type: legislation

text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 8.5.2020.
 COM(2020) 198 final
 2020/0082(CNS)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o izmjeni direktiva (EU) 2017/2455 i (EU) 2019/1995 u pogledu datumâ prenošenja i početka primjene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 •Razlozi i ciljevi prijedloga
 Vijeće je 5. prosinca 2017. donijelo Direktivu (EU) 2017/2455
 1
 („Direktiva o PDV-u u e-trgovini”) o izmjeni Direktive 2006/112/EZ
 2
 („Direktiva o PDV-u”) i Direktive 2009/132/EZ
 3
 u pogledu određenih obveza u vezi s porezom na dodanu vrijednost za isporuku usluga i prodaju robe na daljinu
 Vijeće je 21. studenoga 2019. donijelo Direktivu (EU) 2019/1995
 4
 („Druga direktiva o PDV-u u e-trgovini”) o izmjeni Direktive o PDV-u u pogledu odredaba koje se odnose na prodaju robe na daljinu i određene isporuke robe na domaćem tržištu.
 Datum 1. siječnja 2021. određen je kao datum početka primjene glavnog dijela tog sveobuhvatnog paketa zakonodavstva o modernizaciji PDV-a za prekograničnu e-trgovinu između poduzeća i potrošača („paket o PDV-u u e-trgovini”), čime je državama članicama dano dovoljno vremena da prilagode svoje zakonodavstvo i informacijske sustave.
 Komisija je 14. veljače 2020. predstavila trenutačnu spremnost država članica, pri čemu je većina država članica potvrdila da će do utvrđenog roka moći primjenjivati pravila. Dvije države članice izrazile su zabrinutost i zatražile odgodu početka primjene od najmanje godinu dana. Komisija je ponudila pomoć državama članicama koje su se suočile s poteškoćama kako bi im pomogla da prevladaju te prepreke te je ostala pri stajalištu da će države članice biti spremne do 1. siječnja 2021.
 Međutim, zbog nepredviđene krize uzrokovane bolešću COVID-19 i njezinih teških posljedica, države članice morale su promijeniti prioritete i preraspodijeliti sredstva za provedbu paketa o PDV-u u e-trgovini na borbu protiv te pandemije. Stoga druge države članice više ne mogu jamčiti dovršetak priprema za primjenu novih pravila do 1. siječnja 2021., uključujući pravovremeno prenošenje prethodno navedenih direktiva u nacionalno pravo. Postoji ozbiljan rizik od kašnjenja informacijskog sustava na nacionalnoj razini koji je nužan za provedbu novih pravila propisanih u direktivama o PDV-u u e-trgovini, što ugrožava spremnost nekoliko država članica za primjenu novih pravila od 1. siječnja 2021. Sličnu su zabrinutost izrazili i ključni gospodarski subjekti, a posebno poštanski i kurirski operateri, koji su pozvali Komisiju da zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 za šest mjeseci odgodi datum početka primjene paketa o PDV-u u e-trgovini.
 Komisija je 24. travnja 2020. održala sastanak s državama članicama kako bi procijenila njihovu spremnost za primjenu novih pravila od 1. siječnja 2021. Većina država članica potvrdila je spremnost za njihovu pravovremenu primjenu, ali je naglasila da se odredbe o funkcioniranju paketa o PDV-u u e-trgovini temelje na načelu da bi ih sve države članice trebale moći ispravno primjenjivati te bi stoga bile spremne podržati odgodu od najviše šest mjeseci.
 Uzimajući u obzir navedeno, cilj je ovog prijedloga odgoditi za šest mjeseci datum početka primjene izmjena utvrđenih u Direktivi Vijeća (EU) 2017/2455 i Direktivi Vijeća (EU) 2019/1995, 1. siječnja 2021. Stoga je 1. srpnja 2021. novi datum početka primjene. Predlaže se šestomjesečna odgoda jer bi kašnjenje trebalo biti što kraće kako bi se što više smanjili suvišni proračunski gubici država članica.
 •Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području
 Opći ciljevi prijedloga jesu neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta, konkurentnost poduzeća EU-a te potreba osiguravanja učinkovitog oporezivanja digitalnoga gospodarstva. Paket o PDV-u u e-trgovini u skladu je s budućom primjenom načela odredišta za PDV kako je navedeno u nedavnom akcijskom planu o PDV-u koji je podržalo Vijeće
 5
 .
 Uz Akcijski plan o PDV-u, paket o PDV-u u e-trgovini prepoznat je kao ključna inicijativa u Strategiji jedinstvenog digitalnog tržišta,
 6
 kao i u Strategiji jedinstvenog tržišta
 7
 i Akcijskom planu za e-upravu
 8
 .
 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST
 •Pravna osnova
 Prijedlog se temelji na članku 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). U tom se članku predviđa da Vijeće, odlučujući jednoglasno u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom i nakon savjetovanja s Europskim parlamentom te Gospodarskim i socijalnim odborom, donosi odredbe za usklađivanje pravila država članica u području neizravnog oporezivanja.
 •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)
 Ovim se prijedlogom mijenja datum 1. siječnja 2021. kao datum početka primjene direktiva o PDV-u u e-trgovini, koje je Vijeće donijelo u prosincu 2017. i studenome 2019. i koje su sve države članice morale prenijeti u nacionalno pravo do 31. prosinca 2020. Ovaj je prijedlog posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19 i reakcija na nju jer se države članice suočavaju s izazovima na nacionalnoj razini u pogledu rješavanja trenutačne krizne situacije zbog čega neke od njih imaju poteškoće u jamčenju pravovremene provedbe potrebnih promjena u svojim informacijskim sustavima. Odredbe o funkcioniranju paketa o PDV-u u e-trgovini temelje se na načelu da bi ih sve države članice trebale moći ispravno primjenjivati.
 Budući da je PDV porez koji je usklađen na razini EU-a, države članice ne mogu same određivati različita pravila. Stoga je za svaku inicijativu za izmjenu pravila o PDV-u za e-trgovinu, uključujući promjenu datuma početka primjene, potreban prijedlog Komisije o izmjeni Direktive o PDV-u, a jednostranim djelovanjem na nacionalnoj razini to se ne može postići.
 Prijedlog je stoga u skladu s načelom supsidijarnosti.
 •Proporcionalnost
 Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti, tj. ne nadilazi ono što je potrebno kako bi se ispunili ciljevi Ugovora, posebice neometano funkcioniranje jedinstvenog tržišta. Kao i kad je riječ o supsidijarnosti, države članice ne mogu riješiti navedene probleme bez prijedloga o izmjeni datuma početka primjene direktiva o PDV-u u e-trgovini.
 •Odabir instrumenta
 Prijedlogom se izmjenjuju Direktiva Vijeća (EU) 2017/2455 i Direktiva Vijeća (EU) 2019/1995. U tu je svrhu odabrana odluka Vijeća jer je jedina izmjena odgoda datumâ prenošenja i početka primjene.
 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA
 •Savjetovanja s dionicima
 Nekoliko država članica te poštanski i kurirski operateri obratili su se Komisiji ističući da je malo vjerojatno da će zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 njihovi informatički sustavi biti spremni i operativni za primjenu i provedbu paketa o PDV-u u e-trgovini do 1. siječnja 2021.
 Komisija je 24. travnja 2020. održala sastanak s državama članicama kako bi procijenila njihovu spremnost za primjenu novih pravila od 1. siječnja 2021. Većina država članica potvrdila je spremnost za njihovu pravovremenu primjenu, ali je naglasila da se odredbe o funkcioniranju paketa o PDV-u u e-trgovini temelje na načelu da bi ih sve države članice trebale moći ispravno primjenjivati te bi stoga bile spremne podržati odgodu od najviše šest mjeseci.
 •Procjena učinka
 Procjena učinka provedena je za prijedlog
 9
 iz kojeg je proizišlo donošenje Direktive o PDV-u u e-trgovini. Ovim se prijedlogom samo mijenjaju datumi početka primjene izmjena utvrđenih u Direktivi (EU) 2017/2455 i Direktivi (EU) 2019/1995 zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19.
 •Primjerenost i pojednostavnjenje propisa
 Glavni je cilj ovog prijedloga odgoditi za šest mjeseci datum početka primjene paketa o PDV-u u e-trgovini zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19.
 Prijedlogom se ne mijenja sadržaj pravila, već se za šest mjeseci odgađa datum početka njihove primjene.
 4.UTJECAJ NA PRORAČUN
 Ovaj je prijedlog dio projekta za odgodu datuma početka primjene paketa o PDV-u u e-trgovini.
 Utjecaj već donesenog paketa o PDV-u u e-trgovini na proračun detaljno je naveden u obrazloženju Prijedloga direktive Vijeća 2017/2455, COM(2016) 757 final
 10
 .
 Proračunski gubici za države članice procijenjeni su na približno 5–7 milijardi EUR godišnje ako se paket o PDV-u u e-trgovini ne provede uspješno. Kašnjenje od šest mjeseci stoga bi uzrokovalo gubitke u iznosu od približno 2,5–3,5 milijardi EUR. Međutim, ne budu li države članice i poduzeća spremni za primjenu novih pravila o PDV-u u e-trgovini, rizik nepravilnog funkcioniranja sustava mogao bi dovesti do gotovo istih gubitaka.
 5.DRUGI ELEMENTI
 •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja
 Provedbu će nadgledati Stalni odbor za administrativnu suradnju (SCAC) uz potporu svojeg informatičkog pododbora, Stalnog odbora za informacijsku tehnologiju (SCIT).
 •Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga
 Ovaj se prijedlog odnosi samo na datum početka primjene već donesenog pravnog okvira paketa o PDV-u u e-trgovini koji je utvrđen u Direktivi o PDV-u. Datum početka primjene odgađa se za šest mjeseci. To znači da se pravila primjenjuju od 1. srpnja 2021. umjesto od 1. siječnja 2021. Slijedom toga, države članice donose i objavljuju mjere za prenošenje do 30. lipnja 2021. umjesto do 31. prosinca 2020.
 Razlog za ovaj prijedlog je kriza uzrokovana bolešću COVID-19, zbog čega su države članice pod pritiskom da odmah reagiraju i hitno donesu mjere na nacionalnoj razini kako bi ublažile njezine posljedice na poduzeća i stanovništvo. Zbog tih dosad nezabilježenih iznimnih okolnosti nekoliko država članica neće moći jamčiti poštovanje roka za prenošenje i provedbu potrebnih pravila paketa o PDV-u u e-trgovini na nacionalnoj razini od 1. siječnja 2021.
 2020/0082 (CNS)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o izmjeni direktiva (EU) 2017/2455 i (EU) 2019/1995 u pogledu datumâ prenošenja i početka primjene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 113.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
 uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta
 11
 ,
 uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora
 12
 ,
 u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom,
 budući da:
 (1)Direktivom Vijeća 2006/112/EZ
 13
 kako je izmijenjena Direktivom Vijeća (EU) 2017/2455
 14
 i Direktivom Vijeća (EU) 2019/1995
 15
 utvrđuje se pravni okvir paketa zakonodavstva o modernizaciji poreza na dodanu vrijednost (PDV) za prekograničnu e-trgovinu između poduzeća i potrošača. Većina tih novih odredaba treba se primjenjivati od 1. siječnja 2021.
 (2)Svjetska zdravstvena organizacija proglasila je 30. siječnja 2020. izbijanje bolesti COVID-19 izvanrednim stanjem javnog zdravlja od međunarodnog značaja. Zatim je 11. ožujka 2020. izbijanje te bolesti proglasila pandemijom. Oboljeli od bolesti COVID-19 pojavili su se u svim državama članicama. Zbog alarmantnog povećanja broja slučajeva i nedostatka odmah dostupnih učinkovitih sredstava za borbu s izbijanjem bolesti COVID-19 niz država članica proglasio je izvanredno stanje.
 (3)Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 dosad je nezabilježena i nepredvidljiva izvanredna situacija koja snažno pogađa sve države članice i obvezuje ih da poduzmu hitne mjere na nacionalnoj razini za prioritetno rješavanje trenutačne krize preraspodjelom sredstava na druga pitanja. Zbog te krize nekoliko država članica nailazi na poteškoće u dovršavanju razvoja informacijskih sustava nužnih za primjenu pravila utvrđenih u direktivama (EU) 2017/2455 i (EU) 2019/1995 do 31. prosinca 2020., odnosno na poteškoće koje se odnose na primjenu tih pravila od 1. siječnja 2021. Neke države članice te poštanski i kurirski operateri stoga su zatražili odgodu datuma početka primjene direktiva (EU) 2017/2455 i (EU) 2019/1995.
 (4)Uzimajući u obzir izazove s kojima se države članice suočavaju u borbi s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19 i činjenicu da se nove odredbe temelje na načelu da sve države članice moraju ažurirati svoje informacijske sustave kako bi mogle primijeniti odredbe utvrđene u direktivama (EU) 2017/2455 i (EU) 2019/1995, čime se osigurava prikupljanje i prijenos informacija i plaćanja u okviru izmijenjenih programa, potrebno je za šest mjeseci odgoditi datume početka primjene tih direktiva. Šestomjesečna odgoda je primjerena jer bi kašnjenje trebalo biti što kraće kako bi se što više smanjili suvišni proračunski gubici država članica.
 (5)Direktive (EU) 2017/2455 i (EU) 2019/1995 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Izmjene Direktive (EU) 2017/2455
 Direktiva (EU) 2017/2455 mijenja se kako slijedi:
 (1)članak 2. mijenja se kako slijedi:
 (a)naslov se zamjenjuje sljedećim:
 „Izmjene Direktive 2006/112/EZ s učinkom od 1. srpnja 2021.”;
 (b)uvodna rečenica zamjenjuje se sljedećim:
 „S učinkom od 1. srpnja 2021., Direktiva 2006/112/EZ mijenja se kako slijedi:”;
 (2)članak 3. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 3.
 Izmjena Direktive 2009/132/EZ
 S učinkom od 1. srpnja 2021. glava IV. Direktive 2009/132/EZ briše se.”;
 (3)u članku 4. stavak 1. mijenja se kako slijedi:
 (a)drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „Države članice do 30. lipnja 2021. donose i objavljuju zakone i druge propise koji su potrebni radi usklađivanja s člancima 2. i 3. ove Direktive. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.”;
 (b)četvrti podstavak zamjenjuje se sljedećim:
 „One primjenjuju mjere potrebne radi usklađivanja s člancima 2. i 3. ove Direktive od 1. srpnja 2021.”.
 Članak 2.
 Izmjene Direktive (EU) 2019/1995
 U članku 2. stavku 1. Direktive (EU) 2019/1995 prvi i drugi podstavak zamjenjuju se sljedećim:
 „Države članice do 30. lipnja 2021. donose i objavljuju zakone i druge propise koji su potrebni radi usklađivanja s ovom Direktivom. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.
 One primjenjuju te mjere od 1. srpnja 2021.”.
 Članak 3.
 Stupanje na snagu
 Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
 Članak 4.
 Adresati
 Ova je Odluka upućena državama članicama.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 Direktiva Vijeća (EU) 2017/2455 od 5. prosinca 2017. o izmjeni Direktive 2006/112/EZ i Direktive 2009/132/EZ u pogledu određenih obveza u vezi s porezom na dodanu vrijednost za isporuku usluga i prodaju robe na daljinu (SL L 348, 29.12.2017., str. 7.).
 (2)
 Direktiva Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (SL L 347, 11.12.2006., str. 1.).
 (3)
 Direktiva Vijeća 2009/132/EZ od 19. listopada 2009. o utvrđivanju područja primjene članka 143. točaka (b) i (c) Direktive 2006/112/EZ o oslobođenju od plaćanja poreza na dodanu vrijednost prilikom konačnog uvoza određene robe (SL L 292, 10.11.2009., str. 5.).
 (4)
 Direktiva Vijeća (EU) 2019/1995 od 21. studenoga 2019. o izmjeni Direktive 2006/112/EZ u pogledu odredaba koje se odnose na prodaju robe na daljinu i određene isporuke robe na domaćem tržištu (SL L 310, 2.12.2019., str. 1.–5.).
 (5)
 http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2016/05/25-conclusions-vat-action-plan/
 (6)
 COM(2015) 192 final.
 (7)
 COM(2015) 550 final.
 (8)
 COM(2016) 179 final.
 (9)
 RADNI DOKUMENT SLUŽBI KOMISIJE PROCJENA UČINKA priložena dokumentu Prijedlozi direktive Vijeća, provedbene uredbe Vijeća i uredbe Vijeća o modernizaciji PDV-a za prekograničnu e-trgovinu između poduzeća i potrošača, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=SWD:2016:0379:FIN
 (10)
 Prijedlog DIREKTIVE VIJEĆA o izmjeni Direktive 2006/112/EZ i Direktive 2009/132/EZ u pogledu određenih obveza poreza na dodanu vrijednost za isporuke usluga i prodaju robe na daljinu,COM(2016) 0757 final – 2016/0370 (CNS), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?qid=1586260266830&uri=CELEX%3A52016PC0757
 (11)
 SL C , , str. .
 (12)
 SL C , , str. .
 (13)
 Direktiva Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (SL L 347, 11.12.2006., str. 1.).
 (14)
 Direktiva Vijeća (EU) 2017/2455 od 5. prosinca 2017. o izmjeni Direktive 2006/112/EZ i Direktive 2009/132/EZ u pogledu određenih obveza u vezi s porezom na dodanu vrijednost za isporuku usluga i prodaju robe na daljinu (SL L 348, 29.12.2017., str. 7.).
 (15)
 Direktiva Vijeća (EU) 2019/1995 od 21. studenoga 2019. o izmjeni Direktive 2006/112/EZ u pogledu odredaba koje se odnose na prodaju robe na daljinu i određene isporuke robe na domaćem tržištu (SL L 310, 2.12.2019., str. 1.).


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 1.6.2006
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 L 147/41
 EMP ÜHISKOMITEE OTSUS
 nr 27/2006,
 10. märts 2006,
 millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa (tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine)
 EMP ÜHISKOMITEE,
 võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi “leping”, eriti selle artiklit 98,
 ning arvestades järgmist:
 (1)
 Lepingu II lisa on muudetud EMP ühiskomitee 2. detsembri 2005. aasta otsusega nr 144/2005. (1)
 (2)
 Komisjoni 13. juuni 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1048/2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2032/2003 biotsiidide turuleviimist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta, (2) tuleb inkorporeerida lepingusse,
 ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
 Artikkel 1
 Lepingu II lisa XV peatüki punkti 12s (komisjoni määrus (EÜ) nr 2032/2003) lisatakse järgmine tekst:
 “, mida on muudetud järgmise õigusaktiga:
 —
 32005 R 1048: komisjoni määrus (EÜ) nr 1048/2005, 13. juuni 2005 (ELT L 178, 9.7.2005, lk 1).”
 Artikkel 2
 Määruse (EÜ) nr 1048/2005 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.
 Artikkel 3
 Käesolev otsus jõustub 11. märtsil 2006. aastal, tingimusel, et EMP ühiskomiteele on edastatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated. (3)
 Artikkel 4
 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.
 Brüssel, 10. märts 2006
 EMP ühiskomitee nimel
 eesistuja
 R. WRIGHT
 (1) ELT L 53, 23.2.2006, lk 40.
 (2) ELT L 178, 9.7.2005, lk 1.
 (3) Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.


text:
 AN COIMISIÚN EORPACH
 An Bhruiséil,13.5.2019
 COM(2019) 223 final
 2019/0108(COD)
 Togra le haghaidh
 CINNEADH Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLE
 lena dtugtar de chumhacht don Iodáil comhaontú leis an Eilvéis a chaibidliú agus a thabhairt i gcrích lena nx001eúdarófar oibríochtaí cabatáiste le linn soláthar seirbhísí iompair paisinéirí i gcóiste agus i mbus i réigiúin teorann an dá thír
 MEABHRÁN MÍNIÚCHÁIN
 1.COMHTHÉACS AN TOGRA
 •Forais agus cuspóirí an togra
 Maidir leis an ábhar
 Tá réigiúin teorann na hIodáile agus na hEilvéise comhtháite go dlúth. Tá mórán Iodálach a dhéanann an turas chun na hoibre san Eilvéis agus a mhalairt agus tá trácht bríomhar trasteorann paisinéirí de bhóthar ann. Tá roinnt seirbhísí bus agus cóiste curtha ar fáil a thrasnaíonn an teorainn sa chaoi go nascann siad réigiúin teorann an dá thír.
 Is leis an gComhaontú um Iompar de Thalamh idir an tAontas Eorpach agus an Eilvéis
 1
 (“Comhaontú an Aontais” anseo feasta) a rialaítear iompar paisinéirí agus earraí de bhóthar sa dá threo idir an Eilvéis agus an tAontas Eorpach.
 De réir Airteagal 20(1) de Chomhaontú an Aontais, “[ní] údaraítear faoin gComhaontú seo iompar idir dhá phointe atá suite ar chríoch an Pháirtí Chonarthaigh a dhéanann iompróirí atá lonnaithe ar chríoch an Pháirtí Chonarthaigh eile”. Ciallaíonn sé sin nach féidir le hiompróirí a bhfuil na seirbhísí paisinéirí a thrasnaíonn an teorainn á noibriú acu, nach féidir leo ach paisinéirí a iompar trasna na teorann nó laistigh de chríoch an Pháirtí Chonarthaigh ina bhfuil siad lonnaithe. Ní ceadmhach d’oibreoirí busanna agus cóistí atá lonnaithe san Eilvéis paisinéirí a iompar idir dhá phointe ar an taobh Iodálach den teorann agus ní ceadmhach d’oibreoirí atá lonnaithe san Aontas Eorpach paisinéirí a iompar idir dhá phointe ar an taobh Eilvéiseach den teorann.
 Ceadaítear le hAirteagal 20(2) de Chomhaontú an Aontais cearta atá ann cheana faoi chomhaontuithe déthaobhacha a tugadh i gcrích idir Ballstáit aonair an Aontais agus an Eilvéis a bhí i bhfeidhm tráth ar tugadh Comhaontú an Aontais i gcrích leanúint de bheith á bhfeidhmiú, ar choinníoll nach ndéanfar aon idirdhealú idir iompróirí an Aontais ná aon saobhadh ar an iomaíocht. Sa chaoi sin, d’fhéadfadh sé gurbh fhéidir cabatáiste in iompar paisinéirí i gcóiste nó i mbus a dhéanamh mar chuid den chaidreamh leis an Eilvéis ach foráil maidir leis sin a bheith déanta sa chomhaontú idir Ballstát an Aontais agus an Eilvéis a bhí i bhfeidhm an 21 Meitheamh 1999. Go praiticiúil, ní raibh foráil in aon cheann de na comhaontuithe déthaobhacha ábhartha idir na Ballstáit agus an Eilvéis a bhí i bhfeidhm ag an am sin, maidir le cearta cabatáiste le haghaidh iompar paisinéirí i gcóiste nó i mbus.
 2
 .
 I litir uaithi dar dáta an 7 Feabhra 2018, thug an Iodáil le fios don Coimisiún gur mhian léi comhaontú a chaibidliú agus a thabhairt i gcrích leis an Eilvéis lena núdarófaí oibríochtaí cabatáiste le linn soláthar seirbhísí iompair paisinéirí i gcóiste agus i mbus i réigiún na teorann idir an dá thír. I gcruinniú den Choiste um Iompar Intíre an Aontais i mí Mheitheamh 2018, arna bhunú le Comhaontú an Aontais, chuir an Eilvéis in iúl don Choimisiún gur mhian léi an comhaontú sin a thabhairt i gcrích freisin.
 Is féidir feabhas a chur ar éifeachtúlacht oibríochtaí iompair le cabatáiste in iompar paisinéirí i gcóiste nó i mbus toisc go gceadaíonn sé fachtóir ualaigh na feithicle a mhéadú. Dá bhrí sin, tá an tAontas Eorpach sásta ar an mórgóir le hoscailt mhargadh an chabatáiste, ó tharla gur osclaíodh é laistigh den Aontas Eorpach agus i gcomhréir le Rialachán (CE) Uimh. 1073/2009 maidir le rialacha comhchoiteanna le haghaidh rochtain ar an margadh idirnáisiúnta ag seirbhísí cóiste agus bus
 3
 (“Rialachán (CE) Uimh. 1073/2009” anseo feasta). Dá núdarófaí oibríochtaí cabatáiste i gcomhthéacs soláthair seirbhísí iompair paisinéirí idirnáisiúnta i gcóiste agus i mbus sna réigiúin teorann idir an Iodáil agus an Eilvéis, chuirfeadh sin ar chumas na niomróirí lena mbaineann a bheith níos iomaíche agus níos éifeachtúla.
 Maidir le hinniúlacht an Aontais Eorpaigh
 Leagtar síos in Airteagal 3(2) den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh (CFAE) go mbeidh “inniúlacht eisiach freisin ag an Aontas comhaontú idirnáisiúnta a thabhairt i gcrích nuair a fhorálfar dá thabhairt i gcrích i ngníomh reachtach de chuid an Aontais, nó nuair atá sé riachtanach chun a chumasú don Aontas a inniúlacht inmheánach a fheidhmiú, nó a mhéid ar dóigh dá thabhairt i gcrích difear a dhéanamh do na comhrialacha nó a raon feidhme a athrú”.
 Faoi Rialachán (CE) Uimh. 1073/2009, féadfaidh iompróirí a bhfuil ceadúnas Comhphobail acu go heisiach oibríochtaí cabatáiste laistigh den Aontas a dhéanamh faoi choinníollacha áirithe. Gealltanais idirnáisiúnta lena gceadaítear d’iompróirí eile, iompróirí ó thríú tíortha go háirithe, na hoibríochtaí sin a dhéanamh, bíonn tionchar acu ar an Rialachán thuasluaite, de réir bhrí Airteagal 3(2) CFAE
 4
 .
 Ar a bharr sin, beidh tionchar ag na gealltanais idirnáisiúnta sin ar Chomhaontú an Aontais freisin, go háirithe Airteagal 20 de. Ní údaraítear iad i mír 1 den Airteagal sin, seachas mar a leagtar amach i mír 2 de.
 Dá réir sin, gealltanais amhail na gealltanais sin atá beartaithe ag an Iodáil, tagann siad faoi raon feidhme inniúlacht eisiach an Aontais. Mar sin féin, i gcomhréir le hAirteagal 2(1) CFAE, féadfaidh an tAontas é a thabhairt de chumhacht do na Ballstáit gníomhú i réimsí ina bhfuil inniúlacht eisiach aige.
 Is é is aidhm don togra seo é a thabhairt de chumhacht don Iodáil comhaontú a chaibidliú agus a thabhairt i gcrích lena núdarófar oibríochtaí cabatáiste le linn soláthar seirbhísí iompair trasteorann paisinéirí de bhóthar i gcóiste agus i mbus i réigiún na teorann sa dá thír.
 Maidir leis an nós imeachta
 Bíonn tionchar ag oibríochtaí cabatáiste a dhéanann iompróirí tríú tír laistigh den Aontas nach bhfuil ceadúnas Comhphobail acu i gcomhréir le Rialachán (CE) Uimh. 1073/2009, bíonn tionchar acu ar fheidhmiú an mhargaidh inmheánaigh do sheirbhísí cóiste agus bus, mar atá leagtha amach ag Reachtóir an Aontais le Rialachán (CE) Uimh. 1073/2009. Aon chumhachtú a dheonófar faoi Airteagal 2(1) CFAE, is gá Reachtóir an Aontais é a dheonú, i gcomhréir leis an nós imeachta reachtach dá dtagraítear in Airteagal 91 CFAE.
 •Comhsheasmhacht le forálacha beartais atá sa réimse beartais cheana
 San am i láthair, ní údaraítear le Comhaontú an Aontais aon oibríocht chabatáiste in iompar paisinéirí i gcóiste nó i mbus. Mar sin féin, in Airteagal 20(2) de Chomhaontú an Aontais, ceadaítear go sonrach go leanfaí de chearta cabatáiste atá ann cheana a fheidhmiú, fad nach ndéanfar idirdhealú idir iompróirí an Aontais ná aon saobhadh ar an iomaíocht. Comhaontú idir an Iodáil agus an Eilvéis lena núdarófaí oibríochtaí cabatáiste le linn soláthar seirbhísí iompair paisinéirí idirnáisiúnta i gcóiste agus i mbus, ní dhéanfadh sin difear do chearta na hEilvéise faoi Chomhaontú an Aontais. Ar a bharr sin, tabhairt i gcrích an chomhaontaithe dhéthaobhaigh atá teoranta go cabatáiste sna réigiúin teorann ábhartha agus, maidir le neamh-idirdhealú agus iomaíocht neamhshaofa, atá faoi réir coinníollacha atá comhionann leis na coinníollacha atá bunaithe in Airteagal 20(2) de Chomhaontú an Aontais, tá an tabhairt i gcrích sin i gcomhréir leis an mbeartas is bunús leis an eisceacht a leagtar amach san fhoráil sin.
 Laistigh den Aontas Eorpach, ceadaítear cabatáiste san iompar paisinéirí i gcóiste agus i mbus i gcomhréir le forálacha Rialachán (CE) Uimh. 1073/2009. Údaraítear le hAirteagal 15 den Rialachán sin oibríochtaí cabatáiste laistigh den Aontas Eorpach (1) i gcás seirbhísí ócáideacha, (2) i gcás seirbhísí tráthrialta speisialta, ar an gcoinníoll go dtagann siad faoi chuimsiú conartha arna thabhairt i gcrích idir an teagraí agus an tiompróir, agus (3) i gcás seirbhísí tráthrialta i gcúrsa seirbhíse tráthrialta idirnáisiúnta cé is moite de sheirbhísí iompair lena bhfreastalófar ar riachtanais lárionaid uirbigh nó comhchathrach nó riachtanais iompair idir an lárionad sin agus na limistéir máguaird. Dá dtabharfaí i gcrích an comhaontú déthaobhach um iompar de bhóthar a d’iarr an Iodáil, bheadh tionchar aige ar fheidhmiú an Rialacháin sin, ach bheadh an tionchar sin teoranta go leor, i gcás ina dtabharfar an túdarú faoi réir na gcoinníollacha a thuairiscítear thuas.
 •Comhsheasmhacht le beartais eile de chuid an Aontais
 Dá ndéanfaí comhaontú déthaobhach idir an Iodáil agus an Eilvéis lena núdarófaí oibríochtaí cabatáiste le linn soláthar seirbhísí iompair paisinéirí i gcóiste agus i mbus i réigiún teorann an dá thír, ní bheadh sé sin i neamhréir le haon bheartas eile den Aontas.
 2.BUNÚS DLÍ, COIMHDEACHT AGUS COMHRÉIREACHT
 •Bunús dlí
 Is é Airteagal 2(1) CFAE agus Airteagal 91 CFAE bunús dlí an togra seo.
 •Coimhdeacht (maidir le hinniúlacht neamheisiach)
 Baineann an togra le hinniúlacht eisiach an Aontais.
 •Comhréireacht
 Is é cuspóir an togra seo an comhaontú déthaobhach idir an Iodáil agus an Eilvéis lena núdarófar oibríochtaí cabatáiste le linn soláthar seirbhísí iompair paisinéirí i gcóiste agus i mbus sna réigiúin teorann idir an dá thír, an comhaontú sin a údarú de bhun Airteagal 2(1) CFAE. Dá bhrí sin ní théann an Cinneadh atá molta thar a bhfuil riachtanach chun an chuspóir sin a ghnóthú.
 •An rogha ionstraime
 Bíonn tionchar ag oibríochtaí cabatáiste a dhéanann iompróirí tríú tír laistigh den Aontas nach bhfuil ceadúnas Comhphobail acu i gcomhréir le Rialachán (CE) Uimh. 1073/2009, bíonn tionchar acu ar fheidhmiú an mhargaidh inmheánaigh do sheirbhísí cóiste agus bus, mar atá leagtha amach ag Reachtóir an Aontais le Rialachán (CE) Uimh. 1073/2009. Aon chumhachtú a dheonófar faoi Airteagal 2(1) CFAE, is gá Reachtóir an Aontais é a dheonú, i gcomhréir leis an nós imeachta reachtach dá dtagraítear in Airteagal 91 CFAE. An gníomh atá molta, ar cumhachtú aonair é de bharr a chineáil, tá sé le glacadh mar fhreagra ar iarraidh chomhfhreagrach a rinne an Iodáil. Dá bhrí sin, ba cheart é a bheith i bhfoirm chinnte, dírithe ar an Iodáil. Dá réir sin, is éard atá sa Chinneadh ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle atá molta ionstraim atá leordhóthanach chun é a thabhairt de chumhacht don Iodáil, i gcomhréir le hAirteagal 2(1) CFAE, gníomhú maidir leis an ábhar seo.
 3.TORTHAÍ Ó MHEASTÓIREACHTAÍ EX-POST, Ó CHOMHAIRLIÚCHÁIN LEIS NA PÁIRTITHE LEASMHARA AGUS Ó MHEASÚNUITHE TIONCHAIR
 •Comhairliúcháin leis na páirtithe leasmhara
 Tá an togra seo bunaithe ar iarraidh ón Iodáil agus baineann sé leis an mBallstát seo amháin. Fuair an Ghearmáin iarraidh chomhchosúil agus tá sé sin faoi réir nós imeachta comhthreomhar.
 4.IMPLEACHTAÍ BUISÉADACHA
 Ní bheidh aon tionchar ag an togra seo ar bhuiséad an Aontais.
 2019/0108 (COD)
 Togra le haghaidh
 CINNEADH Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLE
 lena dtugtar de chumhacht don Iodáil comhaontú leis an Eilvéis a chaibidliú agus a thabhairt i gcrích lena núdarófar oibríochtaí cabatáiste le linn soláthar seirbhísí iompair paisinéirí i gcóiste agus i mbus i réigiúin teorann an dá thír
 TÁ PARLAIMINT NA hEORPA AGUS COMHAIRLE AN AONTAIS EORPAIGH,
 Ag féachaint don Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, agus go háirithe Airteagal 2(1) agus Airteagal 91 de,
 Ag féachaint don togra ón gCoimisiún Eorpach,
 Tar éis dóibh an dréachtghníomh reachtach a chur chuig na parlaimintí náisiúnta,
 Ag féachaint don tuairim ó Choiste Eacnamaíoch agus Sóisialta na hEorpa
 5
 ,
 Ag féachaint don tuairim ó Choiste na Réigiún,
 6
 ,
 Ag gníomhú dóibh i gcomhréir leis an ngnáthnós imeachta reachtach,
 De bharr an méid seo a leanas:
 (1)I gcomhréir le hAirteagal 20(1) den Chomhaontú idir an Comhphobal Eorpach agus Cónaidhm na hEilvéise maidir le hIompar Earraí agus Paisinéirí d’iarnród agus de bhóthar
 7
 (“Comhaontú an Aontais” anseo feasta), ní údaraítear paisinéirí a iompar i gcóiste ná i mbus idir dhá phointe atá suite ar chríoch an Pháirtí Chonarthaigh a dhéanann iompróirí atá lonnaithe ar chríoch an Pháirtí Chonarthaigh eile, rud ar a dtugtar cabatáiste.
 (2)I gcomhréir le hAirteagal 20(2) de Chomhaontú an Aontais, maidir le cearta cabatáiste atá ann cheana faoi chomhaontuithe déthaobhacha a tugadh i gcrích idir Ballstáit an Aontais agus an Eilvéis a bhí i bhfeidhm nuair a tugadh Comhaontú an Aontais i gcrích, eadhon an 21 Meitheamh 1999, féadfar leanúint de bheith ag feidhmiú na gceart sin, ar choinníoll nach ndéanfar aon idirdhealú idir iompróirí an Aontais ná aon saobhadh ar an iomaíocht. Níl aon chomhaontú déthaobhach idir an Iodáil agus an Eilvéis lena údaraítear oibríochtaí cabatáiste le linn soláthar seirbhísí iompair paisinéirí i gcóiste agus i mbus idir an dá thír. Dá bhrí sin, níl an ceart na hoibríochtaí sin a dhéanamh de thoradh an chomhaontaithe sin a d’fhéadfaí a thabhairt i gcrích, níl an ceart sin ar cheann de na cearta a thagann faoi chuimsiú Airteagal 20(2) de Chomhaontú an Aontais.
 (3)Na gealltanais idirnáisiúnta a cheadaíonn d’iompróirí ón Eilvéis oibríochtaí cabatáiste a dhéanamh laistigh den Aontas, is féidir go mbeidh tionchar acu ar Airteagal 20 de Chomhaontú an Aontais a mhéid nach núdarófar na hoibríochtaí sin leis an bhforáil seo.
 (4)Ar a bharr sin, faoi Rialachán (CE) Uimh. 1073/2009
 8
 , féadfaidh iompróirí a bhfuil ceadúnas Comhphobail acu go heisiach oibríochtaí cabatáiste laistigh den Aontas a dhéanamh faoi choinníollacha áirithe. Gealltanais idirnáisiúnta a cheadaíonn d’iompróirí ó thríú tíortha, nach bhfuil an ceadúnas sin acu, na hoibríochtaí sin a dhéanamh, is féidir go mbeidh tionchar acu ar an Rialachán sin.
 (5)Dá réir sin, tagann na gealltanais sin faoi inniúlacht eachtrach eisiach an Aontais. Ní fhéadfaidh na Ballstáit na gealltanais sin a shocrú le caibidlíocht ná a thabhairt ach amháin má thugann an tAontas de chumhacht dóibh an méid sin a dhéanamh i gcomhréir le hAirteagal 2(1) CFAE.
 (6)Bíonn tionchar ag oibríochtaí cabatáiste a dhéanann iompróirí tríú tír laistigh den Aontas nach bhfuil ceadúnas Comhphobail acu i gcomhréir le Rialachán (CE) Uimh. 1073/2009, bíonn tionchar acu ar fheidhmiú an mhargaidh inmheánaigh do sheirbhísí cóiste agus bus, mar atá leagtha amach ag Reachtóir an Aontais le Rialachán (CE) Uimh. 1073/2009. Aon chumhachtú a dheonófar faoi Airteagal 2(1) CFAE, is gá Reachtóir an Aontais é a dheonú, i gcomhréir leis an nós imeachta reachtach dá dtagraítear in Airteagal 91 CFAE.
 (7)I litir uaithi dar dáta an 7 Feabhra 2018, d’iarr an Iodáil cumhachtú ón Aontas comhaontú a thabhairt i gcrích idir í agus an Eilvéis lena núdarófar oibríochtaí cabatáiste le linn soláthar seirbhísí iompair paisinéirí i gcóiste agus i mbus i réigiúin teorann an dá thír.
 (8)A bhuí le hoibríochtaí cabatáiste, is féidir lódfhachtóir na bhfeithiclí a mhéadú, rud a chuireann le héifeachtúlacht eacnamaíoch na seirbhísí. Dá bhrí sin, is iomchuí na hoibríochtaí sin a údarú le linn soláthar seirbhísí iompair paisinéirí i gcóiste agus i mbus a bheith á soláthar i réigiún ábhartha na teorann san Eilvéis agus san Iodáil. D’fhéadfadh sé sin dlúth-chomhtháthú na réigiún teorann sin a dhaingniú.
 (9)Chun a áirithiú nach gcuirfidh na hoibríochtaí cabatáiste lena mbaineann isteach go hiomarcach ar fheidhmiú an mhargaidh inmheánaigh do sheirbhísí bus agus cóiste, mar a bhunaítear le Rialachán (CE) Uimh. 1073/2009, ba cheart a núdarú a bheith faoi réir na gcoinníollacha nach ndéanfar aon idirdhealú idir iompróirí atá lonnaithe laistigh den Aontas ná aon saobhadh ar an iomaíocht.
 (10)Ar an gcúis chéanna, níor cheart oibríochtaí cabatáiste a údarú i réigiúin teorann na hIodáile le linn soláthar seirbhísí cóiste agus bus idir an Iodáil agus an Eilvéis. Chuige sin, is gá réigiúin teorann na hIodáile a shainiú de réir bhrí an Chinnidh seo ar bhealach a dtabharfaidh an aird chuí ar fheidhmiú Rialachán (CE) Uimh. 1073/2009, agus a fhágfaidh go méadófar éifeachtúlacht na noibríochtaí lena mbaineann,
 TAR ÉIS AN CINNEADH SEO A GHLACADH:
 Airteagal 1
 Leis seo, tugtar de chumhacht don Iodáil comhaontú leis an Eilvéis a chaibidliú agus a thabhairt i gcrích lena núdarófar oibríochtaí cabatáiste sna réigiúin teorann ábhartha san Iodáil agus san Eilvéis le linn soláthar sheirbhísí iompair paisinéirí i gcóiste agus i mbus idir an dá thír, ar an gcoinníoll nach ndéanfar aon idirdhealú idir na hiompróirí atá lonnaithe san Aontas ná aon saobhadh ar an iomaíocht.
 Measfar gurb iad na réigiúin Píodmant agus an Lombaird agus na réigiúin féinrialaitheacha Valle d’Aosta agus Trentino-Alto réigiúin teorann na hIodáile de réir bhrí na chéad mhíre.
 Airteagal 2
 Cuirfidh an Iodáil an Coimisiún ar an eolas faoi thabhairt i gcrích an chomhaontaithe de bhun Airteagal 1 den Chinneadh seo agus cuirfidh sí téacs an chomhaontaithe sin in iúl. Cuirfidh an Coimisiún an Chomhairle agus Parlaimint na hEorpa ar an eolas faoin méid sin.
 Airteagal 3
 Tá an Cinneadh seo dírithe ar Phoblacht na hIodáile.
 Arna dhéanamh sa Bhruiséil,
 Thar ceann Pharlaimint na hEorpa
 Thar ceann na Comhairle
 An tUachtarán
 An tUachtarán
 (1)
 An Comhaontú idir an Comhphobal Eorpach agus Cónaidhm na hEilvéise maidir le hIompar Earraí agus Paisinéirí d’Iarnród agus de Bhóthar, IO L 114, 30.4.2002 lch. 91.
 (2)
 D’ainneoin go léirítear san abairt deiridh d’Airteagal 20(2) de Chomhaontú an Aontais go liostaítear na cearta comhfhreagracha in Iarscríbhinn 8 a ghabhann leis an gComhaontú, san am i láthair ní liostaítear in Iarscríbhinn 8 ach na cearta i dtaobh iompar na bpaisinéirí i trácht triantánach (de bhun Airteagal 19(2) de Chomhaontú an Aontais), agus ní liostaítear cearta ar bith maidir le cabatáiste.
 In 2007, leasaigh an Fhrainc a comhaontú déthaobhach um iompar de bhóthar leis an Eilvéis 1951 ionas gurbh fhéidir an cabatáiste a dhéanamh i réigiúin teorann an dá thír le linn soláthar seirbhísí rialta trasteorann idir an dá thír. San am i láthair, is í an Fhrainc an taon tír amháin a bhfuil comhaontú aici leis an Eilvéis lena gceadaítear an cabatáiste a dhéanamh agus paisinéirí á iompar de bhóthar i gcóiste nó i mbus.
 (3)
 Rialachán (CE) Uimh. 1073/2009 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 21 Deireadh Fómhair 2009 maidir le rialacha comhchoiteanna le haghaidh rochtain ar an margadh idirnáisiúnta do sheirbhísí cóiste agus bus agus lena leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 561/2006 IO L 300, 14.11.2009, lch. 88.
 (4)
 Cás den chineál céanna: féach Tuairim 2/15 ó Chúirt Bhreithiúnais an Aontais Eorpaigh an 16 Bealtaine 2017, AE:C:2017:376, mír 189 agus mír 190.
 (5)
 OJ C , , p. .
 (6)
 OJ C , , p. .
 (7)
 IO L 114, 30.4.2002, lch. 91.
 (8)
 IO L 300, 14.11.2009, lch. 88.


type: other

text:
Anita Syrjä ÄITIEN KOKEMUKSIA IMETTÄMISESTÄ JA IMETYKSEN VARHAISESTA PÄÄTTYMISESTÄ - PDF
 Download "Anita Syrjä ÄITIEN KOKEMUKSIA IMETTÄMISESTÄ JA IMETYKSEN VARHAISESTA PÄÄTTYMISESTÄ"
 1 Anita Syrjä ÄITIEN KOKEMUKSIA IMETTÄMISESTÄ JA IMETYKSEN VARHAISESTA PÄÄTTYMISESTÄ
 2 ÄITIEN KOKEMUKSIA IMETTÄMISESTÄ JA IMETYKSEN VARHAISESTA PÄÄTTYMISESTÄ Anita Syrjä Opinnäytetyö Kevät 2014 Hoitoyön koulutusohjelma Oulun ammattikorkeakoulu 2
 3 TIIVISTELMÄ Oulun ammattikorkeakoulu Hoitotyön koulutusohjelma, Kätilötyön suuntautumisvaihto Tekijä: Anita Syrjä Opinnäytetyön nimi: Äitien kokemuksia imettämisestä ja imetyksen varhaisesta päättymisestä Työn ohjaajat: Ulla Paananen ja Pirkko Sandelin Työn valmistumislukukausi ja -vuosi: kevät 2014 Sivumäärä: 37 sivua Suomessa pitkä äitiysloma ja muu sosiaaliturva mahdollistavat osaltaan imetyksen jatkumisen pitkään. Nykyään on paljon uutta tutkimustietoa imetyksen terveysvaikutuksista, ja imetyksen edistäminen on tärkeä osa väestön terveyden edistämistä. Suomessa ei kuitenkaan toteudu WHO:n suositus vauvan täysimetyksestä puoleen vuoteen saakka. Opinnäytetyöni tarkoituksena oli selvittää äitien kokemuksia imetysajasta, sekä kokemuksia imetyksen varhaisesta päättymisestä. Tarkoituksena oli selvittää myös syitä sille, mikä johti imetyksen varhaiseen päättymiseen. Tutkimukseni on laadullinen tutkimus. Tutkimukseni aineisto on neljältä eri internetin imetykseen liittyviltä keskustelupalstoilta. Äidit kokivat imetysajan raskaaksi, koska se oli niin haastavaa. Alkuun imetys sujui hyvin, mutta myöhemmin ilmeni ongelmia. Esiin nousi vauvan temperamentista johtuvat syyt, sekä maidon riittämättömyydestä tai runsaudesta johtuvat syyt. Vauvan rintaraivarit ja rinnalla lakkoilu oli usein ongelmana. Imetyksen päättyminen tuntui pahalta ja äidit usein miettivät mitä olisivat voineet tehdä toisin. Kätilöt ja terveydenhoitajat ovat suuressa roolissa imetyksen onnistumisen edesauttamisessa. Kun tiedossa on syitä, jotka johtavat imetyksen päättymiseen, pystytään niihin hyvissä ajoin puuttumaan. Haasteiden ilmetessä tulisi äideille olla tarjolla yksilöllistä imetysohjausta. Äitien tulisi saada tarpeeksi tietoa ja keinoja, jotta he pääsisivät imetykseen liittyvistä haasteista yli ja pystyisivät nauttimaan imetyksestä. Asiasanat: Imetys, kokemuksia imetyksestä, varhainen päättyminen, internet 3
 4 ABSTRACT Oulu University of Applied Sciences Degree Programme in Nursing and Health Care, Option of Midwifery Author: Syrjä, Anita Title of thesis: Mother s Experiences of Breastfeeding and Its Early Termination Supervisors: Paananen, Ulla and Sandelin, Pirkko Term and year when the thesis was submitted: Spring 2014 Number of pages: 37 In Finland a long maternity leave and social security allow continued breastfeeding for a long time. Nowadays, there are a lot of new researches on the health effects of breastfeeding, and breastfeeding promotion is an important part of the promotion of the health of the population. In Finland, however, WHO recommendations for exclusive breastfeeding up to six months are not always complied with. The aim of the thesis was to investigate mother s experiences of breastfeeding as well as their experiences of the early termination of breastfeeding. The purpose was to find out the reasons why mothers stopped breastfeeding. The study was qualitative. The data was collected from four different Internet forums that promote breastfeeding. Mothers experienced breastfeeding period hard because it was so challenging. At first breastfeeding went well, but later there were problems. A baby's temperament seemed to affect breastfeeding. The problems were caused, for example, by a minimal amount of milk or a generous amount of milk. The baby s fighting at the breast was often challenging. Mothers often felt bad when the breastfeeding ended and they wondered what they could have been done differently. Midwives and nurses play a big role in the successful of breastfeeding. When the causes for stopping breastfeeding are known, it is easier to advise mothers to continue breastfeeding. Mothers should also be provided individual breastfeeding guidance. Mothers should get enough information and ways to promote breastfeeding and they would be encouraged to enjoy the breastfeeding. Keywords: breast feeding, the experience of breastfeeding, early termination, internet 4
 5 Sisältö 1 JOHDANTO IMETYKSEN FYSIOLOGINEN PERUSTA Rinnan rakenne Maidoneritys ja rintamaidon koostumus Imetyksen hyödyt lapselle Imetyksen hyödyt äidille Imetys vauvan ja äidin vuorovaikutussuhteen vahvistajana TUTKIMUKSEN TARKOITUS, TEHTÄVÄT JA TAVOITTEET TUTKIMUKSEN TOTEUTTAMINEN Tutkimukseen osallistuvat äidit Aineiston keruu Aineiston analyysi Tutkimuksen luotettavuus ja eettisyys TUTKIMUSTULOKSET Äitien kokemuksia imettämisestä ja imetyksen varhaisesta päättymisestä Äitien imetyksen aikaiset kokemukset Imetyksen päättymisen jälkeiset kokemukset TULOSTEN TARKASTELU JA JOHTOPÄÄTÖKSET Äitien imetyksen aikaiset kokemukset vauvansa imettämisestä Äitien imetyksen päättymisen jälkeiset kokemukset POHDINTA Tulosten luotettavuus Tulosten eettisyys Omat oppimiskokemukset Jatkotutkimusmahdollisuudet...34 LÄHTEET
 6 1 JOHDANTO Opinnäytetyöni on laadullinen tutkimus, jonka tarkoituksena on kuvata äitien kokemuksia vauvan imettämisestä ja imetyksen varhaisesta päättymisestä. Tutkimukseni aineisto on kerätty imetykseen liittyviltä internetin keskustelupalstoilla käydyistä valmiista keskusteluista. Opinnäytetyöni tavoitteena on tuottaa vauvan imettämisestä, sekä imettämisen varhaisesta päättymisestä kokemuksellista tietoa, joka auttaa ymmärtämään vauvan imettämiseen ja imettämisen varhaiseen päättymiseen liittyviä haasteita ja ongelmia, sekä selvittää millaisia tunteita imetys äideissä herättää. Imetyksen terveysvaikutuksista on saatu viime vuosina runsaasti uutta tutkimustietoa. Imetys hyödyttää sekä lapsen että äidin terveyttä ja sillä on todettu olevan suotuisia, jopa aikuisikään ulottuvia vaikutuksia myös kehittyneissä maissa. Imetyksen edistäminen on näin ollen tärkeä osa väestön terveyden edistämistä. Vaikka imetykseen suhtaudutaan Suomessa myönteisesti, imetetään meillä Pohjoismaista vähiten (Kansallinen imetyksen edistämisen asiantuntijaryhmä 2009, 3.) Maailman terveysjärjestö WHO (World health organization) suosittelee vauvan täysimetystä puoleen vuoteen saakka ja imetystä muun ruokavalion ohella ainakin kaksivuotiaaksi saakka (Erkkola & Lyytikäinen 2010, 9). Rintaruokittujen lasten osuus pieneni 1950-luvulta 1970-luvun alkuun, mutta on selvästi yleistynyt suomessa sitten 1970-luvun alun pudotuksen. Vähäiseen imetyksen määrään vaikutti äidinmaidonkorvikkeiden yleistyminen, varhainen lisäruokien anto ja tarkat syöttörutiinit. Vuonna 2005 äideistä 60 % imetti vähintään puoli vuotta (Kansallinen imetyksen edistämisen asiantuntijaryhmä 2009, 14 15, 35.) Suomalaiset äidit, isät ja terveydenhuollon ammattilaiset asennoituvat myönteisesti rintaruokintaan. Useimmat äidit toivovat voivansa imettää lastaan pitkään. Suomessa pitkä äitiysloma ja muu sosiaaliturva mahdollistavat rintaruokinnan jatkumista pitkäänkin (Hasunen & Ryynänen 2006, 8, 11.) Jostain syystä puolen vuoden täysimetys ei Suomessa toteudu, eikä myöskään imetyksen kokonais- 6
 7 kestossa sitä saavuteta (Erkkola & Lyytikäinen 2010, 14). Vuonna 2005 tehdyn tutkimuksen mukaan vastasyntyneistä 93 % sai rintamaitoa ja 60 % alle kuukauden ikäisistä lapsista sai yksinomaan rintamaitoa. Neljä kuukautta täyttäneistä pelkästään rintamaitoa sai joka kolmas, eli 34 % ja puolivuotiaista ainoastaan 1 % sai pelkästään rintamaitoa. (Hasunen & Ryynänen 2006, 18, 25.) Kiinnostuin tästä aiheesta osittain omien kokemusteni kautta, sekä työskennellessäni synnyttäneiden äitien ja vastasyntyneiden kanssa synnyttäneiden vuodeosastolla. Imetyksestä puhutaan paljon ja synnytyssairaaloissa korostetaan havaintojeni mukaan imetyksen tärkeyttä. Neuvolassa ja synnytyssairaalassa pyritään antamaan hyvä alku imetykselle. Imetysohjauksen antaminen aloitetaan jo raskauden aikana neuvoloissa. Neuvoloissa työskentelevät terveydenhoitajat ja sairaaloissa työskentelevistä kätilöistä osa on saanut imetysohjaajakoulutuksen ja nykyään pyritään siihen, että kaikki kätilöt ja terveydenhoitajat saisivat koulutuksen ja näin pystyisivät ohjaamaan äitejä ammattitaitoisemmin kuin aiemmin. Osa äideistä kokee imetyksen lähteneen hyvin käyntiin sairaalassa, mutta ongelmat voivat alkaa vasta heidän kotiutuessaan sairaalasta. Sen vuoksi olisi tärkeää että neuvoloissa työskentelevät terveydenhoitajat/kätilöt osaisivat myös auttaa äitejä imetysongelmatilanteissa. Mielestäni on tärkeää selvittää syitä siihen miksi äidit päättävät lopettaa imetyksen. Jos syyt ovat tiedossa, niihin pystyy ennaltaehkäisevästi vaikuttamaan jo synnytyssairaalassa, sekä tukemaan heitä heidän kotiutuessaan sairaalasta. Opinnäytetyöstäni on erityisesti hyötyä kätilöille ja terveydenhoitajille, jotka ovat suuressa roolissa imetyksen onnistumisessa. Pystyn itse myös kätilönä puuttumaan heti alusta alkaen imetyksen onnistumiseen ja siihen liittyviin haasteisiin. 7
 8 2 IMETYKSEN FYSIOLOGINEN PERUSTA 2.1 Rinnan rakenne Rintarauhanen koostuu rasva-, rauhas- ja sidekudoksesta ja maitotiehyistä. Rintarauhanen on verevää kudosta ja sisältää hermoja. Rasvakudos suojaa koko rintaa. Nännissä ja nännipihassa on hermopäätteitä. Nännipiha on rinnan herkkätuntoisin alue ja nänni vähemmän tunteva. Jos nännipihan ja nännin hermotuksessa on häiriöitä se voi vaikuttaa maidoneritykseen vähentäen sitä. Nännipihan alueella olevat Montgomeryn rauhaset eli nystyt nousevat raskauden aikana esiin. Montgomeryn rauhaset ovat ihon talirauhasia ja ovat kooltaan 1-2 millimetriä. Ne erittävät nänniä ja nännipihaa suojaavaa öljymäistä ainetta, joka imetyksen aikana pitää ihon joustavana ja kimmoisana. Nänneissä oleva aine houkuttaa vauvaa tuoksullaan. Naisen rinta sisältää keskimäärin yhdeksän maitotiehyttä ja yksi tiehyt on halkaisijaltaan noin kaksi millimetriä (Deufel & Montonen 2010a, ) Imettävän äidin rintojen koko, muoto ja väri vaihtelevat eri naisilla, eikä rintojen koko yleensä ole missään yhteydessä maidonerityksen määrään. Maidonerityksen vähäiseen määrään voi vaikuttaa liian vähäinen rasvakudos. Äidillä on myös mahdollisuus imettää, vaikka hänellä olisikin matala ja sisäänpäin kääntynyt rinnanpää. Se on usein alkuun haastavampaa ja voi vaatia rintakumin käyttöön, mutta ei ole este imetykselle (Deufel & Montonen 2010b, ) 2.2 Maidoneritys ja rintamaidon koostumus Rinnat valmistautuvat jo raskauden aikana imetystehtävään (Hannula 2007, 302). Rintarauhaset voivat tuottaa ternimaitoa, eli kolostrumia estrogeenien ja progesteronin vaikutuksesta jo 16.raskausviikolla. Kyseiset hormonit estävät prolaktiinin toimintaa ja siten varsinaista maidoneritystä synnytykseen saakka. Prolaktiini käynnistää maidontuoton, kun istukan irrottua estrogeeni ja progesteronitasot putoavat. Tätä välittömästi synnytyksen jälkeen tuotettua maitoa kut- 8
 9 sutaan kolostrumiksi. Estrogeenin vaikutuksesta veressä on runsaasti prolaktiinia ennen synnytystä, joka kasvattaa maitorauhasia ja stimuloi niiden toimintaa. Prolaktiini tehostaa maidon proteiinien synteesiä. Synnytyksen jälkeen imetys tai rinnan tyhjentäminen pitävät hormonin tasoa koholla, jolloin maidoneritys jatkuu. Maidonerityksen riippuvuus prolaktiinista vähenee imetyksen jatkuessa ja imetys riittää pitämään maidontuotannon käynnissä, vaikka hormonitaso laskisikin (Litmanen 2007, 159.) Prolaktiini saa aikaan maidon erittymisen rinnassa ja oksitosiinihormoni saa aikaan herumisrefleksin laukeamisen (Hannula 2007, 302). Yleensä istukan hormonien vaikutus lakkaa 2-4 vuorokauden kuluttua synnytyksestä ja varsinainen maidoneritys ns. maidonnousu pääsee vauhtiin. Rinnat suurenevat ja maito nousee, vaikka vauva ei rintaa imisikään. Vauvan tiheä imettäminen kuitenkin nopeuttaa maidon nousemista. Mitä tiheämmin ja tehokkaammin rintaa tyhjennetään imetyksellä tai lypsämällä, sen enemmän maitoa tulee. Jos imetykset ja lypsykerrat ovat harvoja ja lyhyitä, maitomäärä vähenee nopeasti. Maidoneritys ei siis lopu niin kauan kuin rintaa tyhjennetään (Koskinen 2007, 7.) Imetyksen alkuviikkoina tarvitaan imetyskertaa vuorokaudessa ja riittävän maitomäärän aikaansaamiseksi tarvitaan vähintään kahdeksan imetyskertaa. Imemisvälit vaihtelevat lapsentahtisessa imetyksessä yhdestä neljään tuntiin, ja joskus esiintyy vielä lyhyempiä tai pidempiä imemisvälejä (Hannula 2007, 302.) Rintamaito sisältää oikeat ravinteet ja suojatekijät sekä osittain myös entsyymit, joita tarvitaan pilkkomaan ravintomolekyylit elimistössä. Rintamaidon koostumus vaihtelee. Vuorokauden aika ja imetysvaihe vaikuttavat rintamaidon koostumukseen. Myös naisten välillä on yksilöllisiä eroja, jotka vaikuttavat siihen, millaista maito on (Litmanen 2007, 159.) Rintamaidossa on useita immunologisesti aktiivisia olevia proteiineja, hiilihydraatteja ja rasvoja. Ne täydentävät vastasyntyneen epäkypsää vastustuskykyä (Hannula 2007, 302.) 9
 10 2.3 Imetyksen hyödyt lapselle Äidinmaito on juuri ihmislapselle suunniteltua erityisravintoa, jossa on kaikki, mitä vauva tarvitsee kasvaakseen normaalisti. Se on lisäksi helposti sulavaa ja muuttuu lapsen tarpeiden muuttuessa. Äidinmaito ja rinnan imeminen tukevat mm. aivojen kehitystä sekä ruuansulatuksen ja vastustuskyvyn kypsymistä (Koskinen 2007, 6.) Rintamaidossa on lukuisia infektiosuojaa lisääviä, tulehdusreaktioita hillitseviä ja muita aktiivisia ainesosia, jotka voivat tukea merkittävästi vastasyntyneen puolustusmekanismeja. Ne vaikuttavat myös imeväisen suolen kasvuun ja kehitykseen. Imetyksen on todettu suojaavan lasta ripulitaudeilta ensimmäisen kuuden kuukauden aikana erityisesti kehittyneissä maissa, joissa hygieeniset olot ovat huonot ja myös länsimaissa imetys vähentää ripulitautien esiintyvyyttä korvikemaitoruokintaan verrattuna. Lapsilla joilla perinnöllinen allergiariski on suuri, imetys vähentää jonkin verran allergisia sairauksia (Kansallinen imetyksen edistämisen asiantuntijaryhmä 2009, 28.) Rintamaito sisältää myös runsaasti tärkeitä pitkäketjuisia monityydyttömättömiä rasvahappoja, kuten arakidoni- (ARA) ja dokosaheksaeenihappoa (DHA), jotka vaikuttavat keskushermoston kehitykseen. (Luukkainen 2010, 38 39). 2.4 Imetyksen hyödyt äidille Imetys ei ole hyväksi vain lapselle, myös äiti hyötyy siitä. Se tukee äidin palautumista raskaudesta ja synnytyksestä, lykkää kuukautisten alkamista sekä vähentää äidin riskiä sairastua rintasyöpään (Koskinen 2007, 6.) Äideillä on myös pienempi riski sairastua sydän- ja verisuonitauteihin mitä pidemmän aikaa he ovat yhteensä elämänsä aikana imettäneet. Tyypin 2 diabeteksen riski myös vähenee 4-12 % jokaista imetysvuotta kohti. Rintaruokinta on lisäksi taloudellinen vaihtoehto ja edistää äidin painonhallintaa kuluttaen 600kcal vuorokaudessa. (Kansallinen imetyksen edistämisen asiantuntijaryhmä 2009, 33 34, Hasunen & Ryynänen 2006, 11). 10
 11 2.5 Imetys vauvan ja äidin vuorovaikutussuhteen vahvistajana Imetys ei ole pelkkää äidinmaidon antamista lapselle, se on myös läheisyyttä, lohdutusta ja turvallisuutta. Toimiva imetys on niin äidistä kuin lapsestakin miellyttävää yhdessäoloa. Se tukee äidin ja lapsen välisen kiintymyssuhteen kehitystä. Imetys auttaa äitiä tutustumaan lapseensa ja ymmärtämään tämän tapaa ilmaista itseään (Koskinen 2007, 6.) Varhaisella vuorovaikutuksella tarkoitetaan yhdessäolon vastavuoroisia tapahtumia, jossa vanhempi tunnistaa lapsen viestit ja vastaa niihin, ja lapsi vastaa vanhemman hoivakäyttäytymiseen. Parhaimmillaan se on yhdessäolon ja ilon kokemus antamisesta ja saamisesta lapsen ja vanhemman välillä. Vanhemman ja vauvan vuorovaikutus on eniten vauvaan vaikuttava ympäristötekijä ensimmäisten elinkuukausien aikana. Vuorovaikutus ohjaa myös vauvan aivojen ja psyyken kehitystä. Toistuvien vuorovaikutustilanteiden tuloksena sekä vanhemmalle että vauvalle syntyy kiintymyssuhde, ja heille muodostuu käsitys siitä, millainen heidän välinen suhteensa on ja miten kumpikin toimii suhteessa toiseen (Puura & Mäntymaa 2010, 24, Korhonen 2007, 309). 11
 12 3 TUTKIMUKSEN TARKOITUS, TEHTÄVÄT JA TAVOITTEET Opinnäytetyöni on laadullinen tutkimus, jonka tarkoituksena on kuvata äitien kokemuksia vauvan imettämisestä, sekä imetyksen varhaisesta päättymisestä. Opinnäytetyön tutkimustehtävät ovat seuraavat: 1. Millaisia kokemuksia äideillä on vauvansa imettämisestä? 2. Millaisia kokemuksia äideillä on imetyksen varhaisesta päättymisestä? Opinnäytetyön tavoitteena on tuottaa vauvan imettämisestä ja imetyksen varhaisesta päättymisestä kokemuksellista tietoa, joka auttaa ymmärtämään vauvan imettämiseen ja imetyksen varhaiseen päättymiseen liittyviä haasteita ja ongelmia sekä selvittää, millaisia tunteita imetys äideissä herättää. Tulevana kätilönä tulen varmasti itse hyötymään tutkimustuloksista. Pystyn kehittämään omaa ammattitaitoani ja työtäni tarjoamalla mahdollisimman hyvää näyttöön perustuvaa ohjausta asiakkailleni. Näitä asioita koskevien kokemuksellisten tietojen avulla imetysohjausta voidaan kehittää entistä enemmän vauvan imettämistä kannustavaksi ja tukevaksi. Lisäksi opinnäytetyössä tuotetut tiedot auttavat muitakin terveysalan opiskelijoita, ammattilaisia ja tulevaisuudessa ohjaamaan ammattitaitoisesti ja ymmärtäen, tukien sekä kannustaen äitejä imettämään vauvojaan ja pääsemään myös imetykseen liittyvien vaikeuksien yli. 12
 13 4 TUTKIMUKSEN TOTEUTTAMINEN 4.1 Tutkimukseen osallistuvat äidit Keräsin aineistoni neljältä eri internetin keskustelupalstalta, joissa äidit keskustelivat imetyksestä. Keskustelupalstat olivat Kaksplus, Vauva, Vau ja Maitolaituri. Keskustelupalstoilla keskustelivat äidit, joilla on kokemusta vauvansa imettämisestä ja imetyksen päättymisestä varhain. Aineistooni valikoitui kahdenkymmenen äidin kirjoitukset. Kaikki äidit keskustelivat omilla nimimerkeillä. Halusin kerätä aineistoni jo valmiista keskusteluista, jotten omilla kysymyksilläni johdattelisi äitejä liikaa vaan he saisivat vapaasti kirjoittaa omia kokemuksiaan. Tutkimukseeni osallistuvilla äideillä oli kaikilla yhteistä se, että he kaikki halusivat imettää ja he myös yrittivät kovasti onnistuakseen vauvansa imettämisessä, sekä heillä kaikilla imetys päättyi lapsen ollessa alle puolen vuoden ikäinen. Vauvat olivat kaikki syntyneet täysiaikaisina. Raskausviikoilla ja synnytystavalla ei ole minun tutkimuksessani mitään merkitystä, koska halusin enemmänkin kokemuksellista tietoa. 4.2 Aineiston keruu Tutkimukseni on laadullinen tutkimus, joka käyttää induktiivisia menetelmiä. Tutkimuksessa tehdään havaintoja yksittäisistä tapahtumista, jotka yhdistetään laajemmaksi kokonaisuudeksi. Induktiivinen päättely on aineistolähtöistä. Tutkimuksen toteutuksen ja loogisuuden kannalta on keskeistä, että tutkimuksen tarkoitus, tehtävät ja menetelmälliset ratkaisut ovat ristiriidattomia ja ymmärrettäviä suhteessa toisiinsa (Kylmä & Juvakka 2007, 22, 57.) Minun tutkimuksessani, jossa haluan selvittää imetyksen päättymiseen johtaneita syitä, on tärkeää nimenomaan saada äitien omia kokemuksia heidän imetyksestään. Vastausten määrällä ei ole mitään merkitystä omassa tutkimuksessani. Sen vuoksi valitsin juurikin kvalitatiivisen tutkimusmetodin. 13
 14 Internetin keskustelupalstoilta kerätyn aineistoni avulla haluan saada tietoa äitien kokemuksista imetyksestä ja sen päättymisestä, ja saada selville syitä, jonka vuoksi imetys päättyi. Haluan myös selvittää mitä tunteita imetys ja imetyksen päättyminen äideissä herätti. Tutkimukseni vastaajilla oli jokaisella päättynyt imetys lapsen ollessa alle puolen vuoden ikäinen. Tarkoituksena ei ole keskittyä varhain imetyksen lopettaneiden äitien määrään vaan enemmänkin imetyksen laatuun ja äitien omaan kokemukseen perustuvaan tietoon. Halusin nimetä keskustelupalstat, joista aineistoni keräsin luotettavuuden vuoksi. Tutkimuksessani vastaajien nimimerkkejä en kuitenkaan mainitse, jottei ketään pystyisi tunnistamaan tutkimuksestani. 4.3 Aineiston analyysi Jotta tutkimuksen tulokset saadaan näkyviin, tulee aineisto analysoida. Sisällönanalyysin tarkoitus on tuottaa kerätyn aineiston avulla tietoa tutkimuksen kohteena olevasta ilmiöstä. Sisällönanalyysi on vanha aineiston analyysimenetelmä, jota on alun perin käytetty määrällisen aineiston analyysiin. Sisällönanalyysilla voidaan kuvata analyysin kohteena olevaa tekstiä. Induktiivisessa sisällönanalyysissa luokitellaan tekstin sanoja ja niistä koostuvia ilmaisuja niiden teoreettisen merkityksen perusteella. Tärkeintä on tunnistaa sisällöllisiä väittämiä, jotka ilmaisevat jotain tutkittavasta ilmiöstä. Analyysissa ei tarvitse analysoida kaikkea tietoa vaan vastausta haetaan tutkimuksen tarkoitukseen ja tutkimustehtäviin. Laadullisessa tutkimuksessa usein tutkimustehtävät tarkentuvat aineiston keruun tai analyysin aikana (Kylmä & Juvakka 2007, 112.) Aloitin oman aineistoni sisällönanalyysin lukemalla materiaalit kahteen kertaan lävitse. Sitten redusoin, eli pelkistin aineistoani, koodaamalla ilmaisuja, jotka liittyvät tutkimustehtävääni, eli yliviivasin punaisella tussilla äitien kokemukset vauvansa imettämisestä, ja keltaisella äitien kokemuksia imetyksen varhaisesta päättymisestä. Sen jälkeen kirjoitin erilliselle paperille lauseet kokonaisuudessaan ja sitten pelkistettynä. Pelkistämisen jälkeen ryhmittelin eli klusteroin vastauksia erilaisuuksien ja yhtäläisyyksien mukaan. Tähän vaiheeseen liittyi myös abstrahointia eli käsitteellistämistä. Yhdistelin samaan kategoriaan samaa tarkoittavat ilmaisut ja nimesin kategoriat niiden sisällön mukaan. Yhdistelemällä 14
 15 samankaltaisia sisältöjä tein kaksi yläkategoriaa, joissa toisessa oli viisi alakategoriaa ja toisessa neljä. 4.4 Tutkimuksen luotettavuus ja eettisyys Tieteellisen tutkimuksen tarkoituksena on tuottaa mahdollisimman luotettavaa tietoa tutkittavasta ilmiöstä. Tutkimuksen luotettavuuden arvioinnissa selvitetään, kuinka totuudenmukaista tietoa tutkimuksella on kyetty tuottamaan. Laadullisen tutkimuksen luotettavuutta voidaan arvioida laadullisen tutkimuksen yleisillä luotettavuuskriteereillä tai laadullisen tutkimuksen eri menetelmiin liittyvillä luottamuskriteereillä. Laadullisen tutkimuksen luotettavuutta voidaan arvioida esimerkiksi seuraavilla kriteereillä: uskottavuus, vahvistettavuus, refleksiivisyys ja siirrettävyys (Kylmä & Juvakka 2007, 127.) Uskottavuus (credibility) tarkoittaa tutkimuksen ja sen tulosten uskottavuutta ja sen osoittamista tutkimuksessa. Vahvistettavuus (dependability, auditability) edellyttää tutkimusprosessin kirjaamista niin, että toinen tutkija voi seurata prosessin kulkua pääpiirteissään. Vahvistettavuus liittyy koko tutkimusprosessiin. Vahvistettavuus ei välttämättä ole luotettava arviointikriteeri, koska tutkijat joilla on sama aineisto, eivät välttämättä päädy samaan tulkintaan. Laadullisessa tutkimuksessa todellisuuksia on monia (Yardley 2000, 15, Malterud 2001, ) Refleksiivisyydessä tutkimuksen tekijän on oltava tietoinen omista lähtökohdistaan tutkimuksen tekijänä. Tutkimuksen tekijän on arvioitava, kuinka hän vaikuttaa aineistoonsa ja tutkimusprosessiinsa ja hänen on kuvattava lähtökohdat tutkimusraportissa (Mays & Pope 2000, 50 52, Malterud 2001, , Horsburgh 2003, ) Siirrettävyys (transferability) tarkoittaa tutkimuksen tulosten siirrettävyyttä muihin vastaaviin tilanteisiin. Jotta lukija voisi arvioida tulosten siirrettävyyttä, tulisi tutkimuksen tekijän antaa riittävästi kuvailevaa tietoa tutkimuksen osallistujista ja ympäristöstä (Lincoln & Cuba 1985, 129). Tutkimuksen ja opinnäytetöiden tekemisessä ovat eettiset seikat merkittäviä. (Steinke 2004, 18). Tutkijan eettiset ratkaisut ja tutkimuksen luotettavuus kulkevat täysin yhdessä. Hyvä tieteellinen käytäntö ( good scientific practise ) perus- 15
 16 tuu tutkimuksen luotettavuuteen. On eettisesti väärin ja hyvän tieteellisen käytännön loukkausta tulosten väärin kirjaaminen, tutkimustulosten huolimaton ja harhaanjohtava raportointi ja puutteellinen viittaaminen aiempiin tutkimustuloksiin (Tuomi & Sarajärvi 2002, ) Tutkimusetiikassa on monia valinta- ja päätöksentekotilanteita, joita tutkimuksen tekijän on ratkaistava tutkimusprosessin eri vaiheissa. Tutkimuksen tekemisen eettiset haasteet koskevat koko tutkimusprosessia suunnittelusta julkaisemiseen asti, ei ainoastaan tutkimuksen toimijoiden asemaa (Kylmä & Juvakka 2007, 137.) Tutkimukseen osallistuvilta ihmisiltä on saatava vapaaehtoinen suostumus, eikä heitä voi pakottaa mukaan tutkimukseen. Tutkimuksessa ei saisi tulla ilmi mukana olleiden henkilöiden nimiä, eikä muitakaan henkilötietoja (Kylmä & Juvakka 2007, ) 16
 17 5 TUTKIMUSTULOKSET 5.1 Äitien kokemuksia imettämisestä ja imetyksen varhaisesta päättymisestä Tutkimukseni aineisto jakautui yhteen yhdistävään pääluokkaan, jossa oli kaksi pääluokkaa, joissa molemmissa oli neljä alakategoriaa. Yhdistävä pääluokka oli äitien kokemuksia imettämisestä ja sen varhaisesta päättymisestä, sen kaksi pääluokkaa ovat imetyksen aikaiset kokemukset ja imetyksen päättymisen jälkeiset kokemukset. Imetyksen aikaisien kokemuksien alaluokkia olivat äidin kielteiset tunteet, vauvan temperamentin vaikutus imetykseen, imetyksen ilo ja maidon tuotanto ja vauvan imutekniikka. Imetyksen päättymisen jälkeisien kokemuksien alaluokkia olivat syyllisyys ja häpeä, suru ja pettymys, äitiydestä nauttiminen ja vaikutukset muuhun elämään (KUVIO 1.) 17
 18 Äidin kielteiset tunteet Vauvan temperamentin vaikutus imetykseen Imetyksen ilo Imetyksen aikaiset kokemukset Maidon tuotanto ja vauvan imutekniikka Syyllisyys ja häpeä Äitien kokemuksia imettämisestä ja sen varhaisesta päättymisestä Suru ja pettymys Äitiydestä nauttiminen Vaikutukset muuhun elämään Imetyksen päättymisen jälkeiset kokemukset KUVIO 1. Äitien kokemuksia imettämisestä ja sen varhaisesta päättymisestä 18
 19 5.2 Äitien imetyksen aikaiset kokemukset Äitien imetyksen aikaiset kokemukset muodostuivat neljästä eri alaluokasta: Äidin kielteiset tunteet, vauvan temperamentin vaikutus imetykseen, imetyksen ilo ja maidon tuotanto ja vauvan imutekniikka. Alaluokat muodostuivat pelkistetyistä ilmaisuista, joita on alla kuvattu (Taulukko 1.) Taulukko 1. Imetyksen aikaiset kokemukset Pelkistetty ilmaus väsymyksen tunne syyllisyyden tunne masennuksen tunne pettymyksen tunne itseluottamuksen puute kokemus huonosta äitiydestä imettäminen kuin kirosana vauva itkuinen vauvan rintaraivarit vauva nälkäinen ei kärsivällisyyttä rintalakkoilu levottomuus uneliaisuus hätäinen syöntitapa imetyshetket ihania kova motivaatio imetykseen sairaalassa sujui hyvin lähti hyvin käyntiin tuntui alkuun luonnolliselta maidonnousu hidasta huono heruminen maitoa ei tarpeeksi rintatulehdus maidon vuolas virtaaminen suihkutissit alkuun huono imuote hyvä imuote ei saanut otetta imetys vaikeaa imetys tuskallista rinnanpäät kipeät rintakumin käyttö lisämaito pullosta sairaalassa Alaluokka Äidin kielteiset tunteet Vauvan temperamentin vaikutus imetykseen Imetyksen ilo Maidon tuotanto ja vauvan imutekniikka 19
 20 Äidin kielteiset tunteet: Useilla äideillä oli tietoa jo ennestään imetyksestä ja he tiesivät että se ei ole aina helppoa. He olivat kuitenkin jo raskauden aikana motivoituneet imettämään ja he tiesivät rintamaidon terveysvaikutuksista vauvaan. Yksi äiti kuvasi imetyksen olevan yksi äitiyden suurimmista asioista, ja jollain tavalla äitiyden mittarikin. Ja hän oli suunnitellut imettävänsä vauvaa ainakin vuoden ikään saakka. Tuoreen äidin elämä onkin yhtä tunteiden myllerrystä. Alkuun pitäisi toipua synnytyksestä, huolehtia omasta jaksamisestaan, tutustua tuoreeseen vauvaan ja samalla opetella oman lapsensa syöttämistä. Tunnetila on hämmentävä ja monet äidit kuvaavatkin kokeneensa olevan epäonnistunut ja huono äiti, koska imetys ei onnistukaan odotetulla tavalla. Monella äidillä itseluottamuksen puute vaikutti oleellisesti imetyksen onnistumiseen. Yksi äiti kuvasi jatkuvien syöttöpunnitusten vaikuttaneen hänen itseluottamukseen, eikä hän luottanut enää rintoihinsa. Olen henkisesti täysin rikki ja koen, että en pysty ruokkimaan lastani ja kyllä, se tekee minusta omissa silmissäni epäonnistuneen äidin. Onnellisuuden tunne ei ole aina päällimmäisenä, vaan useasti äidit kuvasivatkin tunteneensa väsymystä, syyllisyyttä, masennusta ja pettymystä. Silloin kun imetys ei onnistu se tuntuu äidistä jopa negatiiviselta asialta. Tuore äiti ei olekaan maailman onnellisin olento vaan väsymyksen, syyllisyyden ja masennuksen piinaama hormonikimppu. Imettämisestä on tullut kirosana ja pelkään jokaista edessä olevaa koitosta etukäteen. Vauvan temperamentin vaikutus imetykseen: Monen äidin kokemuksissa nousi hyvin vahvasti esiin vauvan vahva temperamentti. Joillakin äideillä oli muitakin imetyskokemuksia ja he kuvasivat vauvan vahvan temperamentin vaikuttaneen vauvansa imetykseen. Usealla vauvalla ilmeni rintaraivareita ja lakkoilua 20
 21 rinnalla. Vauva vain itki, eikä suostunut imemään rintaa. Yksi äiti kuvasi imetyksen loppuneen juurikin rintaraivareiden vuoksi, jotka olivat pahoja ja hän stressasi niistä niin paljon, että se vaikutti maidon herumiseen. Lakkoilevat vauvat olivat monelle äidille suuri yllätys. Vauva ei yksinkertaisesti suostu imemään lainkaan lakon aikana. Monet äidit kuvasivat vauvan olleen liian nälkäinen ja liian kärsimätön alkaakseen imemään rinnalla. Osa vauvoista taas oli niin uneliaita, ettei heitä saanut imemään rinnalla. Poika itki nälkää, pettymystä, väsymystä ja kiukkua, muttei suostunut ottamaan maitoa rinnasta. vauva alkoi huutaa heti kun laitoin hänet ruokailuasentoon. Saa toin kantaa kolmekin tuntia itkevää vauvaa ja tehdä loputtomia yrityksiä tarjota rintaa. Tuntui että koko päivä meni syömisen yrittämiseen, eikä meille jäänyt aikaa seurusteluun lapsen kanssa. Kun otin hänet syliin, tarjosin ruokaa ja aina kun tarjosin ruokaa, jännitin suostuuko hän ottamaan vai alkaako tuntien itku. Imetyksen ilo: Äidit kuvailivat imetyksen myönteisiksi asioiksi ihania imetyshetkiä, omaa motivaatiota imetystä kohtaan, alkuun tuntui luonnolliselta ja sairaalassa imetys sujui hyvin. Usealla äidillä imetys lähti alkuun hyvin käyntiin, eikä ongelmia ilmennyt vielä silloin. Äidit kokivatkin imetyksen ihanaksi asiaksi. Tunsin itseni luontaiseksi imettäjäksi ja äidiksi. Nautin imetyshetkistä kovasti. Imetys lähti loistavasti käyntiin, vaikka alussa rinnat olivat kipeänä. Tyttö imi hienosti ja yhteinen imetyshetki oli ihanaa. 21
 22 Maidon tuotanto ja vauvan imutekniikka: Maidon tuotantoon liittyen oli monenlaista haastetta. Maitoa ei tullut tarpeeksi, maidonnousu oli hidasta tai maitoa tuli runsaasti. Monella äidillä maitoa tuli rinnoista vauhdilla suihkuten, vaikkei rinta ollut täysi, näitä äidit kutsuvat suihkutisseiksi. Maito suihkusi niin nopeaa, että vauva imiessään nieli ilmaa samalla, joka aiheutti sitten ilmavaivoja ja sai vauvan raivoamaan rinnalla ja lopulta lakkoilemaan. Suihkuava rinta olikin monella äidillä yksi imetykseen liittyvistä haasteista. Useilla äideillä oli paljon keinoja käytettäväksi maidontuotannon lisäämiseen, esimerkiksi he imettivät tiheästi, pumppasivat säännöllisesti imetyksen lisäksi, huolehtivat omasta ravinnosta ja lepäsivät riittävästi. Monet äidit kuvasivatkin, että maitoa ei vain tullut vaikka he kuinka yrittivät. Minä olen hänen ruokansa, ravintonsa, elämänlähteensä, kyllähän minä riitän. Maitoa ei vaan tullut riittävästi vaikka mitä tein. Itkien tarjoan korviketta pullosta, eihän tämän näin pitänyt mennä. Kun poika oli viikon ikäinen, suihkutissit ilmoittivat olemassaolostaan. Poika raivostui suihkusta. Alkuun on tärkeää kiinnittää huomiota vauvan imuotteeseen, koska huono imuote vaikuttaa oleellisesti maidonnousuun ja rinnanpäiden kuntoon. Vauva ei saa tarpeeksi maitoa, jos imu ei ole tarpeeksi tehokas. Rinnanpäät rikkeytyvät todella herkästi jos imuote on vääränlainen. Maidon suihkuaminen myös aiheuttaa sen, että vauvan imuote saattaa vääristyä imemisen aikana suihkua hillitäkseen. Yksi äiti kuvasi matalien rinnanpäiden aiheuttaneen sen, ettei vauva saanut kunnolla otetta rinnasta. Arat rinnanpäät ja kivulias maidon heruminen ovat monilla haasteena imetyksen aikana. Yksi äiti kuvasi ettei hänellä ollut imetyksen aikana muuta haastetta kuin imetyksen kivuliaisuus. Nännit olivat niin kipeänä, että piti itkeä melkein joka kerta kun vauva imi. 22
 23 Mulla nousi maito hitaasti rintoihin ja kun sain vauvan viimein rinnalle, hällä ei enää riittänytkään kärsivällisyys ja seurasi huutoa. Monelle äidille myönteinen asia oli rintakumin käyttäminen, joka helpotti vauvan imetyksessä, yksi äiti taas oli sitä mieltä että rintakumi sotki hänen imetystään. Monet äidit olivat pettyneet, että lisämaito sairaalassa annettiin tuttipullosta ja he olivat sitä mieltä, että pullon antaminen alussa häiritse heidän imetystään. Siinä vaiheessa kun äidillä oli oma maito noussut, vauvalla ei enää riittänyt kärsivällisyys rinnasta imemiseen, koska pullosta hän sai maidon helpommin. Vauva ei saanut otetta rinnasta. löysin avun rintakumista, jonka avulla saatiin maito nousemaan. Vauva sai pulloa jo synnärillä, joten se häiritsi imetystä. 5.3 Imetyksen päättymisen jälkeiset kokemukset Imetyksen päättymisen jälkeisien kokemuksien alaluokkia oli neljä: Syyllisyys ja häpeä, suru ja pettymys, äitiydestä nauttiminen ja vaikutukset muuhun elämään. Alaluokat muodostuivat pelkistetyistä ilmaisuista, joita on alla kuvattu (Taulukko 2.) 23
 24 Taulukko 2. Imetyksen päättymisen jälkeiset kokemukset Pelkistetty ilmaus riittämättömyyden tunne syyllisyyden tunne häpeän tunne kateus muiden onnistumisesta läheisyyden kokemus jää saamatta imetyksen onnistuminen tärkeää halu imettää mitä olisi voinut tehdä toisin pelko onnistumisesta tulevaisuudessa tekee kipeää tuntuu surulliselta suuri pettymys tuntuu todella pahalta ahdistuneisuuden tunne masennuksen tunne epäonnistumisen tunne itkua loppumisesta lapsesta ja äitiydestä nauttiminen asian hyväksyminen elämää alkoi maistua elämältä syöminen vain yksi osa arkea vauva tyytyväinen ja rauhallinen stressaaminen ja itku loppuivat parisuhde koetuksella kaikki pyöri imetyksen ympärillä imetys vauvalle pelottava hetki tuntui rankalta tilanne tuntui mahdottomalta Alaluokka Syyllisyys ja häpeä Suru ja pettymys Äitiydestä nauttiminen Vaikutukset muuhun elämään Syyllisyys ja häpeä: Useat äidit kokevat riittämättömyyttä ja syyllisyyttä imetyksen päättymisestä, koska lapsi ei heidän mielestään saa riittävästi läheisyyttä. Heillä on tullut tunne häpeästä, koska he eivät enää imetä. He ovat monesti imetyksen päätyttyä miettineet mitä ovat tehneet väärin ja mitä olisivat tehneet toisin että imetys olisi onnistunut. Huoli tulevaisuudesta ja imetyksen onnistumisesta oli myös mielessä. Yksi äiti tunsi olevansa vääränlainen äiti muiden perhekahvilassa käyvien äitien joukossa, koska ei imetä ja lähtee sieltä heti pois kun vauvalla on nälkä, koska ei viitsi pullosta antaa maitoa. Yksi äiti oli kateellinen niille äideille, jotka imetyksessä onnistuvat. 24
 25 Halusin ja tykkäsin imettää, mutta pelottaa jo valmiiksi ettei se tulevaisuudessakaan onnistu. Tuntuu että lapselta jää saamatta jokin sellainen läheisyyden kokemus, jota hän tarvitsisi. Suru ja pettymys: Äideillä on ollut kova halu alusta saakka imettää omaa lastaan. Imetyksen päättyminen on tuntunut useasta äidistä surulliselta ja he ovatkin kokeneet usein imetyksen loppumisen turhalta, koska eivät ole sitä omasta halustaan halunneet lopettaa. Yksi äiti ei haluaisi nähdä ystäviään jotka imettävät, ei haluaisi puhua koko asiasta, eikä kuulla imetys- sanaa, koska se tekee niin kipeää. Imetyksen päättyminen aiheuttaa äidille paljon itkua ja ahdistusta, ja yksi äiti kuvasi masentuneensa siitä, koska tunsi itsensä niin epäonnistuneeksi ulkoisten paineiden ja omien tavoitteidensa vuoksi. Moni äiti koki helpottavana, että pystyi omalla kirjoituksellaan purkamaan omia tuntojaan. Välillä tämä homma tuntuu todella pahalta, en ymmärrä miksi minulle piti näin käydä. Jotkut ei halua imettää ja heillä tulee maitoa, mutta miksi minulla ei tule kun se olisi ollut minulle tärkeää? Imetyksen päättyminen oli itselleni suuri pettymys. Itkin ja surin imetystä, sen loppumista ja kaikkea siihen kuuluvaa. Asiaan olisi ollut helpompi suhtautua, jos olisin inhonnut imetystä tai kokenut, että se on hankalaa tai ei oo mun juttu. Äitiydestä nauttiminen: Imetyksen päättyminen on vaikea asia, mutta joillekin helpotus, koska taistelu syömisestä on loppunut ja voi vihdoin nauttia äitiydestä ja omasta vauvasta. Useat äidit olivat hyväksyneet imetyksen päättymisen ja löytäneet tilalle muita ihania asioita mistä voivat vauvansa kanssa nauttia. Yhdellä äidillä vauva oli jo pitkään kieltäytynyt rinnasta ja äiti oli pitkään pumpannut vauvalle omaa rintamaitoaan, kun hän lopetti pumppaamisen hän kuvasi lo- 25
 26 pettaneensa myös stressaamisen. Imetyksen päättymistä usein helpottaa se että vauva on yleensä rauhallinen ja tyytyväinen ratkaisuun, vaikkakin se yhden äidin kuvailemana tuntuu myös pahalta, ettei vauva kaipaa rinnalle. Ihanaa, että syöminen on nyt vain yksi osa arkipäiväämme ja ehdimme myös leikkiä, sylitellä, jutella, laulaa ja nauraa niin paljon kuin jaksamme. Kun imetys loppui, niin loppui vauvan ja minun yhteiset itkuhetket. Kun tein päätöksen imetyksen lopettamisesta, alkoi elämä pikkuhiljaa maistua elämältä ja aloin nauttia lapsestani. Olen tehnyt parhaani ja näin on hyvä. Vaikutukset muuhun elämään: Silloin kun imetys on haastavaa, tuntuu monesta äidistä, että koko maailma vaan pyörisi ainoastaan imetyksen ympärillä. Imetys on monella äidillä päällimmäisenä mielessä. Yksi äiti olisi nauttinut vauvansa kanssa imetyshetkistä, mutta kuvasi että itselle imetyshetket ovat päivän kohokohtia, mutta vauvalle ne ovat pelottavia hetkiä. Imetyshetket tuntuivat mahdottomilta ja rankoilta ja se vaikutti myös parisuhteeseen. 26
 27 6 TULOSTEN TARKASTELU JA JOHTOPÄÄTÖKSET Useat äidit pyrkivät tarjoamaan vauvalleen parasta ja saattavat kokea suorituspaineita imetyksen onnistumisesta. Paineen aiheuttama ahdistuneisuus vähentää oksitosiinihormoonin erittymistä ja estää maidon herumista. Maidoneritys on psykosomaattisen säätelyn alainen, joten maidoneritys vähenee jännityksen, suuttumuksen ja ympäristön suhtautumistapojen vuoksi. Äiti kokee useasti maidontuotannon ehtyneen ja näin voi todellisuudessa ollakin. Vauva reagoi tähän itkemällä ja protestoimalla rinnalla (Deufel & Montonen 2010b, 258.) Yleisimpiä syitä imetyksen päättymiselle olikin tutkimuksessani vauvan temperamentin aiheuttamat syyt, joita ovat esimerkiksi rintaraivarit ja rinnalla lakkoilu. Rintaraivareita aiheuttivat maidon liian vähäinen, tai vuolas virtaaminen, johon liittyi usein suihkutissit. Syitä rinnan hylkimiseen voi esimerkiksi olla pulloruokinta, tutin käyttö, riittämätön maidon saanti, imetysaikojen rajoittaminen, vuolas rinta, vaikeus imemisen koordinoinnissa tai vauva on pieni ja rinnanpää iso.(deufel & Montonen 2010b, 259). Äidin olisi tärkeää tietää mitkä asiat vaikuttavat siihen, että vauva alkaa hylkiä rintaa. Onko esimerkiksi syynä se että imemistekniikassa on vaikeuksia, eikä vauva saa tarpeeksi maitoa. Maidon maku saattaa olla erilainen, esimerkiksi uuden raskauden myötä tai äidin ruokavaliosta johtuen. Äidin kuukautiset voivat aiheuttaa sen, että maito on tiukemmassa ja sen maku voi poiketa tavallisesta. Äiti voi myös vauvan mielestä tuoksua vieraalta (Deufel & Montonen 2010b, 260.) Olisi erityisen tärkeää että äideille kerrottaisiin jo sairaalassaolon aikana mahdolliset haasteet mitä imetys voi tuoda. Useasti haasteet ilmenivät silloin kun maidon tuotanto lisääntyi ja useat äidit ovat tässä vaiheessa kotiutuneet jo sairaalasta. Huoli maidon riittävyydestä on maailmanlaajuisesti yleisin syy lisämaidon antoon tai aikaiseen vieroittamiseen. Terveet, täysiaikaiset ja normaalipainoiset vastasyntyneet eivät tarvitse muuta kuin äitinsä rintamaitoa ensimmäisinä elin- 27
 28 päivinäänkään. Lisämaidon annolle tulee olla lääketieteellinen peruste. Jos lisämaitoa annetaan sairaalassa ilman lääketieteellistä syytä, se lyhentää osittaisen, sekä täysimetyksen kestoa. Lisämaidon antaminen vähentää imemiskertoja, sillä on negatiivinen vaikutus maidon erittymiseen, sekä siitä voi tulla sairaalasta opittu tapa, joka jatkuu kotona (Deufel & Montonen 2010c, 193.) Usealle vauvalle oli annettu lisämaitoa pullosta sairaalassaolon aikana, eikä äideillä välttämättä ollut tietoa minkä syyn vuoksi. Lisämaidon anto jäi päälle myös kotona, vaikka oma maidon tuotanto oli lisääntynyt. Äideillä oli huoli maidon riittävästä saannista vauvan raivoilujen ja lakon aikana ja se lisättynä vauvan painon vähäiseen nousuun sai äidit herkästi antamaan lisämaitoa pullosta, joko omaa lypsämää maitoa tai korvikemaitoa. Usein syynä lisämaidon antamiseen oli terveydenhoitajan huoli ja sen myötä myös äidin huoli vauvan painon liian vähäisestä noususta, ja usein päädyttiin lisämaidon antamiseen. Lisämaidon antamiselta olisi vältytty, jos vaan olisi suositeltu tiheämmin imettämistä maidon lisäämisen avuksi. Usein syynä ei kuitenkaan ollut maidon tuotannon vähäisyys vaan vauvan rintaraivarit, jotka liittyivätkin maidon tuotannon vuolauteen ja suihkutissisyyteen. Imetyksen ei pitäisi sattua. Alkupäivien arkuus on yleensä tilapäistä. Kun vauva aloittaa imemisen rinnasta, voi muutaman sekunnin ajan tuntua vihlaisua, mutta se yleensä helpottaa kun maito alkaa herua. Jos kipu rinnassa jatkuu, on syytä tarkastaa vauvan imemisote (Deufel & Montonen 2010b, 260.) Sairaalassa olisi tärkeää käydä äidin kanssa läpi ennen kotiutumista rintojen hoitoa ja kertoa miten erottaa vauvan väärän imuotteen oikeasta. Olisi äärimmäisen tärkeää, että kaikki terveydenhoitajat ja kätilöt saisivat imetysohjauskoulutuksen, jotta he voisivat ohjata mahdollisimman hyvin imettäviä äitejä. Ohjauksen tärkeys korostuu nimenomaan imetyksen haasteiden ilmaantuessa. Imetyksen edistäminen Suomessa toimintaohjelmassa esitetään äitiysja lastenneuvoloita varten seitsemän askeleen ohjelma, jolla neuvola voi tukea ja edistää imetystä.( Nyman, Rantanen, Virkkala ) Suurimpana ongelmakohtana tutkimuksessa oli kirjallisen imetyksen toimintasuunnitelman puuttuminen työyksiköstä ja tietämättömyyttä sen sisällöstä. Terveydenhoitajien on 28
 29 vaikeaa antaa näyttöön perustuvaa imetysohjausta, jos heillä ei ole itselläkään tietoa imetyksen toimintasuunnitelman sisällöstä. Imetysohjauskäytänteiden tulisi olla mahdollisimman yhdenmukaiset, jotteivät äidit hämmentyisi liikaa ristiriitaisista ohjeista. 6.1 Äitien imetyksen aikaiset kokemukset vauvansa imettämisestä Äidit olivat kuvanneet hyvin omia imetyksen aikaisia ja imetyksen jälkeisiä kokemuksiaan tutkimukseni aineistossa. Useimmista kirjoituksista kävi ilmi, kuinka äidit kaipasivat vertaistukea ja hyväksyntää imetyksen päättymisen jälkeen. Kirjoituksissa oli kuvattu hyvin tunteita mitä imetys heissä herätti. Imetys onnistuessaan on maailman ihanin ja vaivattomin tapa ruokkia omaa lastaan, mutta imetyksen ollessa haastavaa koetaan usein, että vauvan ruokkiminen muulla tavoin kuin imettämällä on huomattavasti helpompaa. Imetys äitien kuvaamana on monella tapaa tunteita herättävä asia. Tutkimuksessani, jossa imetys päättyi vauvan ollessa alle kuuden kuukauden ikäinen, kokemukset imetystä kohtaan olivat enemmän kielteisiä, kuin myönteisiä. Imetys tuntuu työläältä ja haastavalta, sekä oma itseluottamus laskee. Useat äideistä kokivat epäonnistuneensa äitinä, koska imetys ei onnistunut. Äidit tarvitsevat tukea esimerkiksi neuvolasta heti kun heillä on haasteita imetyksen kanssa. Jos ei neuvolassa ole tarpeeksi tietoa, tulisi esimerkiksi antaa äidille imetystukihenkilön yhteystiedot, sekä kertoa internetissä olevasta imetystukisivuista. Olisi äärimmäisen tärkeää, että he voisivat ottaa yhteyttä imetystukihenkilöön, joka voisi tarvittaessa käydä kotona ohjaamassa äitiä ja pystyisi perehtymään imetysongelmaan jokaisen äidin kanssa yksilöllisesti. Monet keinot, jotka auttavat toisen vauvan kanssa, eivät välttämättä auta toiselle. Halu imettämiselle oli kova, mutta äideillä ei ollut keinoja saada vauvaa imemään. Vauva sai rintaraivareita ja lakkoili rinnalla, joista äidit eivät aina tienneet mikä on niiden aiheuttaja. Useasti vauvan imemisen väheneminen usein vähentää maidontuotantoa, jolloin vauva hermostuu vielä enemmän. Äidit huolestuivat vauvan syömättömyydestä, joten he antoivat pullosta maitoa, koska eivät halunneet pitää vauvaa nälässä. Se aiheutti äidissä syyllisyyden tunnetta ja vaikut- 29
 30 ti rintamaidon määrään, vähentämällä sitä, koska rinta ei silloin saanut stimulaatiota vauvan imemisellä. Äidit kyllä tiesivät millä keinoilla he saivat maidon tuotantoa lisättyä, mutta se ei pelkästään ilman vauvan imua riittänyt maidon tuotannon ylläpitämiseen. Lopulta maidon tuotannon hiipuminen aiheutti lisämaidon antamisen pullosta ja lopulta imetyksen lopettamisen. Suurena ongelmana oli myös maidon suihkuaminen paineella rinnoista, eli suihkutissit. Sitä ei esiintynyt ensimmäisinä päivinä, vaan suihkuaminen alkoi yleensä siinä vaiheessa kun maidon tuotanto lisääntyi. Useat äidit olivat saaneet kokea myös imetyksen iloa. Alkuun vauva saattoi imeä hienosti rinnalla, ennen kuin imetyksen haasteet tulivat mukaan kuvaan. Imetyksen sujuessa äidit kokivat suunnatonta iloa sen onnistuessa ja olivat onnellisia saadessaan onnistumisen kokemuksia. He olivat motivoituneita imettämään alusta saakka. Vauvan huono imuote aiheuttaa sen että rinnanpäät kipeytyvät ja rikkoutuvat. Muutamalla äidillä oli ongelmana imetyksen kivuliaisuus, mutta se ei pelkästään heidän mielestään johtanut imetyksen päättymiseen. Usealle vauvalle oli annettu lisämaitoa tuttipullosta sairaalassa olon aikana, joka usein häiritsee oikean imuotteen saamista rinnasta. 6.2 Äitien imetyksen päättymisen jälkeiset kokemukset Imetyksen päättymisen jälkeen äideillä oli alkuun syyllisyyden, häpeän ja riittämättömyyden tunne, koska he eivät kovasta yrityksestä huolimatta pystyneet imettämään omaa lastaan. Muiden äitien imettäminen aiheutti heissä kateuden tunteita. He usein miettivät mitä olisivat voineet tehdä toisin, että imetys olisi jatkunut. Ja miettivät imetyksen onnistumista tulevaisuudessa seuraavan lapsen kanssa. Suru imetyksen päättymisestä on kova. Äidit olivat motivoituneet imettämiseen, eivätkä ajatelleet muuta tapaa, joilla lastaan ruokkisivat. He kokivat imetyksen loppumisen turhalta, koska eivät omasta halustaan sitä lopettaneet. Imetyksen päättyminen tuntui ahdistavalta ja he ovat itkeneet paljon sen vuoksi. Jälkikä- 30
 31 teen he miettivät imetysaikaansa ja sitä kuinka koko elämä pyöri sillä hetkellä vain ja ainoastaan imetyksen ympärillä. Imetyshetket tuntuivat mahdottomilta ja rankoilta ja se vaikutti myös negatiivisesti heidän parisuhteeseensa. Imetyksen päättyminen aiheuttaa äidissä kielteisiä tunteita, mutta kun aikaa päättymisestä on kulunut äidit kuvaavat arjen helpottaneen, sekä vauvan ja äidin itku. Imetyksen päättymisen jälkeen elämään on tullut muutakin kun syömisen kanssa taistelua. Vauvat ovat tyytyväisempiä, eivätkä kaipaa rinnalle, joka yhdessä äidissä herätti surun tunteen. Imetyksen päättyminen on äidille raskas asia ja heidän tulisi saada siihen henkistä tukea esimerkiksi neuvolasta. Äidin tulisi antaa surra asiaa, koska se on luultavasti äidillä niin pitkään mielessä kun vauva on niin sanotussa imetysiässä. Olisi hyvä käydä äidin kanssa läpi, mitkä ne syyt olivat, jotka imetyksen loppumiseen vaikuttivat, kuitenkaan syyllistämättä häntä jälkikäteen siitä mitä olisi voinut tehdä toisin. Viimeistään silloin kun äiti on uudestaan raskaana ja imetys on taas ajankohtaista. 31
 32 7 POHDINTA 7.1 Tulosten luotettavuus Tieteellisen tutkimuksen tarkoituksena on tuottaa mahdollisimman luotettavaa tietoa tutkittavasta ilmiöstä. Laadullisen tutkimuksen luotettavuutta voidaan arvioida laadullisen tutkimuksen yleisillä luotettavuuskriteereillä tai laadullisen tutkimuksen eri menetelmiin liittyvillä luottamuskriteereillä, esimerkiksi seuraavilla kriteereillä: uskottavuus, vahvistettavuus, refleksiivisyys ja siirrettävyys (Kylmä & Juvakka 2007, 127.) Uskottavuus tarkoittaa tutkimuksen ja sen tulosten uskottavuutta ja sen osoittamista tutkimuksessa. (Yardley 2000, 15, Malterud ). Tutkimukseni, jossa kyse oli äitien omista kokemuksista imetyksestä ja imetyksen päättymisen jälkeisestä ajasta oli useammalla äidillä samanlaisia tuntemuksia. Itselläni on myös samankaltaisia kokemuksia, joten muistan hyvin millaisia tunteita imetys herättää. Se lisää tutkimuksessani olevaa uskottavuutta. Tutkimuksessani olevat äidit halusivat kaikki imettää. Jos tutkimuksessani oleville äideille imettäminen ei olisi ollut niin tärkeää, niin tutkimusten lopputulos ja luonne olisi muuttunut aivan toisenlaiseksi. Tulosteni luotettavuutta lisäävät kirjoittajien omat kokemukset aiheesta. Lisäksi tutkimuksessani käytin suoria lainauksia äitien kirjoituksista, joka lisää työn luotettavuutta. Tutkimukseni luotettavuutta lisää se, että tutkimuksessani oli mukana kaksikymmentä vastaajaa. 7.2 Tulosten eettisyys Tutkijan eettiset ratkaisut ja tutkimuksen luotettavuus kulkevat täysin yhdessä. Hyvä tieteellinen käytäntö perustuu tutkimuksen luotettavuuteen. On eettisesti väärin ja hyvän tieteellisen käytännön loukkausta tulosten väärin kirjaaminen, tutkimustulosten huolimaton ja harhaanjohtava raportointi ja puutteellinen viittaaminen aiempiin tutkimustuloksiin (Tuomi & Sarajärvi 2002, ) Opinnäytetyön yksi tärkeimmistä asioista oli eettisyys. Eettiset näkökulmat tulisi 32
 33 huomioida tutkimuksen jokaisessa vaiheessa. Aineiston analyysivaiheessa oli tärkeää kiinnittää huomiota siihen, ettei muokkaa kirjoituksia eri tarkoitusta vastaaviksi. Aineistoni oli laaja, joten oli tärkeää käydä aineisto useasti läpi, jotta kaikki tutkimuskysymyksiin liittyvät vastaukset tuli huomioitua. Raportointi vaiheessa tutkimustulokset tulisi kirjoittaa mahdollisimman totuudenmukaisesti jättämättä mitään tärkeää kirjaamatta. Tutkimukseen osallistuvilta ihmisiltä on saatava vapaaehtoinen suostumus, eikä heitä voi pakottaa mukaan tutkimukseen. Tutkimuksessa ei saisi tulla ilmi mukana olleiden henkilöiden nimiä, eikä muitakaan henkilötietoja (Kylmä & Juvakka 2007, ) Tutkimuksessani, jossa käytin internetin keskustelupalstoilla olevia kirjoituksia aineistonani, ei tutkimukseen osallistuvilta tarvinnut kysyä lupaa. Kaikki kirjoitukset, jotka internetissä on, ovat kaikkien ihmisten käytettävissä. Kirjoituksia pääsee kuka vain lukemaan ilman henkilökohtaista kirjautumista sivustolle. Suurin osa äideistä kirjoitti nimimerkillä, eikä omilla nimillään. Tutkimuksessani käy ilmi keskustelupalstojen nimet, mutta äitien nimimerkkejä ei mielestäni tarvitse tuoda julki, jottei heitä voisi millään tavalla tunnistaa kirjoituksista. Keskustelupalstojen nimistä voi kyllä yhdistää kirjoituksien takana oleviin nimimerkkeihin, mutta ihmisten henkilöllisyys ei ole tunnistettavista niistä. Keskustelupalstojen kirjoituksia käytin ainoastaan tutkimukseni tekemiseen. 7.3 Omat oppimiskokemukset Opinnäytetyön tekeminen on ollut pitkä prosessi. Olen ollut useaan otteeseen aika kriittinen omaa aihevalintaani kohtaan. Halusin ehdottomasti tehdä opinnäytetyön imetykseen liittyen, mutta ajattelin opinnäytetyötäni tehdessä, että tuleeko tästä aiheesta minulle itselleni mitään uutta tietoa, jolla pystyisin kehittämään omaa ammattitaitoani. Aineistoa analysoidessani olinkin positiivisesti yllättynyt kun valmiiksi ajatellut ongelmat imetyksen kanssa eivät niitä olleetkaan vaan lisäksi muita. Tavoitteenani oli kehittää omaa ammattitaitoani imetysohjaajana tutkimuksessani esiin tulleista vastauksista. Koen että sain tutkimuskysymyksiini paljon vastauksia, joita voin hyödyttää työskennellessäni imettävien äitien kanssa. 33


text:
 24.4.2012
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 6
 AN IONSTRAIM CHRÍOCHNAITHEACH
 III. MALARTÚ LITREACHA
 idir an tAontas Eorpach agus Poblacht na Cróite maidir le nós imeachta faisnéise agus comhairliúcháin chun cinntí áirithe a ghlacadh agus le haghaidh beart eile atá le déanamh i rith na tréimhse roimh an aontachas
 A Chara,
 Tá sé d'onóir agam tagairt don cheist maidir le nós imeachta faisnéise agus comhairliúcháin chun cinntí áirithe a ghlacadh agus le haghaidh beart eile atá le déanamh i rith na tréimhse roimh aontachas do thíre leis an Aontas Eorpach a tógadh faoi chuimsiú chaibidlíocht an aontachais.
 Deimhním leis seo go dtig leis an Aontas Eorpach nós imeachta den sórt sin a chomhaontú, sna téarmaí a leagtar amach san Iarscríbhinn a ghabhann leis an litir seo, a d'fhéadfaí a chur i bhfeidhm i ndáil le Poblacht na Cróite amhail ón dáta a ndearbhóidh an Chomhdháil Aontachais go mbeidh an chaibidlíocht aontachais tugtha i gcrích go críochnaitheach.
 Bheinn faoi chomaoin agat ach a dheimhniú go bhfuil do Rialtas i gcomhaontú le hinneachar na litreach seo.
 Is mise le mórmheas,


type: caselaw

text:
 28.1.2012
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 25/18
 Hotărârea Curții (Camera a treia) din 24 noiembrie 2011 (cerere de pronunțare a unei hotărâri preliminare formulată de Tribunal Supremo — Spania) — Asociación Nacional de Establecimientos Financieros de Crédito (ASNEF) (C-468/10), Federación de Comercio Electrónico y Marketing Directo (FECEMD) (C-469/10)/Administración del Estado
 (Cauze conexate C-468/10 și C-469/10) (1)
 (Prelucrarea datelor cu caracter personal - Directiva 95/46/CE - Articolul 7 litera (f) - Efect direct)
 (2012/C 25/30)
 Limba de procedură: spaniola
 Instanța de trimitere
 Tribunal Supremo
 Părțile din acțiunea principală
 Reclamante: Asociación Nacional de Establecimientos Financieros de Crédito (ASNEF) (C-468/10), Federación de Comercio Electrónico y Marketing Directo (FECEMD) (C-469/10)
 Pârâtă: Administración del Estado
 Obiectul
 Cerere de pronunțare a unei hotărâri preliminare — Tribunal Supremo — Interpretarea articolului 7 litera (f) din Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (JO L 281, p. 31, Ediție specială, 13/vol. 17, p. 10) — Prelucrarea datelor de către responsabili și comunicarea către destinatari pentru realizarea interesului lor legitim respectiv — Cerințe suplimentare — Efect direct al dispozițiilor unei directive
 Dispozitivul
 1.
 Articolul 7 litera (f) din Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date trebuie interpretat în sensul că se opune unei reglementări naționale care, în lipsa consimțământului persoanei vizate și pentru a permite prelucrarea datelor cu caracter personal ale acesteia, necesară pentru realizarea interesului legitim urmărit de operator sau de terțul ori de terții cărora le sunt comunicate aceste date, impune, pe lângă respectarea drepturilor și libertăților fundamentale ale persoanei vizate, ca datele în cauză să fie conținute în surse aflate la dispoziția publicului, excluzând astfel în mod categoric și generalizat orice prelucrare a unor date care nu se regăsesc în astfel de surse.
 2.
 Articolul 7 litera (f) din Directiva 95/46 are un efect direct.
 (1) JO C 346, 18.12.2010.