text:
 27.6.2019
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 L 173/3
 Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendamise
 PROTOKOLL
 (2019–2024)
 Artikkel 1
 Kohaldamise ajavahemik ja püügivõimalused
 Euroopa Liidu laevadele („liidu laevad“) Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu (1) („leping“) artikli 5 alusel antud püügivõimalused on sätestatud käesolevas artiklis.
 1. Käesoleva protokolli esimesel ja teisel kohaldamisaastal väljendatakse püügivõimalusi püügikoormusena (brutoregistertonnides, brt) ja need jagunevad järgmiselt:
 a)
 põhjalähedased liigid (koorikloomad, peajalgsed ja kalad) ja väikesed pelaagilised liigid:
 i)
 krevetikülmutustraalerid: 3 700 brt/aastas;
 ii)
 kala ja peajalgsete püügi ja külmutuse traalerid: 3 500 brt/aastas;
 iii)
 väikeste pelaagiliste liikide püügi traalerid: 15 000 brt/aastas;
 b)
 pika rändega liikide puhul (liigid, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni I lisas), välja arvatud Alopiidae ja Sphyrnidae perekonda kuuluvad kalad ning liigid Cetorhinus maximus, Rhincodon typus, Carcharodon carcharias, Carcharinus falciformis, Carcharinus longimanus:
 i)
 tuunikülmutusseinerid ja õngejadalaevad: 28 laeva;
 ii)
 ritvõngedega tuunipüügilaevad: 13 laeva.
 2. Alates käesoleva protokolli kolmandast kohaldamisaastast väljendatakse püügivõimalusi (lubatud kogupüügina, TAC) liikide kaupa ja need jagunevad järgmiselt:
 a)
 põhjalähedased liigid (koorikloomad, peajalgsed ja kalad) ja väikesed pelaagilised liigid:
 i)
 krevetikülmutustraalerid: 2 500 tonni aastas;
 ii)
 külmutustraalerid, püügitraalerid: 11 000 tonni aastas;
 iii)
 kala ja peajalgsete püügi ja külmutuse traalerid: 1 500 tonni aastas;
 iv)
 väikeste pelaagiliste liikide püügi traalerid: 18 000 tonni aastas;
 b)
 pika rändega liikide puhul (liigid, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni I lisas), välja arvatud Alopiidae ja Sphyrnidae perekonda kuuluvad kalad ning liigid Cetorhinus maximus, Rhincodon typus, Carcharodon carcharías, Carcharinus falciformis, Carcharinus longimanus:
 i)
 tuunikülmutusseinerid ja õngejadalaevad: 28 laeva,
 ii)
 ritvõngedega tuunipüügilaevad: 13 laeva.
 3. Üleminekuga püügikoormuse arvestussüsteemilt (brt) lubatud kogupüügi (TAC) arvestussüsteemile kaasneb elektroonilise laevaettekannetesüsteemi (Electronic Reporting System, ERS) kasutuselevõtt ning edastatud püügiandmete töötlemine. Sel eesmärgil koostab lepingu artiklis 10 sätestatud ühiskomitee („ühiskomitee“) enne käesoleva protokolli kolmandat kohaldamisaastat suunised, mille alusel kõnealust süsteemi tööstuslaevastike puhul ühetaoliselt kohaldada.
 4. Käesoleva artikli lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse kooskõlas artiklitega 8 ja 9.
 Artikkel 2
 Kehtivusaeg
 Käesolevat protokolli ja selle lisa kohaldatakse viie aasta jooksul alates artiklile 16 vastava ajutise kohaldamise esimesest päevast, juhul kui ei teatata artikli 15 kohasest protokolli lõpetamisest.
 Artikkel 3
 Põhimõtted
 1. Lepinguosalised kohustuvad edendama Guinea-Bissau Vabariigi („Guinea-Bissau“) püügipiirkonnas vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes mittediskrimineerimise põhimõttest. Guinea-Bissau kohustub mitte andma teistele Guinea-Bissau püügipiirkonnas tegutsevatele välisriikide laevastikele, millel on samad omadused ja mis püüavad samu liike, soodsamaid tehnilisi tingimusi kui need, mis on sätestatud käesolevas protokollis.
 2. Lepinguosalised kohustuvad tagama, et käesolevat protokolli kohaldatakse kooskõlas ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide rühma liikmete ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise koostöölepingu (2) („Cotonou leping“) (selle viimati muudetud kujul) artikliga 9, milles käsitletakse olulisi osi, mis hõlmavad inimõigusi, demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid, ning põhiosa, mis hõlmab head valitsemistava, jätkusuutlikku arengut ning keskkonna jätkusuutlikku ja säästvat haldamist.
 3. Lepinguosalised kohustuvad avaldama ja vahetama teavet kõigi lepingute kohta, millega lubatakse välismaistel laevadel Guinea-Bissau püügipiirkonda siseneda, sellest tuleneva püügikoormuse kohta, eelkõige välja antud püügilubade arvu ja püütud saagi kohta.
 4. Lepingu artikli 5 kohaselt võivad liidu laevad Guinea-Bissau püügipiirkonnas püügitegevusega tegeleda üksnes juhul, kui neil on vastavalt käesolevale protokollile ja selle lisas esitatud tingimustele välja antud püügiluba.
 Artikkel 4
 Rahaline toetus
 1. Käesoleva protokolli artiklis 1 osutatud ajavahemikul on lepingu artiklis 7 osutatud rahaline toetus 15 600 000 eurot aastas.
 2. Rahaline toetus hõlmab
 a)
 igal aastal 11 600 000 eurot juurdepääsuks Guinea-Bissau püügipiirkonna kalavarudele ning
 b)
 aastas 4 000 000 eurot eritoetust Guinea-Bissau kalanduspoliitika toetamiseks.
 3. Summa, mis vastab laevaomanike poolt makstavatele tasudele püügilubade eest, mis on välja antud vastavalt lepingu artiklile 4 ja käesoleva protokolli II peatükis sätestatud tingimustele, on hinnanguliselt 4 000 000 eurot.
 4. Käesoleva artikli lõiget 1 kohaldatakse kooskõlas artiklitega 8, 9, 14, 15 ja 16.
 5. Lõike 2 punktides a ja b osutatud rahaline toetus makstakse välja hiljemalt 90 päeva pärast käesoleva protokolli ajutise kohaldamise alguskuupäeva ja järgmistel aastatel hiljemalt 30 päeva pärast käesoleva protokolli ajutise kohaldamise aastapäeva.
 6. Lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse kasutamine kuulub eranditult Guinea-Bissau ametiasutuste pädevusse.
 7. Käesolevas artiklis sätestatud maksed kantakse Guinea-Bissau keskpangas avatud riigikassa arveldusarvele, mille andmed edastab igal aastal kalandusministeerium. Lõike 2 punktis b osutatud rahaline toetus valdkondlikuks toetuseks tehakse Guinea-Bissaule kättesaadavaks riigikassa arveldusarvel. Guinea-Bissau ametiasutused edastavad igal aastal arvelduskontode andmed Euroopa Komisjonile.
 Artikkel 5
 Valdkondlik toetus
 1. Käesoleva protokolli kohane valdkondlik toetus aitab kaasa kalanduse ja sinise majanduse riikliku strateegia rakendamisele. Selle eesmärk on edendada kalavarude säästlikku majandamist ja sektori arengut, seda eelkõige järgmiste tegevuste kaudu:
 —
 püügitegevuse seire, kontrolli ja järelevalve tõhustamine (sealhulgas ERSi paigaldamine ja käivitamine);
 —
 andmete teaduslikel eesmärkidel kogumise ja töötlemise ning kalavarude ja püügitegevuse analüüsimise ja hindamise suutlikkuse tõhustamine;
 —
 kalandustegevuses osalejate suutlikkuse suurendamine;
 —
 väikesemahulise kalapüügi toetamine;
 —
 rahvusvahelise koostöö tugevdamine;
 —
 kalandustoodete eksportimise tingimuste parandamine ja sektorisse investeerimise edendamine;
 —
 kalandusega seotud taristu arendamine;
 —
 meremajanduse ja vesiviljeluse arengu toetamine.
 2. Hiljemalt kolme kuu jooksul pärast käesoleva protokolli jõustumise kuupäeva või asjakohasel juhul selle ajutise kohaldamise alguskuupäeva lepib ühiskomitee kokku mitmeaastases valdkondlikus kavas ja selle rakendustingimustes, eelkõige järgmises:
 a)
 ühe- ja mitmeaastased suunised artikli 4 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse kasutamise kohta;
 b)
 ühe ja mitme aasta lõikes seatud eesmärgid, et edendada säästvat ja vastutustundlikku kalapüüki, võttes arvesse Guinea-Bissau riiklikus kalanduspoliitikas või muudes asjakohastes poliitikavaldkondades väljendatud prioriteete, eelkõige seoses väikesemahulise kalapüügi, järelevalve, kontrolli ning ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi vastase võitlusega, samuti Guinea-Bissau teadusliku suutlikkuse suurendamise prioriteete kalandussektoris;
 c)
 kriteeriumid ja menetlused, mis võivad asjakohasel juhul hõlmata eelarvelisi ja finantsnäitajaid ning võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele.
 3. Kõik mitmeaastase valdkondliku kava muutmise ettepanekud peavad lepinguosalised ühiskomitees heaks kiitma.
 4. Igal aastal esitab Guinea-Bissau ühiskomiteele eduaruande projektide kohta, mille rakendamist rahastatakse valdkondlikust toetusest. Enne käesoleva protokolli kehtivusaja lõppu esitab Guinea-Bissau ka lõpparuande.
 5. Euroopa Liit („liit“) võib artikli 4 lõike 2 punktis b osutatud rahalise eritoetuse maksmise läbi vaadata või osaliselt või täielikult peatada, kui kõnealust rahalist toetust ei kasutata sihipäraselt või kui ühiskomisjoni hindamine näitab, et selle tulemused ei vasta kavandatule.
 6. Rahalise toetuse maksmine jätkub pärast lepinguosaliste omavahelist konsulteerimist ja kokkulepet niipea, kui see on põhjendatud rakendamise tulemustega. Siiski ei tohi rahalise toetuse maksmine kesta kauem kui kuus kuud pärast käesoleva protokolli kehtivuse lõppemist.
 7. Lepinguosalised tagavad valdkondlikust toetusest rahastatavate meetmete nähtavuse.
 Artikkel 6
 Teaduskoostöö vastutustundliku kalapüügi valdkonnas
 1. Lepinguosalised kohustuvad edendama Guinea-Bissau püügipiirkonnas vastutustundlikku kalapüüki ning võitlema ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu, lähtudes kõnealustes vetes püügiga tegelevate eri riikide laevade mittediskrimineerimise ning kalavarude ja mereökosüsteemide säästva majandamise põhimõttest.
 2. Käesoleva protokolli kehtivusaja jooksul teevad liit ja Guinea-Bissau koostööd, et jälgida kalavarude seisundi arengut Guinea-Bissau püügipiirkonnas.
 3. Lepinguosalised kohustuvad tõhustama Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) ja Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) soovitustega arvestamist ning edendama kalavarude vastutustundliku majandamise alast koostööd alampiirkonna tasemel ja eelkõige kalanduse alampiirkondliku komisjoni raames.
 4. Lepinguosalised konsulteerivad omavahel ühiskomitee raames, et võtta asjakohasel juhul ja vastastikusel kokkuleppel uusi meetmeid kalavarude säästva majandamise tagamiseks.
 Artikkel 7
 Ühine teaduskomitee
 1. Lepingu artiklis 4 osutatud ühine teaduskomitee („ühine teaduskomitee“) koosneb lepinguosaliste poolt võrdsel arvul nimetatud teadlastest. Lepinguosaliste otsusel võib kutsuda ühises teaduskomitees osalema ka vaatlejaid, eelkõige selliste piirkondlike kalandusorganisatsioonide nagu CECAFi esindajaid.
 2. Lepingu artikli 4 lõike 1 kohaselt tuleb ühine teaduskomitee kokku vähemalt kord aastas. Üldjuhul toimuvad kohtumised vaheldumisi Guinea-Bissaus ja liidus. Kummagi lepinguosalise taotlusel võib kokku kutsuda ka teisi kohtumisi. Kohtumiste eesistujaks on lepinguosalised vaheldumisi.
 3. Ühise teaduskomitee ülesanded hõlmavad eelkõige järgmisi tegevusi:
 a)
 koguda andmeid Guinea-Bissau püügipiirkonnas käesoleva protokolliga hõlmatud liike püüdvate riiklike ja välismaiste laevade püügikoormuse ja saagi kohta;
 b)
 pakkuda välja, jälgida või analüüsida iga-aastasi vaatlusi, mis aitavad kaasa kalavarude hindamisprotsessile ja võimaldavad teha kindlaks püügivõimalused ning kalavarude ja nende ökosüsteemide säilimist tagavad kasutamisvõimalused;
 c)
 eelnevast lähtudes töötada välja iga-aastane teaduslik aruanne käesoleva protokolliga hõlmatud püügipiirkondade kohta;
 d)
 koostada omal algatusel või vastuseks ühiskomitee või ühe lepinguosalise taotlusele teaduslik seisukoht nende majandamismeetmete kohta, mis aitavad käesoleva protokolliga hõlmatud kalavarusid ja püügipiirkondi säästlikult kasutada.
 4. Toetudes ICCATi soovitustele ja resolutsioonidele ning võttes arvesse parimaid kättesaadavaid teaduslikke arvamusi (näiteks CECAFi arvamused) ja asjakohasel juhul ka ühise teaduskomitee järeldusi, võtab ühiskomitee vastu meetmed käesoleva protokolliga hõlmatud kalavarude säästvaks majandamiseks ja liidu laevade tegevuse mõjutamiseks.
 Artikkel 8
 Püügivõimaluste ja tehniliste meetmete läbivaatamine
 1. Juhul kui Guinea-Bissau otsustab ühise teaduskomitee seisukohast lähtudes kalavarude kaitsmise eesmärgil sulgeda püügiala või peatada püügiaja, tuleb kokku ühiskomitee, et analüüsida kõnealuse otsuse põhjuseid, hinnata sulgemise või peatamise mõju liidu laevade tegevusele lepingu raames ja võtta vastu otsus võimalike parandusmeetmete kohta.
 2. Lõikes 1 sätestatud juhul lepib ühiskomisjon kokku liidu poolt lepingu kohaselt makstava rahalise toetuse proportsionaalses vähendamises ja asjakohasel juhul laevaomanikele makstavas hüvitises.
 3. Püügipiirkonna sulgemist Guinea-Bissau poolt teadusliku seisukoha alusel tuleb kohaldada mittediskrimineerivalt kõikide – nii Guinea-Bissau kui ka kolmanda riigi lipu all sõitvate – laevade puhul, mis kõnealuses püügipiirkonnas püügiga tegelevad.
 4. Artiklis 1 sätestatud püügivõimalused võib lähtuvalt ühise teaduskomitee soovitusest ühiskomisjoni ühisel kokkuleppel läbi vaadata. Sellisel juhul kohandatakse artikli 4 lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel, tehes vajalikud muudatused ka käesolevas protokollis ja selle lisas.
 5. Ühiskomitee võib vajaduse korral uurida ja kohandada vastastikusel kokkuleppel sätteid, milles käsitletakse püügitegevust reguleerivaid sätteid ning käesoleva protokolli ja selle lisa kohaldamise tingimusi, sealhulgas valdkondliku toetuse järelevalve korda.
 Artikkel 9
 Katsepüük ja uued püügivõimalused
 1. Kui liidu laevad on huvitatud artikliga 1 hõlmamata püügitegevusest ja kui nad soovivad katsetada uut liiki püügitegevuse tehnilist teostatavust ja majanduslikku tasuvust, võidakse anda luba sellise tegevuse katseliseks teostamiseks vastavalt Guinea-Bissau kehtivatele õigusaktidele. Võimaluse piires kasutatakse nimetatud katsepüügi korraldamisel kohalike olemasolevate teaduslike ja tehniliste ekspertide abi. Katsepüügi eesmärk on teha kindlaks uute püügipiirkondade kasutamise tehniline teostatavus ja majanduslik tasuvus.
 2. Selleks edastab Euroopa Komisjon Guinea-Bissau ametiasutustele katsepüügilubade taotlused tehnilise toimiku alusel, milles on esitatud:
 a)
 sihtliigid;
 b)
 laeva tehnilised omadused;
 c)
 laeva juhtkonna kogemused seoses asjaomase püügitegevusega;
 d)
 ettepanek püügireisi tehniliste näitajate kohta (kestus, varustus, uuritavad piirkonnad jne);
 e)
 sellise teabe liik, mida kogutakse, et teaduslikult uurida kõnealuse püügitegevuse mõju kalavarudele ja ökosüsteemidele.
 3. Katsepüügiload antakse kuni kuueks kuuks. Katsepüügilubade puhul tuleb maksta Guinea-Bissau ametiasutuste poolt kehtestatud loatasu.
 4. Kogu katsepüügireisi vältel viibivad pardal laeva lipuriigi teaduslik vaatleja ja Guinea-Bissau valitud vaatleja.
 5. Katsepüügireisi raames lubatud väljapüügi määravad kindlaks Guinea-Bissau ametiasutused. Katsepüügireisi jooksul püütud saak kuulub laevaomanikule. Pardal ei tohi olla ning turustada ei tohi kalu, mille suurus on reguleerimata või mille püüdmine ei ole Guinea-Bissau kehtivate õigusaktidega lubatud.
 6. Katsepüügireisi üksikasjalikud tulemused edastatakse ühiskomiteele ja ühisele teaduskomiteele analüüsimiseks.
 7. Kui liidu laevad on huvitatud käesoleva protokolli artikliga 1 hõlmamata püügitegevusest, konsulteerivad lepinguosalised ühise teaduskomiteega. Lepinguosalised lepivad kokku nende uute püügivõimaluste suhtes kohaldatavates tingimustes ning teevad käesolevasse protokolli ja selle lisasse muudatusi kuni käesoleva protokolli kehtivusaja lõpuni. Käesoleva protokolli artikli 4 lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust suurendatakse sellele vastavalt. Vastavalt sellele muudetakse ka laevaomanike suhtes kohaldatavaid lisas esitatud loatasusid ja tingimusi.
 Artikkel 10
 Liidu ettevõtjate majanduslik integreerimine Guinea-Bissau kalandussektorisse
 1. Lepinguosalised kohustuvad edendama liidu ettevõtjate integreerimist kogu Guinea-Bissau kalandusvaldkonda, eelkõige ühisettevõtete asutamise ja taristu loomise kaudu.
 2. Lepinguosalised teevad koostööd, et parandada liidu eraettevõtjate teadlikkust kogu Guinea-Bissau kalandussektori pakutavatest kaubanduse ja tööstusega seotud võimalustest eelkõige seoses otseinvesteeringutega.
 3. Samal eemärgil võib Guinea-Bissau pakkuda soodustingimusi selliseid investeeringuid tegevatele liidu ettevõtjatele.
 4. Lepinguosalised teevad koostööd, et teha kindlaks investeerimisvõimalused ja rahastamisvahendid tuvastatud meetmete või projektide rakendamiseks.
 5. Ühiskomitee esitab igal aastal aruande käesoleva artikli rakendamise kohta.
 Artikkel 11
 Teabevahetus
 1. Lepinguosalised kohustuvad pidama käesoleva protokolli rakendamisega seotud teabe ja dokumentide vahetamisel esmatähtsaks elektroonilisi süsteeme.
 2. Käesoleva protokolliga ettenähtud dokumentide elektroonilist versiooni käsitatakse igas etapis paberdokumendiga samaväärsena.
 3. Lepinguosalised teavitavad teineteist viivitamata infosüsteemis esinevatest riketest. Lepingu rakendamisega seotud teave ja dokumendid asendatakse sel juhul automaatselt käesoleva protokolli lisas kehtestatud nõuetele vastavate paberdokumentidega.
 Artikkel 12
 Andmete konfidentsiaalsus
 1. Lepinguosalised tagavad, et kõiki isikuandmeid seoses liidu laevadega ja nende püügitegevusega lepingu raames töödeldakse alati rangelt kooskõlas konfidentsiaalsuse ja andmekaitse põhimõtetega.
 2. Lepinguosalised tagavad, et kooskõlas ICCATi ja muude piirkondlike ja alampiirkondlike kalandusorganisatsioonide vastavate sätetega tehakse üldsusele kättesaadavaks üksnes koondandmed, mis on seotud liidu laevade püügitegevusega Guinea-Bissau püügipiirkonnas.
 3. Konfidentsiaalseks peetavaid andmeid tohivad pädevad ametiasutused kasutada üksnes lepingu rakendamiseks ning kalanduse juhtimiseks, seireks, kontrolliks ja järelevalveks.
 4. Liidu edastatud isikuandmete jaoks kehtestatakse ühiskomitees asjakohased kaitsemeetmed ja õiguskaitsevahendid, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 (3) (isikuandmete kaitse üldmäärus).
 Artikkel 13
 Kohaldatavad õigusaktid
 1. Liidu laevad tegelevad Guinea-Bissau vetes püügiga kooskõlas Guinea-Bissau asjaomaste õigusaktidega, kui lepingus, käesolevas protokollis koos selle lisa ja liidetega ei ole sätestatud teisiti.
 2. Lepinguosalised peavad teavitama teineteist kirjalikult nende kalanduspoliitika või kalandusalaste õigusaktide kõikidest muudatustest. Nimetatud õiguslikke või regulatiivseid muudatusi, mis mõjutavad püügitegevuse tehnilist laadi, hakatakse liidu laevade suhtes kohaldama kolm kuud pärast seda, kui neist on ametlikult teatatud.
 Artikkel 14
 Käesoleva protokolli rakendamise peatamine
 1. Käesoleva protokolli rakendamise, kaasa arvatud artikli 4 lõike 2 punktides a ja b osutatud rahalise toetuse maksmise võib peatada pärast konsulteerimist ühiskomiteega, kui on täidetud üks või mitu järgmistest tingimustest:
 a)
 Guinea-Bissau püügipiirkonnas takistavad püügitegevust erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega;
 b)
 lepinguosaliste kalanduspoliitika määratluses või kohaldamises tehakse märkimisväärseid muudatusi, mis mõjutavad käesoleva protokolli sätteid;
 c)
 Cotonou lepingu artikliga 96 ettenähtud konsultatsioonimehhanismide käivitamine seoses Cotonou lepingu artiklis 9 sätestatud inimõiguste oluliste ja põhiosade rikkumisega;
 d)
 kui käesoleva lõike punktis c nimetamata põhjustel tekib liidul tõrge artikli 4 lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse väljamaksmisel;
 e)
 kui lepinguosaliste vahel esineb tõsiseid ja lahendamata vaidlusi lepingu või käesoleva protokolli tõlgendamise või kohaldamise küsimustes.
 2. Rahalise toetuse maksmine jätkub pärast lepinguosaliste omavahelist konsulteerimist ja kokkulepet, niipea kui lõikes 1 osutatud sündmustele eelnev olukord on taastatud. Artikli 4 lõike 2 punktiga b ette nähtud eritoetust ei maksta siiski pärast käesoleva protokolli kehtivuse lõppemisele järgneva kuuekuulise perioodi lõppu.
 3. Samaks ajavahemikuks, kui peatati artikli 4 lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse maksmine, võib peatada ka liidu laevadele antud püügiload. Kui toetuse maksmist otsustatakse jätkata, pikendatakse neid püügilubasid sama ajavahemiku võrra, millal püügitegevus oli peatatud. Peatamise ajal katkestatakse liidu laevade igasugune tegevus Guinea-Bissau püügipiirkonnas.
 4. Käesoleva protokolli rakendamise peatamiseks peab huvitatud lepinguosaline teatama oma kavatsusest kirjalikult vähemalt kolm kuud enne taotletava peatamise kuupäeva, välja arvatud lõike 1 punktis c sätestatud erand, millega kaasneb kohene peatamine. Vahepeal alustavad lepinguosalised konsultatsioone ühiskomitees.
 5. Kui käesoleva protokolli rakendamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised konsultatsioone vaidlusele kokkuleppelise lahenduse leidmiseks. Kui lahendus on leitud, jätkatakse käesoleva protokolli rakendamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel ajavahemiku võrra, millal käesoleva protokolli rakendamine oli peatatud.
 Artikkel 15
 Lõpetamine
 1. Käesoleva protokolli lõpetamise korral teatab asjaomane lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest käesolev protokoll lõpetada vähemalt kuus kuud enne lõpetamise kavandatavat jõustumist.
 2. Lõikes 1 osutatud teatise saatmisega alustatakse lepinguosaliste vahelisi konsultatsioone.
 Artikkel 16
 Ajutine kohaldamine
 Käesolevat protokolli kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast.
 Artikkel 17
 Jõustumine
 Käesolev protokoll jõustub kuupäeval, millal lepinguosalised teatavad teineteisele selle jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.
 Съставено в Брюксел на петнадесети юни две хиляди и деветнадесета година.
 Hecho en Bruselas, el quince de junio de dos mil diecinueve.
 V Bruselu dne patnáctého června dva tisíce devatenáct.
 Udfærdiget i Bruxelles den femtende juni to tusind og nitten.
 Geschehen zu Brüssel am fünfzehnten Juni zweitausendneunzehn.
 Kahe tuhande üheksateistkümnenda aasta juunikuu viieteistkümnendal päeval Brüsselis.
 Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα πέντε Ιουνίου δύο χιλιάδες δεκαεννέα.
 Done at Brussels on the fifteenth day of June in the year two thousand and nineteen.
 Fait à Bruxelles, le quinze juin deux mille dix-neuf.
 Sastavljeno u Bruxellesu petnaestog lipnja godine dvije tisuće devetnaeste.
 Fatto a Bruxelles, addì quindici giugno duemiladiciannove.
 Briselē, divi tūkstoši deviņpadsmitā gada piecpadsmitajā jūnijā.
 Priimta du tūkstančiai devynioliktų metų birželio penkioliktą dieną Briuselyje.
 Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkilencedik év június havának tizenötödik napján.
 Magħmul fi Brussell, fil-ħmistax-il jum ta’ Ġunju fis-sena elfejn u dsatax.
 Gedaan te Brussel, vijftien juni tweeduizend negentien.
 Sporządzono w Brukseli dnia piętnastego czerwca roku dwa tysiące dziewiętnastego.
 Feito em Bruxelas, em quinze de junho de dois mil e dezanove.
 Întocmit la Bruxelles la cincisprezece iunie două mii nouăsprezece.
 V Bruseli pätnásteho júna dvetisícdevätnásť.
 V Bruslju, dne petnajstega junija leta dva tisoč devetnajst.
 Tehty Brysselissä viidentenätoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattayhdeksäntoista.
 Som skedde i Bryssel den femtonde juni år tjugohundranitton.
 За Европейския съюз
 Рог la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Za Europsku uniju
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā –
 Europos Sąjungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie
 W imieniu Unii Europejskiej
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 За Република Гвинея Бисау
 Por la República de Guinea-Bissau
 Za Republiku Guinea-Bissau
 For Republikken Guinea-Bissau
 Für die Republik Guinea-Bissau
 Guinea-Bissau Vabariigi nimel
 Για την Δημοκρατία της Γουινέας-Μπισάου
 For the Republic of Guinea-Bissau
 Pour la République de Guinée-Bissau
 Za Republiku Gvineju Bissau
 Per la Repubblica di Guinea-Bissau
 Gvinejas-Bisavas Republikas vārdā –
 Bisau Gvinėjos Respublikos vardu
 A Bissau-guineai Köztársaság részéről
 Għar-Repubblika tal-Ginea Bissaw
 Voor de Republiek Guinee-Bissau
 W imieniu Republiki Gwinei Bissau
 Pela República da Guiné-Bissau
 Pentru Republica Guineea-Bissau
 Za Guinejsko-bissauskú republiku
 Za Republiko Gvinejo Bissau
 Guinea-Bissaun tasavallan puolesta
 För Republiken Guinea-Bissau
 (1) ELT L 342, 27.12.2007, lk 5.
 (2) EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.
 (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).
 LISA
 LIIDU LAEVADE PÜÜGITINGIMUSED GUINEA-BISSAU PÜÜGIPIIRKONNAS
 I PEATÜKK
 Üldsätted
 1. Pädeva asutuse määramine
 Kui ei ole sätestatud teisiti, käsitatakse käesolevas lisas liidu ja Guinea-Bissau pädevate asutustena järgmisi pädevaid asutusi:
 —
 liidu puhul: Euroopa Komisjon, asjakohastel juhtudel liidu delegatsiooni vahendusel Guinea-Bissaus;
 —
 Guinea-Bissau puhul: kalanduse eest vastutav valitsusasutus.
 2. Lubatud püügipiirkond
 Püügipiirkond, kus liidu laevadel on lubatud püügiga tegeleda, vastab Guinea-Bissau püügipiirkonnale, sealhulgas Guinea-Bissau ja Senegali vaheline ühine haldusvöönd, kooskõlas Guinea-Bissau õiguse ja asjaomaste rahvusvaheliste konventsioonidega, mille osaline Guinea-Bissau on.
 Lähtekohad määratakse kindlaks siseriikliku õigusega.
 3. Kohaliku agendi määramine
 Iga käesoleva protokolli raames püügiluba taotlevat liidu laeva, välja arvatud tuunipüügilaeva, peab esindama Guinea-Bissaus resideeruv agent.
 4. Pangakonto
 Enne käesoleva protokolli jõustumist teatab Guinea-Bissau liidule selle (nende) pangakonto(de) andmed, mille(de)le tuleb kanda lepingu raames liidu laevade eest makstavad summad. Pangaülekandekulud kannavad laevaomanikud.
 5. Kontaktpunktid
 Lepinguosalised teavitavad teineteist oma kontaktpunktidest, mis võimaldavad vahetada teavet käesoleva protokolli rakendamise kohta, eelkõige küsimustes, mis on seotud koondandmete ja püügikoormuse andmete vahetamisega, püügilubadega seotud menetlustega ning valdkondliku toetuse rakendamisega.
 II PEATÜKK
 Püügiluba
 1. jagu
 Kohaldatav menetlus
 1. Püügiloa saamise tingimus – nõuetele vastavad laevad
 Lepingu artiklis 6 osutatud püügiluba antakse välja tingimusel, et laev on kantud liidu kalalaevade registrisse ning vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/2403 (1) sätetele. Kõik laevaomaniku, kapteni või laevaga seotud varasemad kohustused, mis tulenevad lepingu raames Guinea-Bissaus toimuvast püügitegevusest, peavad olema täidetud.
 2. Püügiloa taotlemine
 Liit esitab Guinea-Bissaule taotluse püügiloa saamiseks igale lepingu raames püügiga tegeleda soovivale laevale vähemalt 40 päeva enne taotletud püügiloa kehtivusaja alguskuupäeva, kasutades selleks käesoleva protokolli lisa liites esitatud vormi.
 Käesoleva protokolli raames esitatud esmase püügiloa taotluse puhul või kui asjaomast laeva on tehniliselt muudetud, lisatakse taotlusele:
 a)
 maksekinnitus taotletud püügiloa kehtivusaja eest makstud loatasu kohta;
 b)
 laeva kohaliku agendi nimi ja aadress, kui laeval on kohalik agent;
 c)
 traalerite puhul ettemakse kinnitus vaatlejaga seotud kulude kindlasummalise hüvitise kohta;
 d)
 traalerite puhul laeva tonnaaži tõendav dokument, mille väljastab laeva lipuriik.
 Kui käesoleva protokolli raames pikendatakse sellise laeva püügiloa kehtivust, mille tehnilised näitajad ei ole muutunud, tuleb koos pikendamistaotlusega esitada üksnes maksekinnitus loatasu ja asjakohastel juhtudel vaatlejaga seotud kulude kindlasummalise hüvitise kohta.
 3. Püügiloa andmine
 Guinea-Bissau annab püügiloa originaali välja hiljemalt 25 päeva pärast täieliku taotluse kättesaamist ja vähemalt 15 päeva enne püügiperioodi algust. Kõnealune luba saadetakse laevaomanikele:
 —
 traalerite puhul agentide kaudu, kusjuures koopia saadetakse liidule, ning
 —
 tuunipüügilaevade puhul liidu Guinea-Bissau delegatsiooni vahendusel.
 Tuunipüügilaevade puhul saadab pädev asutus püügiloa koopia viivitamata elektrooniliselt laevaomanikule ja asjakohasel juhul tema kohalikule agendile, kusjuures koopia saadetakse liidule. Kõnealuse koopia kehtivus lõpeb püügiloa originaali saamisel. Kõnealune tuunipüügilaevade pardal hoitav koopia kehtib 40 päeva ja seda käsitatakse sel ajal originaaliga samaväärsena.
 Kui käesoleva protokolli kehtivusaja jooksul püügiloa kehtivust pikendatakse, peab uus püügiluba sisaldama selget viidet esmasele püügiloale.
 Liit edastab püügiloa laevaomanikule või tema agendile. Juhul kui liidu asutuse ametiruumid on suletud, võib Guinea-Bissau anda püügiloa otse laevaomanikule või tema agendile ja edastada koopia liidule.
 4. Püügiloaga laevade nimekiri
 Pärast püügiloa välja andmist koostab Guinea-Bissau viivitamata iga laevakategooria kohta lõpliku nimekirja laevadest, kellel on Guinea-Bissau püügipiirkonnas püügipuba. Kõnealune nimekiri edastatakse viivitamata riiklikule kalanduskontrolli asutusele ja elektrooniliselt liidule.
 5. Püügiloa kehtivusaeg
 Püügiload väljastatakse kolmeks kuuks, kuueks kuuks või aastaks.
 Kehtivusaja alguse kindlaksmääramiseks käsitatakse aastase kehtivusajana:
 a)
 käesoleva protokolli kohaldamise esimesel aastal ajavahemikku protokolli ajutise kohaldamise alguskuupäevast kuni sama aasta 31. detsembrini;
 b)
 seejärel iga täielikku kalendriaastat;
 c)
 käesoleva protokolli kohaldamise viimasel aastal ajavahemikku alates 1. jaanuarist kuni käesoleva protokolli kehtivuse lõppemiseni.
 Kolme- või kuuekuulist kehtivusaega arvestatakse algusega iga kuu esimesest kuupäevast. Püügiloa kehtivus ei tohi siiski ületada loa väljaandmisaasta 31. detsembrit.
 6. Püügiloa hoidmine laeva pardal
 Püügiluba peab olema igal ajal laeva pardal.
 Tuunipüügilaevadel ja pinnaõngejadaga püügilaevadel on siiski lubatud püügiga tegeleda alates nende kandmisest ajutisse nimekirja. Kuni püügiloa väljastamiseni peab nende laevade pardal olema igal ajal ajutine nimekiri.
 7. Püügiloa edasiandmine
 Püügiluba väljastatakse konkreetsele laevale ning seda ei saa edasi anda.
 Vääramatu jõu korral võib liidu taotlusel laeva püügiloa asendada mõnele muule samade omadustega laevale antud uue püügiloaga.
 Edasiandmiseks tagastab laevaomanik või tema agent Guinea-Bissaus asendamist vajava püügiloa ja Guinea-Bissau annab viivitamata välja asenduspüügiloa. Asenduspüügiluba antakse laevaomanikule või tema agendile viivitamata välja, kui asendatav luba on antud tagasi pärast seda, kui käesoleva peatüki punkti 9 kohaselt on tehtud tehniline kontroll. Asenduspüügiluba jõustub asendamist vajava püügiloa tagastamise päeval.
 Traalerite puhul, kui asendava laeva tonnaaž on asendatava laeva omast suurem, arvestatakse täiendav loatasu pro rata temporis lähtuvalt tonnaaži erinevusest ja järelejäänud kehtivusajast. Täiendava loatasu maksab laevaomanik püügiloa edasiandmise hetkel.
 Guinea-Bissau ajakohastab püügiloaga laevade nimekirja viivitamata. Uus nimekiri edastatakse kohe riiklikule kalanduskontrolli asutusele ja liidule.
 8. Abilaevad
 Liidu taotluse korral lubab Guinea-Bissau abilaevadel abistada püügiluba omavaid liidu laevu. Abilaevad sõidavad liidu liikmesriigi lipu all või kuuluvad liidu ettevõtjale ning ei tohi olla varustatud püügiks vajalike vahenditega.
 Guinea-Bissau koostab lubatud abilaevade nimekirja ja edastab selle viivitamata riiklikule kalanduskontrolli asutusele ja liidule.
 Abilaevadel peab olema Guinea-Bissau õigusaktide alusel välja antud luba, mille eest tuleb maksta iga-aastast loatasu.
 9. Traaleritele tehtav tehniline kontroll
 Kõik liidu traalerid peavad kord aastas või iga kord pärast tonnaaži muutmist või püügikategooriaga seotud muudatusi, mis nõuavad teist tüüpi püügivahendite kasutuselevõttu, minema kehtivate Guinea-Bissau õigusaktidega ettenähtud tehniliseks kontrolliks Bissau sadamasse.
 Tehnilise kontrolli eesmärk on kontrollida laeva tehniliste omaduste ja pardal oleva püügivahendite nõuetelevastavust, samuti tervise-eeskirjade ja meremeeste pardalevõtmise eeskirjade täitmist.
 Guinea-Bissau teeb hiljemalt 48 tunni jooksul pärast laeva sadamasse saabumist tehnilise kontrolli, tingimusel et laeva saabumisest on eelnevalt teatatud.
 Pärast tehnilist kontrolli väljastab Guinea-Bissau viivitamata kaptenile laeva nõuetele vastavuse deklaratsiooni.
 Nõuetele vastavuse deklaratsiooni kehtivusaeg on üks aasta. Kalapüügikategooria muutmise puhul krevetipüügikategooriaks või vastupidi on vaja uut nõuetele vastavuse deklaratsiooni. Uut nõuetele vastavuse deklaratsiooni on vaja ka juhul, kui laev lahkub Guinea-Bissau püügipiirkonnast pikemaks ajavahemikuks kui 45 päeva.
 Nõuetele vastavuse deklaratsioon peab olema igal ajal laeva pardal.
 Guinea-Bissau õigusnormidega sätestatud määradele vastavad tehnilise kontrolliga seotud kulud kannab laevaomanik. Kõnealused kulud ei või ületada summasid, mida maksavad samade teenuste eest Guinea-Bissau laevad või kolmanda riigi lipu all sõitvad laevad.
 2. jagu
 Loatasud ja ettemaksed
 Kindlasummalise loatasu summa määratakse iga laevakategooria puhul kindlaks käesoleva lisa liitena esitatud teabelehtedes. Summa sisaldab kõiki kohalikke ja riiklikke makse, v.a sadamalõivud ja teenustasud.
 Kui püügiloa kehtivusaeg on väiksem kui üks aasta, kohandatakse kindlaksmääratud loatasu summat pro rata temporis vastavalt taotletud kehtivusajale. Selliselt kohandatud summat suurendatakse asjakohasel juhul kolme- või kuuekuuliste ajavahemike kaupa vastavalt sellekohastes teabelehtedes kehtestatud määradele.
 III PEATÜKK
 Tehnilised kaitsemeetmed
 Püügiluba omavate liidu laevade suhtes kohaldatavad tehnilised meetmed seoses püügipiirkonna, püügivahendite ja kaaspüügi mahuga on määratud kindlaks püügikategooriate kaupa käesoleva lisa liites esitatud teabelehtedes.
 Tuunipüügilaevad ja pinnaõngejadaga püügilaevad järgivad kõiki ICCATi soovitusi.
 IV PEATÜKK
 Püügiaruanded
 1. Püügipäevik
 Lepingu raames püügiga tegeleva liidu laeva kapten peab püügipäevikut. Tuunipüügilaevade puhul on püügipäevik kooskõlas asjaomaste ICCATi resolutsioonidega, mis käsitlevad püügitegevuse andmete kogumist ja edastamist.
 Kapten teeb püügipäevikusse iga päev sissekande, märkides iga püütud ja pardal hoitava liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või asjakohasel juhul kalade arvuna. Iga peamise liigi puhul märgib kapten ära ka nullpüügi.
 Kui see on kohaldatav, kannab kapten iga päev püügipäevikusse iga merre tagasi heidetud liigi koguse väljendatuna eluskaalu kilogrammides või asjakohasel juhul kalade arvuna.
 Püügipäevikut täidetakse loetavalt, trükitähtedega ja selle allkirjastab laeva kapten.
 Püügipäevikusse kantud andmete täpsuse eest vastutab kapten.
 2. Püügiaruanne
 2.1. Käesoleva protokolli kohaldamine esimesel ja teisel aastal püügikoormuse korraldamise süsteemi alusel
 Kapten annab laeva püügist aru, esitades Guinea-Bissaule püügipäevikud ajavahemiku kohta, mil laev viibis Guinea-Bissau püügipiirkonnas.
 Kapten saadab püügipäevikud Guinea-Bissaule selleks ettenähtud e-posti aadressil. Guinea-Bissau saadab viivitamata e-posti teel vastu kättesaamisteate.
 Alternatiivina võib püügipäevikud edastada ka järgmiselt:
 a)
 Guinea-Bissau sadamasse sisenemisel esitatakse iga püügipäeviku originaal Guinea-Bissau kalandusministeeriumi tööstusliku püügi peadirektoraadi („tööstusliku püügi peadirektoraat“) esindajale, kes kinnitab kirjalikult selle kättesaamist;
 b)
 kui Guinea-Bissau püügipiirkonnast lahkutakse ilma eelnevalt Guinea-Bissau sadamasse sisenemata, saadetakse iga püügipäeviku originaal 14 päeva jooksul postiga pärast mis tahes sadamasse saabumist ja igal juhul 30 päeva jooksul pärast Guinea-Bissau püügipiirkonnast lahkumist.
 Kapten saadab kõikide püügipäevikute koopia liidule. Tuunipüügilaevade ja pinnaõngejadalaevade puhul saadab kapten kõikide püügipäevikute koopia ka ühele järgmistest teadusinstituutidest:
 a)
 Institut de recherche pour le développement (IRD),
 b)
 Instituto Español de Oceanografia (IEO) või
 c)
 Instituto Português do Mar e da Atmosfèra (IPMA).
 Kui laev pöördub oma püügiloa kehtivusajal Guinea-Bissau püügipiirkonda tagasi, tuleb koostada uus tegevus- ja püügiaruanne.
 Kui käesoleva peatüki sätteid ei täideta, võib Guinea-Bissau peatada asjaomase laeva püügiloa kuni puuduvate püügiaruannete esitamiseni ja karistada laevaomanikku Guinea-Bissau õigusaktide asjaomaste sätete kohaselt. Korduva rikkumise puhul võib Guinea-Bissau püügiloa kehtivuse pikendamisest keelduda. Guinea-Bissau teavitab viivitamata liitu kõikidest kõnealuses kontekstis määratud karistustest.
 2.2. Alates käesoleva protokolli kohaldamise kolmandast aastast kvootide haldamise süsteemi alusel
 1.
 Lepingu raames püügiga tegeleva liidu laeva kapten peab püügipäevikut vastavalt asjaomastele ICCATi resolutsioonidele ja soovitustele. Elektroonilisse püügipäevikusse kantud andmete täpsuse eest vastutab kapten.
 2.
 Kõik käesoleva protokolli kohaselt välja antud püügiluba omavad liidu laevad peavad olema varustatud elektroonilise laevaettekannete süsteemiga (Electronic Reporting System, „ERS“), mis võimaldab registreerida ja edastada laeva püügitegevusega seotud andmeid („ERSi andmed“).
 3.
 Püügist teatamise kord on järgmine:
 a)
 käesoleva protokolli kohaselt Guinea-Bissau vetes püügiga tegelevate laevade kaptenid täidavad iga päev elektroonilist püügipäevikut ning saadavad selle ERSi kaudu (käesoleva lisa 4. liide) või kõnealuse püügipäeviku rikke korral e-posti teel lipuriigi püügiseirekeskusele ja Guinea-Bissau püügiseirekeskusele seitsme päeva jooksul pärast püügipiirkonnast lahkumist;
 b)
 elektroonilises püügipäevikus peab olema täpselt esitatud iga püütud ja pardal hoitava liigi FAO kolmetäheline kood ja kogus väljendatuna eluskaalu kilogrammides või asjakohasel juhul kalade arvuna. Iga peamise liigi puhul märgib kapten ära ka nullpüügi. Kapten paneb kirja ka iga merre tagasi lastud liigi koguse väljendatuna eluskaalu kilogrammides või asjakohasel juhul kalade arvuna.
 4.
 Laev edastab ERSi andmed oma lipuriigile, kes teeb need Guinea-Bissau jaoks automaatselt kättesaadavaks. Lipuriik tagab, et andmed võetakse vastu ja registreeritakse elektroonilises andmebaasis, mis võimaldab kõnealuseid andmeid turvaliselt säilitada vähemalt 36 kuu jooksul.
 5.
 Lipuriik ja Guinea-Bissau tagavad, et nad on varustatud riist- ja tarkvaraga, mis on vajalik ERSi andmete automaatseks edastamiseks käesoleva lisa 4. liite punktis 3 kindlaks määratud vormingus.
 6.
 ERSi andmete edastamiseks tuleb kasutada Euroopa Komisjoni hallatavaid elektroonilisi sidevahendeid püügiga seotud andmete standardiseeritud vahetuseks.
 7.
 Kui püügiaruandeid käsitlevaid sätteid ei ole täidetud, võib Guinea-Bissau peatada asjaomase laeva püügiloa kuni puuduvate püügiaruannete esitamiseni ja karistada laevaomanikku Guinea-Bissau õigusaktide asjaomaste sätete kohaselt. Korduva rikkumise puhul võib Guinea-Bissau püügiloa kehtivuse pikendamisest keelduda. Guinea-Bissau teavitab viivitamata liitu kõikidest kõnealuses kontekstis määratud karistustest.
 8.
 Lipuriik ja Guinea-Bissau määravad kumbki ühe ERSi korrespondendi, kes tegutseb kontaktisikuna käesoleva lisa rakendamisega seotud küsimustes. Lipuriik ja Guinea-Bissau edastavad teineteisele oma ERSi korrespondendi kontaktandmed ning asjakohasel juhul ajakohastavad seda teavet viivitamata.
 3. Üleminek elektroonilisele süsteemile
 Lepinguosalised teevad ühiskomitees koostööd ERSile ülemineku korda käsitlevates küsimustes; ERSi kaudu registreerivad liidu laevad lepingu alusel tehtud püügitoimingud ning edastavad need elektrooniliselt käesoleva lisa liidete sätete kohaselt.
 Üleminek peaks olema toimunud hiljemalt käesoleva protokolli kolmanda kohaldamisaasta alguseks.
 4. Tuunipüügilaevade ja pinnaõngejadalaevade loatasude arvestus
 Võttes aluseks püügiaruanded, koostab liit iga tuunipüügilaeva ja pinnaõngejadalaeva puhul eelnenud kalendriaasta püügihooaja eest tasumisele kuuluvate loatasude lõpliku arvestuse.
 Liit edastab kõnealuse lõpliku arvestuse Guinea-Bissaule ja laevaomanikule püügiaastale järgneva aasta 31. maiks.
 Kui lõplik arvestus on suurem kui kindlaksmääratud loatasu, mis maksti ettemaksuna püügiloa saamiseks, kannab laevaomanik puuduva summa viivitamata Guinea-Bissaule üle. Kui lõplik arvestus on väiksem kui kindlaksmääratud loatasu, ei ole laevaomanikul õigus ülejäävat summat tagasi saada.
 V PEATÜKK
 Lossimine ja ümberlaadimine
 1. Püügi lossimine või ümberlaadimine
 Liidu laeva kapten, kes soovib Bissau sadamas lossida või ümber laadida Guinea-Bissau püügipiirkonnas püütud saaki, peab esitama tööstusliku püügi peadirektoraadi esindajale vähemalt 24 tundi enne laeva lossimist või ümberlaadimist järgmise teabe:
 a)
 lossida või ümberlaadida sooviva liidu laeva nimi;
 b)
 lossimis- või ümberlaadimissadam;
 c)
 lossimise või ümberlaadimise kuupäev ja kellaaeg;
 d)
 iga lossitava või ümberlaaditava liigi (identifitseeritav FAO kolmetähelise koodi alusel) kogus (väljendatuna eluskaalu kilogrammides või asjakohasel juhul kalade arvuna);
 e)
 ümberlaadimise puhul vastuvõtva laeva nimi.
 Ümberlaadimise puhul peab kapten tagama, et vastuvõtval laeval on selleks tegevuseks pädevate asutuste väljastatud luba.
 Ümberlaadimine peab toimuma Bissau sadamas, mille geograafilised koordinaadid edastab pädev asutus laeva kaptenile ja agendile. Ümberlaadimine merel on keelatud.
 Kui kõnealuseid sätteid ei täideta, kohaldatakse Guinea-Bissau õigusaktidega ette nähtud karistusi.
 2. Mitterahaline panus toiduga kindlustatusesse
 Traaleritel on riigi toiduga kindlustatuse raames kohustus lossida osa oma püügist Guinea-Bissaus. Lossimine peab toimuma järgmiselt:
 —
 2,5 tonni kvartalis kalade/peajalgsete püügi kohta;
 —
 1,25 tonni kvartalis krevetipüügi kohta.
 Et hõlbustada kõnealuse meetme rakendamist, võib laeva kohta esitatavad andmed koondada mitut laeva hõlmavasse rühma ja teha andmed mitme kvartali kaupa kumulatiivselt kättesaadavaks. Lossimine toimub Bissau sadamas ja selle juures peab viibima tööstusliku püügi peadirektoraadi esindaja.
 Mitterahalise panuse vastuvõtmise vormi koostab ja allkirjastab tööstusliku püügi peadirektoraat, misjärel antakse see kaptenile.
 Lossimine võib toimuda lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel kindlaks määratavatel tingimustel.
 VI PEATÜKK
 Kontroll ja inspektsioon
 1. Püügipiirkonda sisenemine ja sealt lahkumine
 Igast püügiluba omava liidu laeva Guinea-Bissau püügipiirkonda sisenemisest ja sealt lahkumisest tuleb Guinea-Bissaud teavitada 24 tundi enne sisenemist või lahkumist. Tuunipüügilaevade ja pinnaõngejadaga püügilaevade puhul on seda aega vähendatud neljale tunnile.
 Sisenemisest või lahkumisest teavitamisel edastab laev eelkõige järgmised andmed:
 a)
 kuupäev, kellaaeg ja kavandatud piiriületuspunkt;
 b)
 iga püütud ja pardal hoitava liigi FAO kolmetäheline kood ja kogus, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või asjakohasel juhul kalade arvuna;
 c)
 toodete esitusviis.
 Teade esitatakse elektrooniliselt või selle puudumisel faksi või raadio teel Guinea-Bissau edastatud e-posti aadressile, faksinumbrile või edastussagedusele. Guinea-Bissau teavitab viivitamata asjaomaseid laevu ja liitu e-posti aadressi, faksinumbri või edastussageduse muudatustest.
 Iga Guinea-Bissau püügipiirkonnas püügitegevuselt tabatud laeva, kes ei ole eelnevalt oma kohalolekust teatanud, käsitatakse püügiloata laevana.
 2. Laevade asukohateated – laevaseiresüsteem
 Guinea-Bissau püügipiirkonnas viibivad liidu laevad peavad olema varustatud laevaseiresüsteemiga (Vessel Monitoring System, VMS), mille abil edastatakse nende asukoht iga tunni järel automaatselt ja pidevalt nende lipuriigi püügiseirekeskusele.
 Pardal olevate andmete edastamiseks kasutatavat ja pidevalt toimivat laevaseiresüsteemi on keelatud teise kohta viia, lahti ühendada, hävitada, kahjustada või kasutuskõlbmatuks muuta, samuti on keelatud edastatud ja kõnealuse süsteemi abil registreeritud andmeid tahtlikult muuta, kuritarvitada või võltsida.
 Asukoha- ja püügiteated esitatakse esmajärjekorras VMSi/ERSi või nende rikke korral e-posti, faksi või raadio teel. Guinea-Bissau teavitab viivitamata asjaomaseid laevu ja liitu e-posti aadressi, telefoninumbri või edastussageduse muudatustest.
 Iga asukohateade peab sisaldama järgmist:
 a)
 laeva tunnusandmed;
 b)
 laeva viimati määratud geograafiline asukoht (pikkuskraad, laiuskraad), kusjuures määramisviga on alla 500 meetri ja usaldusvahemik 99 %;
 c)
 asukohateate registreerimise kuupäev ja kellaaeg;
 d)
 laeva kiirus ja kurss ning
 e)
 esitatuna 3. liites osutatud vormingus.
 Iga Guinea-Bissau püügipiirkonnas püügitegevuselt tabatud laeva, kes ei ole eelnevalt oma kohalolekust teatanud, käsitatakse rikkumiselt tabatud laevana.
 3. Inspektsioon merel või sadamas
 Püügiluba omavaid liidu laevu inspekteerivad merel Guinea-Bissau püügipiirkonnas Guinea-Bissau laevad ja inspektorid, kelle kalanduskontrolli ülesanne on selgelt kindlaks tehtav.
 Enne pardaleminekut teavitavad Guinea-Bissau inspektorid eelnevalt liidu laeva oma inspekteerimiskavatsusest. Inspektsiooni viivad läbi kuni kaks inspektorit, kes peavad enne inspektsiooni alustamist oma isikut ja ametikohta tõendama. Kooskõlas rahvusvahelise mereõigusega võivad neid asjakohasel juhul saata Guinea-Bissau riiklike julgeolekujõudude esindajad.
 Guinea-Bissau inspektorid jäävad liidu laeva pardale üksnes inspektsiooniga seotud ülesannete täitmise ajaks. Nad viivad inspektsiooni läbi nii, et avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle püügitegevusele ja lastile.
 Guinea-Bissau võib anda liidu akrediteeritud inspektoritele loa osaleda inspekteerimisel vaatlejatena.
 Liidu laeva kapten osutab Guinea-Bissau inspektoritele abi pardale tulekul ja inspektsiooni läbiviimisel.
 Iga inspektsiooni lõpus koostavad Guinea-Bissau inspektorid inspekteerimisaruande. Liidu laeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid. Inspekteerimisaruande allkirjastab selle koostanud inspektor ja liidu laeva kapten.
 Guinea-Bissau inspektorid annavad enne laevalt lahkumist liidu laeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Guinea-Bissau edastab inspekteerimisaruande koopia liidule kaheksa päeva jooksul pärast inspektsiooni.
 4. Püügi kontroll
 Käesoleva protokolli kahe esimese kohaldamisaasta jooksul, mil kasutatakse brutoregistertonnaaži (brt) süsteemi, kontrollitakse püügi vastavust püügipäevikutes esitatud teabele nii, et igas kvartalis kuulub valimisse rotatsiooni korras üks kolmandik püügiloaga liidu traaleritest.
 Iga kontrollitoiming tehakse ühe reisi lõpus pärast 24-tunnist etteteatamisaega ning see ei kesta kauem kui neli tundi.
 Kõnealused kontrollitoimingud tehakse kohas, mille geograafilised koordinaadid edastab pädev asutus laeva kaptenile ja agendile.
 Alates käesoleva protokolli kolmandast kohaldamisaastast, mil kasutatakse lubatud kogupüügi (TAC) süsteemi, vaadatakse püügi kontrollimise sagedus läbi, et võtta arvesse püügiandmete kontrollimise alustamist ERSi abil.
 VII PEATÜKK
 Rikkumised
 1. Rikkumiste menetlemine
 Käesoleva lisa sätete mis tahes rikkumine püügiluba omava liidu laeva poolt peab olema märgitud inspekteerimisaruandes.
 Inspekteerimisaruande allkirjastamine kapteni poolt ei piira laevaomaniku õigust kaitsele talle süüks pandud rikkumise puhul.
 2. Laeva kinnipidamine – teavitamiskoosolek
 Kui siseriikliku õigusega on rikkumise puhul nii ette nähtud, võib väidetava rikkumise puhul sundida liidu laeva püügitegevust peatama ja, juhul kui laev on merel, pöörduma tagasi Guinea-Bissau sadamasse.
 Guinea-Bissau teatab 48 tunni jooksul liidule püügiluba omava liidu laeva kinnipidamisest. Teatisele lisatakse väidetavat rikkumist tõendavad materjalid.
 Laeva, kapteni või laeva lasti suhtes ei võeta meetmeid (välja arvatud väidetavat rikkumist tõendava materjali kaitsemeetmed) enne, kui on toimunud teavitamiskoosolek, mille Guinea-Bissau korraldab liidu taotlusel ühe tööpäeva jooksul pärast laeva kinnipidamise kohta teatise saamist, et selgitada asjaolusid, mis viisid laeva kinnipidamiseni, ja esitada asja võimalik edasine käik. Teavitamiskoosolekul võib osaleda laeva lipuriigi esindaja.
 3. Karistused rikkumiste eest – kokkuleppemenetlus
 Rikkumise puhul kohaldatavad karistused määrab Guinea-Bissau oma õigusaktide asjaomaste sätete kohaselt.
 Kui rikkumise menetlemine hõlmab kohtumenetlust, tuleb enne selle alustamist algatada Guinea-Bissau ja liidu vahel kokkuleppemenetlus, et määrata kindlaks karistuse tingimused ja määr. Kokkuleppemenetlusel võib osaleda laeva lipuriigi esindaja. Kokkuleppemenetlus lõppeb hiljemalt neli päeva pärast laeva kinnipidamisest teatamist.
 4. Kohtumenetlus – pangatagatis
 Kui kokkuleppemenetlus ebaõnnestub ja rikkumise kohta esitatakse kaebus pädevale kohtule, deponeerib rikkumisega seotud laeva omanik Guinea-Bissau osutatud panka pangatagatise, mille summa määrab kindlaks Guinea-Bissau, nii et see kataks laeva kinnipidamisega seotud kulusid, tõenäolist trahvi ja võimalikke rahalisi hüvitusi. Pangatagatist ei vabastata enne kohtumenetluse lõppu.
 Pärast kohtuotsuse teatavakstegemist pangatagatis vabastatakse ja tagastatakse viivitamata laevaomanikule:
 a)
 täielikult, kui ühtegi karistust ei määratud;
 b)
 summa ulatuses, mis jääb järele, kui karistus hõlmab pangatagatisest väiksema trahvisumma maksmist.
 Guinea-Bissau teavitab liitu kohtumenetluse tulemustest kaheksa päeva jooksul pärast kohtuotsuse tegemist.
 5. Laeva vabastamine
 Laeval ja selle kaptenil lubatakse lahkuda sadamast kohe pärast kokkuleppemenetlusest tuleneva trahvi maksmist või pärast pangatagatise deponeerimist.
 VIII PEATÜKK
 Meremeeste töölevõtmine
 1. Töölevõetavate meremeeste arv
 Püügiloa kehtivuse ajal kohustub iga liidu traaler võtma pardale Guinea-Bissau meremehi vastavalt järgmistele normidele:
 a)
 laev võimsusega alla 250 brt – viis meremeest;
 b)
 laev võimsusega vahemikus 250 kuni 400 brt – kuus meremeest;
 c)
 laev võimsusega vahemikus 400 kuni 650 brt – seitse meremeest;
 d)
 laev võimsusega üle 650 brt – kaheksa meremeest.
 Liidu laevaomanikud annavad omapoolse panuse täiendavate Guinea-Bissau meremeeste töölevõtmiseks.
 2. Meremeeste valimine
 Guinea-Bissau pädevad asutused koostavad soovitusliku nimekirja kvalifitseeritud meremeestest, kellel on meresõiduohutuse alane väljaõpe (vastavalt meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelise konventsiooni (STCW) reeglitele) ja kes võiksid töötada liidu laevadel, ning haldavad seda nimekirja. Kõnealune nimekiri ja selle korrapäraselt ajakohastatud versioonid edastatakse liidule.
 Esimeses lõigus osutatud nimekiri koostatakse kriteeriumide alusel, mis võimaldavad teha valiku pädevate ja kvalifitseeritud meremeeste seast. Meremehel peab olema:
 a)
 kehtiv Guinea-Bissau pass;
 b)
 kehtiv meremehe teenistusraamat, mis tõendab, et ta on saanud kalalaevade personalile ette nähtud mereohutusalase baaskoolituse vastavalt kehtivatele rahvusvahelistele õigusnormidele;
 c)
 dokumenteeritud töökogemus tööstusliku püügi laevadel;
 d)
 kehtiv arstitõend, mis tõendab tema võimet täita oma ülesandeid kalalaeva pardal.
 Laevaomanik või tema agent võib valida sellest nimekirjast pardale võetavad meremehed ja ta teavitab Guinea-Bissaud nende kandmisest oma laevameeskonna koosseisu.
 3. Meremeeste lepingud
 Meremehe töölepingu koostavad laevaomanik või tema agent ja meremees, keda esindab asjakohasel juhul ametiühing koostöös Guinea-Bissauga. Töölepingus määratakse eelkõige kindlaks pardale võtmise kuupäev ja sadam.
 Töölepinguga tagatakse meremehele tema suhtes Guinea-Bissaus kohaldatav sotsiaalkindlustus. See hõlmab ka elukindlustust ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustust.
 Allakirjutanud saavad lepingu eksemplari.
 Guinea-Bissau meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) deklaratsioonis sätestatud tööalaseid põhiõigusi. Eelkõige on tegemist ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegeliku tunnustamise ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamisega.
 4. Meremeeste töötasu
 Guinea-Bissau meremeeste töötasu maksab laevaomanik. Töötasu määratakse kindlaks enne püügiloa välja andmist ning laevaomaniku või tema agendi ja Guinea-Bissau vastastikusel kokkuleppel.
 Töötasu ei tohi olla madalam Guinea-Bissau laevameeskondade omast ega ILO standarditest.
 5. Meremeeste kohustused
 Meremees peab end lepingus sätestatud pardalevõtmise päeva eelõhtul temale määratud laeva kaptenile esitlema. Kapten teatab meremehele pardale võtmise kuupäeva ja kellaaja. Kui meremees ei ilmu laevale pardalevõtmiseks kokkulepitud kuupäeval ja kellaajal või kui tema kvalifikatsioon ei vasta kapteni soovidele, loetakse meremehe leping tühiseks. Sellise meremehe asemel võetakse tööle teine Guinea-Bissau meremees, ilma et laeva väljasõit seetõttu hilineks.
 IX PEATÜKK
 Vaatlejad
 1. Püügitegevuse vaatlemine
 Püügiluba omavad laevad peavad lubama lepingu raames kohaldada oma püügitegevuse suhtes vaatluskorda.
 Tuunipüügilaevade ja pinnaõngejadaga püügilaevade puhul peavad lepinguosalised võimalikult varakult nõu teineteise ja muude huvitatud riikidega, et määrata kindlaks piirkondlike vaatlejate süsteem ning valida pädev kalandusorganisatsioon.
 Teised laevad võtavad pardale Guinea-Bissau määratud vaatleja. Kui vaatleja ei saabu kokkulepitud ajal kokkulepitud kohta, tuleb ta asendada, et laev saaks viivitamata oma tegevust alustada.
 2. Määratud laevad ja vaatlejad
 Püügiloa väljaandmisel teatab Guinea-Bissau liidule ning laevaomanikule või tema agendile määratud laevadest ja vaatlejatest, samuti aja, millal vaatleja peab iga laeva pardal viibima. Guinea-Bissau teatab liidule ning laevaomanikule või tema agendile viivitamata igast muudatustest seoses määratud laevade ja vaatlejatega.
 Vaatleja ei tohi viibida pardal kauem, kui on vajalik tema ülesannete täitmiseks.
 3. Kindlasummaline rahaline toetus
 Loatasu maksmisel kannab laevaomanik Guinea-Bissaule iga traaleri eest üle kindlaksmääratud summana 8 000 eurot aastas, mida kohandatakse pro rata temporis vastavalt asjaomaste laevade püügiloa kestusele.
 4. Vaatleja töötasu
 Vaatleja töötasu ja sotsiaalmaksu maksab Guinea-Bissau.
 5. Pardalevõtmise tingimused
 Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Vaatleja majutamine pardal oleneb siiski laeva tehnilisest ehitusest.
 Vaatleja majutus- ja söögikulud pardal katab laevaomanik.
 Laeva kapten teeb oma ametiseisusest tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale füüsiline ohutus ja üldine heaolu.
 Vaatleja käsutuses peavad olema kõik tema ülesannete täitmiseks vajalikud vahendid. Tal on juurdepääs sidevahenditele, laeva püügitegevusega otseselt seotud dokumentidele, kaasa arvatud püügipäevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis seonduvad otseselt tema töökohustustega.
 6. Vaatleja kohustused
 Kogu pardal viibimise aja jooksul peab vaatleja
 a)
 võtma asjakohaseid meetmeid, et tema tegevus ei segaks ega piiraks püügitegevust;
 b)
 suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse;
 c)
 arvestama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsusega.
 7. Vaatleja pardalevõtmine ja pardalt lahkumine
 10 päeva enne pardalevõtmist teatab laevaomanik või tema agent Guinea-Bissaule vaatleja pardalevõtmise kuupäeva, kellaaja ja sadama. Kui vaatleja võetakse pardale välisriigis, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud pardalevõtmise sadamasse jõudmiseks.
 Kui vaatleja ei ole Guinea-Bissau sadamas laevalt lahkunud, kannab laevaomanik kõik kulud vaatleja võimalikult kiireks Guinea-Bissausse tagasijõudmiseks.
 8. Vaatleja ülesanded
 Vaatleja täidab järgmisi ülesandeid:
 a)
 jälgib laeva püügitegevust;
 b)
 kontrollib laeva asukohta püügitoimingute ajal;
 c)
 tegeleb teadusprogrammide alla kuuluvate ülesannetega, sh võtab bioloogilisi proove;
 d)
 märgib üles kasutatavad püügivahendid;
 e)
 kontrollib pardapäevikusse kantud Guinea-Bissau püügipiirkonna püügiandmeid;
 f)
 kontrollib iga püügikategooria puhul teabelehtedes kindlaks määratud kaaspüügi protsendimäära ja hindab vette tagasi heidetud saaki;
 g)
 esitab üks kord päevas oma ülesannete täitmisel tehtud tähelepanekud, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused.
 9. Vaatleja aruanne
 Enne laevalt lahkumist esitab vaatleja oma vaatluste aruande laeva kaptenile. Laeva kaptenil on õigus lisada vaatleja aruandele oma kommentaarid. Aruandele kirjutavad alla vaatleja ja kapten. Kapten saab vaatleja aruande koopia.
 Vaatleja esitab oma aruande Guinea-Bissaule. Andmed püügi ja vette tagasi heitmise kohta edastatakse Guinea-Bissau teadusinstituudile, kes edastab need andmed pärast töötlemist ja analüüsi ühisele teaduskomiteele. Vaatleja aruande koopia saadetakse liidule elektrooniliselt.
 (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2403, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1006/2008 (ELT L 347, 28.12.2017, lk 81).
 Lisa liited
 1. liide
 Püügiloa taotluse vorm
 2. liide
 Teabelehed kategooriate kaupa
 3. liide
 Laevaseiresüsteem (VMS)
 4. liide
 Elektroonilise laevaettekannete süsteemi (ERSi) rakendamine püügitegevusest teatamiseks
 1. liide
 Püügiloa taotluse vorm
 KALANDUSALANE PARTNERLUSLEPING: GUINEA-BISSAU – EUROOPA LIIT
 Tekst pildi
 I. TAOTLEJA
 1. Taotleja nimi:
 2. Tootjate organisatsiooni või laevaomaniku nimi
 3. Tootjate organisatsiooni või laevaomaniku aadress:
 4. Tel: Faks: E-post:
 5. Kapteni nimi: Kodakondsus: E-post:
 6. Kohaliku agendi nimi ja aadress:
 II. LAEVA ANDMED
 7. Laeva nimi:
 8. Lipuriik: Registreerimissadam:
 9. Pardatähis: MMSI (mere-mobiilside identifikaator) number: IMO number:
 10. Mis ajast sõidab praeguse lipu all (PP/KK/AAAA):
 Eelmine lipuriik (olemasolu korral):
 11. Ehituskoht: Kuupäev (PP/KK/AAAA):
 12. Raadiokutsungi sagedus: HF: VHF sagedus:
 13. Satelliittelefoni number: Raadiokutsung (IRCS):
 III. LAEVA TEHNILISED ANDMED
 14. Laeva üldpikkus (meetrites): Laeva üldlaius (meetrites):
 Tonnaaž (GT London):
 15. Mootoritüüp: Mootori võimsus (KW):
 16. Meeskonnaliikmete arv:
 17. Saagi säilitusviis laeva pardal: [ ] jää sees [ ] jahutatud [ ] segatüüpi [ ] külmutatud
 18. Töötlemisvõimsus päevas (24 h) tonnides:
 Kalatrümmide arv: Kalatrümmide mahutavus (m3):
 19. Laevaseiresüsteem. Automaatse asukohamääramisseadme andmed:
 Tootja: Mudel: Seerianumber:
 Tarkvara versioon: Satelliidioperaator (MCSP):
 IV. PÜÜGITEGEVUS
 20. Lubatud püügivahendid: [ ] seinnoot [ ] õngejadad [ ] ritvõnged
 21. Püügi lossimiskoht:
 22. Püügiluba taotletakse ajavahemikuks
 alates (PP/KK/AAAA) .../.../... kuni (PP/KK/AAAA) .../.../...
 Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesolevas taotluses esitatud andmed on tõesed ja korrektsed ning antud heauskselt.
 (koht), (kuupäev).
 Taotleja allkiri:
 2. liide
 Teabelehed kategooriate kaupa
 TEABELEHT 1
 PÜÜGIKATEGOORIA 1 – KALA JA PEAJALGSETE PÜÜGI JA KÜLMUTUSE TRAALERID
 1.
 Püügipiirkond
 Kaugemal kui 12 meremiili lähtejoonest, sealhulgas Guinea-Bissau ja Senegali vaheline ühine haldusvöönd, sealt põhjasuunas kuni asimuudini 268°.
 2.
 Lubatud püügivahendid
 2.1
 Klassikaline traallaudadega põhjatraal ja teised selektiivsed vahendid on lubatud.
 2.2
 Ulgseadmega püük on lubatud.
 2.3
 Keelatud on kasutada püügivahendeid, seadmeid või tehnikat, mis võib võrgusilmi ummistada või võrgusilmade valikulist läbilaskvust vähendada. Võrkude kulumise ja rebenemise vältimiseks on lubatud erandkorras kinnitada põhjatraalnooda pära alumise poole kaitseks võrgust või muust materjalist kaitsepõlled. Kaitsepõlled kinnitatakse ainult noodapära esimeste ja külgmiste äärte külge. Traali ülaosas on lubatud kasutada kaitsevahendeid, mis on võrguga ühes tükis, noodapäraga samast materjalist ja mille väljavenitatud võrgusilmade mõõt on vähemalt 300 mm.
 2.4
 Kahekordsest nöörist noodapära on keelatud.
 3.
 Lubatud väikseim võrgusilma suurus
 70 mm
 4.
 Kaaspüük
 Käesoleva protokolli kohaldamise kahel esimesel aastal ei tohi püügireisi lõpul laeva pardal olevas Guinea-Bissau püügipiirkonnast püütud saagis olla üle 5 % koorikloomi.
 Alates käesoleva protokolli kolmandast kohaldamisaastast:
 Ei tohi püügireisi lõpul laeva pardal olevas Guinea-Bissau püügipiirkonnast püütud saagis olla üle 5 % koorikloomi ja üle 15 % peajalgseid. Kalmaari (Todarodes sagittatus ja Todaropsis eblanae) püük on lubatud ja see on kuulub tunnustatud sihtliigi alla.
 Peajalgseid püüdvatel traaleritel ei tohi püügireisi lõpul laeva pardal olevas Guinea-Bissau püügipiirkonnast püütud saagis olla üle 60 % kalu ja üle 5 % koorikloomi.
 Kui kõnealused protsendimäärad ületavad kaaspüügi lubatud määra, kohaldatakse karistusi vastavalt Guinea-Bissau õigusaktidele.
 Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega ühiskomitees, et kohandada kaaspüügi lubatud määra ühise teaduskomitee soovituse alusel.
 5.
 Lubatud tonnaaž/loatasud
 5.1
 Käesoleva protokolli kohaldamise kahel esimesel aastal on lubatud brutoregistertonnaaž (brt)
 3 500 brt aastas.
 5.2
 Käesoleva protokolli kohaldamise kahel esimesel aastal eurodes makstavad loatasud brutoregistertonnaaži (brt) kohta on
 282 eurot/brt/aastas.
 Kolme- ja kuuekuuliste lubade puhul arvutatakse loatasud pro rata temporis põhimõttel vastavalt kehtivusaja pikkusele, kusjuures lisatakse vastavalt 4 % ja 2,5 %.
 5.3
 Alates käesoleva protokolli kohaldamise kolmandast aastast kuni selle kehtivuse lõpuni on lubatud kogupüük (TAC)
 11 000 tonni aastas põhjalähedaste liikide puhul.
 1 500 tonni aastas peajalgsete puhul.
 5.4
 Alates käesoleva protokolli kohaldamise kolmandast aastast kuni selle kehtivuse lõpuni on makstavad loatasud eurodes tonni kohta
 90 eurot/t põhjalähedaste liikide puhul.
 270 eurot/t peajalgsete puhul.
 TEABELEHT 2
 PÜÜGIKATEGOORIA 2 – KREVETIPÜÜGITRAALERID
 1.
 Püügipiirkond
 Kaugemal kui 12 meremiili lähtejoonest, sealhulgas Guinea-Bissau ja Senegali vaheline ühine haldusvöönd, sealt põhjasuunas kuni asimuudini 268°.
 2.
 Lubatud püügivahend
 2.1
 Klassikaline traallaudadega põhjatraal ja teised selektiivsed vahendid on lubatud.
 2.2
 Ulgseadmega püük on lubatud.
 2.3
 Keelatud on kasutada püügivahendeid, seadmeid või tehnikat, mis võib võrgusilmi ummistada või võrgusilmade valikulist läbilaskvust vähendada. Võrkude kulumise ja rebenemise vältimiseks on lubatud erandkorras kinnitada põhjatraalnooda pära alumise poole kaitseks võrgust või muust materjalist kaitsepõlled. Kaitsepõlled kinnitatakse ainult noodapära esimeste ja külgmiste äärte külge. Traali ülaosas on lubatud kasutada kaitsevahendeid, mis on võrguga ühes tükis, noodapäraga samast materjalist ja mille väljavenitatud võrgusilmade mõõt on vähemalt 300 mm.
 2.4
 Kahekordsest nöörist noodapära on keelatud.
 3.
 Lubatud väikseim võrgusilma suurus
 50 mm.
 4.
 Kaaspüük
 4.1
 Krevette püüdvatel traaleritel ei tohi püügireisi lõpul laeva pardal olevas Guinea-Bissau püügipiirkonnast püütud saagis olla üle 15 % peajalgseid ja üle 70 % kalu.
 4.2
 Kui kõnealused protsendimäärad ületavad kaaspüügi lubatud määra, kohaldatakse karistusi vastavalt Guinea-Bissau õigusaktidele.
 4.3
 Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega ühiskomitees, et kohandada kaaspüügi lubatud määra ühise teaduskomitee soovituse alusel.
 5.
 Lubatud tonnaaž/loatasud
 5.1
 Käesoleva protokolli kohaldamise kahel esimesel aastal on lubatud brutoregistertonnaaž (brt)
 3 700 brt aastas.
 5.2
 Käesoleva protokolli kohaldamise kahel esimesel aastal eurodes makstavad loatasud brutoregistertonnaaži (brt) kohta on
 395 eurot/brt/aastas.
 Kolme- ja kuuekuuliste lubade puhul arvutatakse loatasud pro rata temporis põhimõttel vastavalt kehtivusaja pikkusele, kusjuures lisatakse vastavalt 4 % ja 2,5 %.
 5.3
 Alates käesoleva protokolli kohaldamise kolmandast aastast kuni selle kehtivuse lõpuni on lubatud kogupüük (TAC)
 2 500 tonni aastas.
 5.4
 Alates käesoleva protokolli kohaldamise kolmandast aastast kuni selle kehtivuse lõpuni on makstavad loatasud eurodes tonni kohta
 280 eurot/t.
 TEABELEHT 3
 PÜÜGIKATEGOORIA 3 – RITVÕNGEDEGA TUUNIPÜÜGILAEVAD
 1.
 Püügipiirkond:
 1.1
 Kaugemal kui 12 meremiili lähtejoonest, sealhulgas Guinea-Bissau ja Senegali vaheline ühine haldusvöönd, sealt põhjasuunas kuni asimuudini 268°.
 1.2
 Tuunipüügi ritvõngelaevadel on Guinea-Bissau kalastusvööndis püügiga tegelemiseks lubatud püüda elussööta.
 2.
 Lubatud püügivahend:
 2.1
 Ritvõnged
 2.2
 Elussöödaga seinnoot: 16 mm
 3.
 Kaaspüük:
 3.1
 Metsloomade rändliikide kaitse konventsiooni (CMS) ja Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) asjakohaste resolutsioonide kohaselt on hiidhai (Cetorhinus maximus), mõrtsukhai (Carcharodon carcharias), suursilm-rebashai (Alopias superciliosus), vasarhai perekonda (Sphyrnidae) kuuluvate vasarhaide (välja arvatud Sphyrna tiburo), pikkuim-hallhai (Carcharhinus longimanus) ja siidhallhai (Carcharhinus falciformis) püük keelatud. Hariliku liivhai (Carcharias taurus) ja supi nugishai (Galeorhinus galeus) püük on keelatud.
 3.2
 Lepinguosalised peavad ühiskomitees nõu, et seda loetelu teaduslike soovituste alusel ajakohastada.
 4.
 Lubatud tonnaaž/loatasud
 4.1
 Iga-aastane kindlasummaline ettemaks
 2 500 eurot 45,5 tonni eest laeva kohta.
 4.2
 Täiendav loatasu väljapüütud tonni kohta
 55 eurot/t
 4.3
 Püügiloaga laevade arv
 13 laeva
 TEABELEHT 4
 PÜÜGIKATEGOORIA 4 – TUUNIKÜLMUTUSSEINERID JA TRIIVÕNGELAEVAD
 1.
 Püügipiirkond:
 Kaugemal kui 12 meremiili lähtejoonest, sealhulgas Guinea-Bissau ja Senegali vaheline ühine haldusvöönd, sealt põhjasuunas kuni asimuudini 268°.
 2.
 Lubatud püügivahend:
 Noot ja triivõngejadad
 3.
 Kaaspüük:
 Metsloomade rändliikide kaitse konventsiooni (CMS) ja Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) asjakohaste resolutsioonide kohaselt on hiidhai (Cetorhinus maximus), mõrtsukhai (Carcharodon carcharias), suursilm-rebashai (Alopias superciliosus), vasarhai perekonda (Sphyrnidae) kuuluvate vasarhaide (välja arvatud Sphyrna tiburo), pikkuim-hallhai (Carcharhinus longimanus) ja siidhallhai (Carcharhinus falciformis) püük keelatud. Hariliku liivhai (Carcharias taurus) ja supi nugishai (Galeorhinus galeus) püük on keelatud.
 Lepinguosalised peavad ühiskomitees nõu, et seda loetelu teaduslike soovituste alusel ajakohastada.
 4.
 Lubatud tonnaaž/loatasud
 4.1
 Iga-aastane kindlasummaline ettemaks
 4 500 eurot 64,3 tonni eest seineri kohta.
 3 000 eurot 54,5 tonni eest triivõngejadaga laeva kohta.
 4.2
 Täiendav loatasu väljapüütud tonni kohta
 70 eurot/t seinerite puhul.
 55 eurot/t triivõngejadaga laevade puhul.
 4.3
 Abilaevade suhtes kohaldatav loatasu
 3 000 eurot aastas laeva kohta.
 4.4
 Püügiloaga laevade arv
 28 laeva
 TEABELEHT 5
 PÜÜGIKATEGOORIA 5 — VÄIKESTE PELAAGILISTE LIIKIDE PÜÜGI LAEVAD
 1.
 Püügipiirkond
 Kaugemal kui 12 meremiili lähtejoonest, sealhulgas Guinea-Bissau ja Senegali vaheline ühine haldusvöönd, sealt põhjasuunas kuni asimuudini 268°.
 2.
 Lubatud laevad ja püügivahendid
 Guinea-Bissau õigusaktide kohaselt antakse luba üksnes laevadele, mille mahutavus on väiksem kui 5 000 GT.
 Lubatud püügivahendid on pelaagiline traalnoot ja tööstuslik seinnoot.
 3.
 Lubatud väikseim võrgusilma suurus
 70 mm traalide puhul
 4.
 Kaaspüük
 4.1
 Traaleritel ei tohi püügireisi lõpul laeva pardal olevas Guinea-Bissau püügipiirkonnast püütud saagis olla üle 10 % muid liike kui pelaagilised liigid, üle 10 % peajalgseid ja üle 5 % koorikloomi.
 4.2
 Kui kõnealused protsendimäärad ületavad kaaspüügi lubatud määra, kohaldatakse karistusi vastavalt Guinea-Bissau õigusaktidele.
 4.3
 Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega ühiskomitees, et kohandada kaaspüügi lubatud määra ühise teaduskomitee soovituse alusel.
 5.
 Lubatud tonnaaž/loatasud
 5.1
 Käesoleva protokolli kohaldamise kahel esimesel aastal on lubatud brutoregistertonnaaž (brt)
 15 000 brt aastas.
 5.2
 Käesoleva protokolli kohaldamise kahel esimesel aastal eurodes makstavad loatasud brutoregistertonnaaži (brt) kohta on
 250 eurot/brt/aastas.
 Kolme- ja kuuekuuliste lubade puhul arvutatakse loatasud pro rata temporis põhimõttel vastavalt kehtivusaja pikkusele, kusjuures lisatakse vastavalt 4 % ja 2,5 %.
 5.3
 Alates käesoleva protokolli kohaldamise kolmandast aastast kuni selle kehtivuse lõpuni on lubatud kogupüük (TAC)
 18 000 tonni aastas.
 5.4
 Alates käesoleva protokolli kohaldamise kolmandast aastast kuni selle kehtivuse lõpuni on makstavad loatasud eurodes tonni kohta
 100 eurot tonn (laev tonnaažiga üle 1 000 GT).
 75 eurot tonn (laev, mille tonnaaž on alla 1 000 GT või sellega võrdne).
 Püügireisi määratlus:
 Käesoleva liite tähenduses käsitatakse liidu laeva püügireisi kestuse all järgmist:
 —
 kas ajavahemikku Guinea-Bissau püügipiirkonda sisenemise ja sellest lahkumise vahel;
 —
 ajavahemikku Guinea-Bissau püügipiirkonda sisenemise ja ümberlaadimise vahel või
 —
 ajavahemikku Guinea-Bissau püügipiirkonda sisenemise ja Guinea-Bissaus lossimise vahel.
 3. liide
 LAEVASEIRESÜSTEEM (VMS)
 1. Laevade asukohateated – laevaseiresüsteem
 Esimene Guinea-Bissau püügipiirkonnas registreeritud asukoht on identifitseeritav koodiga „ENT“. Kõik järgmised asukohad on identifitseeritavad koodiga „POS“, välja arvatud esimene asukoht, mis on registreeritud pärast Guinea-Bissau püügipiirkonnast väljumist, mis on identifitseeritav koodiga „EXI“.
 Lipuriigi püügiseirekeskus tagab asukohateadete automaatse töötlemise ja asjakohasel juhul nende elektroonilise edastuse. Asukohateated peavad olema registreeritud turvaliselt ning neid tuleb kolme aasta jooksul alles hoida.
 2. Teabe edastamine laeva poolt laevaseiresüsteemi rikke korral
 Kapten peab tagama, et tema laeva laevaseiresüsteem on kogu aeg täielikult töökorras ja et asukohateated edastatakse nõuetekohaselt lipuriigi püügiseirekeskusele.
 Laevaseiresüsteemi rikke korral tuleb rike parandada või vahetada süsteem välja 30 päeva jooksul. Pärast seda tähtaega ei tohi laev enam Guinea-Bissau püügipiirkonnas püügiga tegeleda.
 Laevad, mis tegelevad Guinea-Bissau püügipiirkonnas püügiga rikkis laevaseiresüsteemiga, peavad edastama oma asukohateated lipuriigi püügiseirekeskusele elektrooniliselt, raadio või faksi teel vähemalt iga nelja tunni järel, lisades kõik kohustuslikud andmed.
 3. Asukohateadete turvaline edastamine Guinea-Bissaule
 Lipuriigi püügiseirekeskus edastab asjaomaste laevade asukohateated automaatselt Guinea-Bissau püügiseirekeskusele. Lipuriigi püügiseirekeskus ja Guinea-Bissau püügiseirekeskus vahetavad omavahel elektroonilisi kontaktaadresse ja hoiavad üksteist vahetult kursis nende aadresside muutumisega.
 Asukohateateid edastatakse lipuriigi püügiseirekeskuse ja Guinea-Bissau püügiseirekeskuse vahel elektrooniliselt turvalise sidesüsteemi kaudu.
 Guinea-Bissau püügiseirekeskus teavitab viivitamata lipuriigi püügiseirekeskust ja liitu kõikidest katkestustest püügiloaga laeva järjestikuste asukohateadete vastuvõtmisel, kui asjaomane laev ei ole teatanud püügipiirkonnast lahkumisest.
 4. Teabevahetussüsteemi tõrked
 Guinea-Bissau tagab, et tema elektroonilised seadmed on vastavuses lipuriigi püügiseirekeskuse seadmetega ja teavitab liitu viivitamata kõikidest riketest sidesüsteemis ja asukohateate saamisel võimalikult kiire tehnilise lahenduse leidmiseks. Iga võimaliku erimeelsuse lahendamisega tegeleb ühiskomitee.
 Laeva laevaseiresüsteemis avastatud mis tahes muudetud seadistuste eest, mille eesmärk on rikkuda süsteemi toimimist või moonutada asukohateateid, kannab vastutust kapten. Rikkumiste korral kohaldatakse Guinea-Bissau õigusaktidega ettenähtud karistusi.
 5. Asukohateate sageduse läbivaatamine
 Kui rikkumist on võimalik põhjendatud andmetel tõestada, võib Guinea-Bissau taotleda, saates taotluse koopia liidule, et lipuriigi püügiseirekeskus vähendaks laeva asukohateate saatmise intervalle kindlaksmääratud uurimisperioodiks kolmekümneminutilistele intervallidele. Guinea-Bissau peab edastama tõendavad andmed lipuriigi püügiseirekeskusele ja liidule. Lipuriigi püügiseirekeskus saadab Guinea-Bissaule viivitamata asukohateate uuel sagedusel.
 Kui kindlaksmääratud uurimisperioodi ajavahemik on lõppenud, teavitab Guinea-Bissau lipuriigi püügiseirekeskust ja liitu tõenäolisest edaspidisest seirest.
 6. Laevaseiresüsteemi teadete edastamine Guinea-Bissaule
 Andmed
 Kood
 Kohustuslik (K) /Vabatahtlik (V)
 Sisu
 Teate algus
 SR
 K
 Süsteemielement, mis märgib registreerimise algust
 Saaja
 AD
 K
 Sõnumiga seotud andmed – saajariigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166)
 Saatja
 FR
 K
 Sõnumiga seotud andmed – saatjariigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166)
 Lipuriik
 FS
 K
 Sõnumiga seotud andmed – lipuriigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166)
 Sõnumi liik
 TM
 K
 Sõnumiga seotud andmed – sõnumi liik (ENT, POS, EXI, MAN)
 Raadiokutsung (IRCS)
 RC
 K
 Laevaga seotud andmed – laeva rahvusvaheline raadiokutsung
 Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber
 IR
 V
 Laevaga seotud andmed – lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166), millele järgneb number)
 Pardatähis
 XR
 K
 Laevaga seotud andmed – laeva küljele kantud number (ISO 8859.1)
 Laiuskraad
 LT
 K
 Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja kümnendkraadides N/S DD.ddd (WGS84)
 Pikkuskraad
 LG
 K
 Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja kümnendkraadides N/S DD.ddd (WGS84)
 Kurss
 CO
 K
 Laeva sõidusuund 360° skaalal
 Kiirus
 SP
 K
 Laeva kiirus kümnendiksõlmedes
 Kuupäev
 DA
 K
 Laeva asukohaga seotud andmed – asukohateate registreerimise kuupäev UTC (AAAA.KK.PP)
 Kellaaeg
 TI
 K
 Laeva asukohaga seotud andmed – asukohateate registreerimise kellaaeg UTC (TT.MM)
 Teate lõpp
 ER
 K
 Süsteemi osa, mis märgib teate lõppu
 Edastamise ajal tuleb esitada järgmine teave, et Guinea-Bissau püügiseirekeskus saaks teadet saatva püügiseirekeskuse identifitseerida:
 Püügiseirekeskuse serveri IP-aadress või DNS viide
 SSL sertifikaat (sertifitseerimisasutuse täielik andmekanal)
 Andmeedastuse struktuur on järgmine:
 Kasutatavad tähemärgid peavad vastama standardile ISO 8859.1.
 Topeltkaldjoon (//) ja kood „SR“ märgivad sõnumi algust.
 Iga andmeelement on identifitseeritav koodi järgi ja eraldatud topeltkaldjoonega (//) muudest andmeelementidest.
 Kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi.
 Kood „ER“, millele järgneb topeltkaldjoon (//) tähistab sõnumi lõppu.
 4. liide
 Püügitegevuse kohta elektroonilise laevaettekannete süsteemi (ERS) rakendamine
 Püügiandmete registreerimine ja aruannete edastamine ERSi kaudu
 1)
 Käesoleva protokolli alusel välja antud püügiluba omava liidu laeva kapten peab Guinea-Bissau püügipiirkonnas viibides:
 a)
 registreerima iga püügipiirkonda sisenemise ja sealt väljumise eraldi sõnumis, milles on esitatud püügipiirkonda sisenemisel või sealt lahkumisel pardal oleva liigi kogused ning sisenemise või väljumise kuupäev, kellaaeg ja koht. See sõnum edastatakse ERSi või muu teabeedastussüsteemi kaudu Guinea-Bissau püügiseirekeskusele hiljemalt kaks tundi enne sisenemist või väljumist;
 b)
 registreerima iga päev laeva asukoha keskpäeval, juhul kui saaki ei saadud;
 c)
 registreerima iga püügitegevuse puhul tegevuse asukoha, püügivahendi, iga püütud liigi koguse, tuues eraldi välja pardale jäetud saagi ja tagasilastud saagi. Iga liik peab olema identifitseeritav vastava liigi FAO kolmetähelise koodi järgi; kogused peavad olema esitatud eluskaalu kilogrammides või asjakohasel juhul kalade arvuna;
 d)
 edastama iga päev oma lipuriigile hiljemalt kell 24:00:00 elektroonilises püügipäevikus registreeritud andmed; edastamine toimub iga püügipiirkonnas viibitud päeva kohta, kaasa arvatud juhud, kui saaki ei saada. Seda tehakse ka enne püügipiirkonnast lahkumist.
 2)
 Registreeritud ja edastatud andmete täpsuse eest vastutab kapten.
 3)
 Käesoleva protokolli lisa IV peatüki kohaselt annab lipuriik ERSi andmed Guinea-Bissau püügiseirekeskuse käsutusse.
 Vormingus UN/CEFACT olevad andmed edastatakse Euroopa Komisjoni poolt kättesaadavaks tehtava võrgustiku FLUX kaudu.
 Alternatiivina edastatakse andmeid kuni üleminekuperioodi lõpuni süsteemi DEH (Data Exchange Highway) kaudu vormingus EU-ERS (v 3.1).
 Lipuriigi püügiseirekeskus edastab laevalt saadetud kiirteated (COE, COX, PNO) automaatselt ja viivitamata Guinea-Bissau püügiseirekeskusele. Muud sõnumid edastatakse samuti automaatselt kord päevas alates kuupäevast, millal saab hakata kasutama vormingut UN/CEFACT; kuni selle ajani edastatakse sõnumid viivitamata Guinea-Bissau püügiseirekeskusele lipuriigi püügiseirekeskuse automaatsel nõudmisel Euroopa Komisjoni kesksõlme kaudu. Pärast uue vormingu tegelikku töölehakkamist kasutatakse viimatimainitud edastamisviisi üksnes vanu andmeid käsitlevate eritaotluste puhul.
 4)
 Guinea-Bissau püügiseirekeskus kinnitab talle edastatud ERSi andmete kättesaamist samal hetkel kättesaamist kinnitava automaatvastusena, mis kinnitab saadud sõnumi kehtivust. Selliste andmete puhul, mille Guinea-Bissau saab vastuseks tema enda esitatud küsimusele, kättesaamist kinnitavat vastust ei saadeta. Guinea-Bissau käsitleb kõiki ERSi andmeid konfidentsiaalsetena.
 Laeva pardal oleva elektroonilise edastussüsteemi või teavitussüsteemi rike
 5)
 Lipuriigi püügiseirekeskus ja Guinea-Bissau püügiseirekeskus teavitavad teineteist viivitamata kõigist asjaoludest, mis võivad mõjutada ühe või mitme laeva ERSi andmete edastamist.
 6)
 Kui Guinea-Bissau püügiseirekeskus ei saa andmeid, mida laev peab edastama, teatab ta sellest viivitamata lipuriigi püügiseirekeskusele. Lipuriigi püügiseirekeskus selgitab nii kiiresti kui võimalik välja ERSi andmete puudumise põhjused ning teavitab uurimise tulemustest Guinea-Bissau püügiseirekeskust.
 7)
 Kui rike on laeva ja lipuriigi püügiseirekeskuse vahelises edastussüsteemis, teatab lipuriigi püügiseirekeskus sellest viivitamata laeva kaptenile või käitajale või tema esindaja(te)le. Pärast sellise teate saamist edastab laeva kapten puuduvad andmed lipuriigi pädevatele asutustele iga päev hiljemalt kell 24:00:00 asjakohaste sidevahendite abil.
 8)
 Laeva pardale paigaldatud elektroonilise edastussüsteemi rikke korral tagab laeva kapten või käitaja ERSi parandamise või väljavahetamise 10 päeva jooksul alates rikke tuvastamisest. Kui see tähtaeg on möödas, ei ole laeval enam lubatud püügipiirkonnas püügiga tegeleda; ta peab sealt lahkuma või minema 24 tunni jooksul mõnda Guinea-Bissau sadamasse. Laeval on lubatud sadamast lahkuda või pöörduda tagasi püügipiirkonda üksnes pärast seda, kui tema lipuriigi püügiseirekeskus on kindlaks teinud, et laeva ERS toimib nõuetekohaselt.
 9)
 Kui Guinea-Bissau ei saa ERSi andmeid kätte liidu või Guinea-Bissau järelevalve all olevate elektrooniliste süsteemide talitlushäire tõttu, võtab asjaomane lepinguosaline viivitamata meetmed probleemi lahendamiseks. Probleemi lahendamisest tuleb teist lepinguosalist viivitamata teavitada.
 10)
 Lipuriigi püügiseirekeskus saadab Guinea-Bissau püügiseirekeskusele iga 24 tunni järel elektrooniliste sidevahendite abil kõik ERSi andmeid, mille ta on lipuriigilt pärast viimast edastamist saanud. Guinea-Bissau palvel võib sama menetlust kohaldada üle 24 tunni kestva hoolduse puhul, mis mõjutab liidu järelevalve all olevaid süsteeme. Guinea-Bissau teavitab sellest oma pädevaid kontrollitalitusi, et viimased ei käsitleks liidu laevu oma ERSi andmete edastamist mittetäitvatena. Lipuriigi püügiseirekeskus tagab, et puuduvad andmed sisestatakse vastavalt punktile 3 tema hallatavasse elektroonilisse andmebaasi.


type: wikipedia

text:
Athenæum har flere betydninger:
 Athenæum (tempel) – tempel for Athene, den græske gudinde for visdommen
 Athenæum (museum) – museum for arkitektur og design i Chicago
 Athenæum (forlag) – dansk bogforlag
 Athenæum (tidsskrift) - dansk tidsskrift
 Athenæum (læseselskab) – et københavnsk læseselskab fra 1800-tallet
 Athenæum (institut) – institut for højere dannelse
 Athenæum (klub) – klub i flere byer, bl.a. London
 Athenæum (hotel) – hotel i flere byer, bl.a. London
 Se også
 Ateneum – et kunstmuseum i Helsinki