text:
 27.6.2019
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 173/3
 Az Európai Közösség és a Bissau-guineai köztársaság között létrejött, a halászati ágazat területén kötött partnerségi megállapodás végrehajtására vonatkozó
 JEGYZŐKÖNYV (2019–2024)
 1. cikk
 Alkalmazási időszak és halászati lehetőségek
 Az európai uniós hajók (a továbbiakban: az uniós hajók) részére Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság között létrejött, a halászati partnerségi megállapodás (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 5. cikke alapján engedélyezett halászati lehetőségeket ez a cikk határozza meg.
 1. Alkalmazásának első és második évében e jegyzőkönyv (bruttó regisztertonnában, BRT-ben kifejezett) erőkifejtés-alapú rendszert használ a halászati lehetőségek meghatározásához, a következők szerint:
 (a)
 tengerfenéki fajok (rákfélék, fejlábúak, halak) és kis méretű nyílt vízi fajok:
 (i)
 fagyasztóval felszerelt vonóhálós garnélahalász-hajók: 3 700 BRT/év;
 (ii)
 fagyasztóval felszerelt, halakra és fejlábúakra halászó vonóhálós hajók: 3 500 BRT/év;
 (iii)
 kis méretű nyílt vízi fajokra halászó vonóhálós hajók: 15 000 BRT/év;
 (b)
 nagy távolságra vándorló fajok (az Egyesült Nemzetek 1982. évi tengerjogi egyezményének I. mellékletében felsorolt fajok), az Alopiidae és a Sphyrnidae családba tartozó fajok, valamint az alábbi fajok kivételével: Cetorinus maximus, Rhincodon typus, Carcharodon carcharias, Carcharinus falciformis, Carcharinus longimanus,
 (i)
 fagyasztóval felszerelt kerítőhálós tonhalhalászhajók és horogsoros hajók: 28 hajó;
 (ii)
 horgászbotos tonhalhalászhajók: 13 hajó.
 2. Alkalmazásának harmadik évétől e jegyzőkönyv minden faj vonatkozásában (teljes kifogható mennyiségben, TAC-ban kifejezett) fogási korlátban határozza meg a halászati lehetőségeket, a következők szerint:
 (a)
 tengerfenéki fajok (rákfélék, fejlábúak, halak) és kis méretű nyílt vízi fajok:
 (i)
 fagyasztóval felszerelt vonóhálós garnélahalász-hajók: 2 500 tonna/év;
 (ii)
 fagyasztóval felszerelt, kizárólag halakra halászó vonóhálós hajók: 11 000 tonna/év;
 (iii)
 fagyasztóval felszerelt, fejlábúakra halászó vonóhálós hajók: 1 500 tonna/év;
 (iv)
 kis méretű nyílt vízi fajokra halászó vonóhálós hajók: 18 000 tonna/év;
 (b)
 nagy távolságra vándorló fajok (az Egyesült Nemzetek 1982. évi tengerjogi egyezményének 1. mellékletében felsorolt fajok), az Alopiidae és a Sphyrnidae családba tartozó fajok, valamint az alábbi fajok kivételével: Cetorinus maximus, Rhincodon typus, Carcharodon carcharias, Carcharinus falciformis, Carcharinus longimanus,
 (i)
 fagyasztóval felszerelt kerítőhálós tonhalhalászhajók és horogsoros hajók: 28 hajó;
 (ii)
 horgászbotos tonhalhalászhajók: 13 hajó.
 3. Az erőkifejtés-alapú rendszerről (BRT-ben kifejezett) a fogásikorlát-alapú rendszerre (TAC-ban kifejezett) való áttéréssel egyidejűleg kezdi meg működését az elektronikus fogásbejelentő rendszer (Electronic Reporting System, ERS), illetve veszi kezdetét az ennek segítségével továbbított fogási adatok feldolgozása. A megállapodás 10. cikkében foglalt vegyes bizottság (a továbbiakban: a vegyes bizottság) ezért még e jegyzőkönyv alkalmazásának harmadik éve előtt kidolgozza az említett rendszer valamennyi ipari flottára történő egységes alkalmazásának irányvonalait.
 4. Az e cikk (1) és (2) bekezdését e jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére is figyelemmel kell alkalmazni.
 2. cikk
 Időtartam
 A 16. cikk értelmében e jegyzőkönyv és annak melléklete az ideiglenes alkalmazás első napjától számított öt éven keresztül alkalmazandó, kivéve ha valamelyik Fél a 15. cikkben foglaltak szerint felmondja.
 3. cikk
 Elvek
 1. A felek vállalják, hogy a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve alapján előmozdítják a felelősségteljes halászatot a Bissau-guineai Köztársaság (a továbbiakban: Bissau-Guinea) halászati övezetében. Bissau-Guinea vállalja, hogy nem nyújt az e jegyzőkönyvben foglaltaknál kedvezőbb technikai feltételeket olyan, Bissau-Guinea halászati övezetében tevékenységet folytató más külföldi flották számára, amelyek az e jegyzőkönyvben foglaltakkal azonos jellemzőkkel rendelkeznek és ugyanazon fajokra halásznak.
 2. A Felek vállalják annak biztosítását, hogy e jegyzőkönyvet az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodás (2) legutóbb módosított változatának (a továbbiakban: a Cotonoui Megállapodás) az emberi jogok, a demokratikus elvek és a jogállamiság elengedhetetlen elemeiről, valamint a felelősségteljes kormányzás, a fenntartható fejlődés és a fenntartható és eredményes környezetgazdálkodás alapvető eleméről szóló 9. cikkével összhangban hajtják végre.
 3. A Felek vállalják, hogy nyilvánosságra hozzák és megosztják egymással azokat az információkat, amelyek bármely, a bissau-guineai halászati övezethez való hozzáférést más külföldi hajók számára lehetővé tévő megállapodással, illetve ilyen megállapodásokból eredő halászati erőkifejtéssel kapcsolatosak, különös tekintettel a kiadott engedélyek számára és a fogások mennyiségére.
 4. A megállapodás 5. cikke alapján az uniós hajók csak akkor folytathatnak halászati tevékenységet a bissau-guineai halászati övezetben, ha rendelkeznek az e jegyzőkönyv alapján, ennek melléklete szerint kiállított halászati engedéllyel.
 4. cikk
 Pénzügyi hozzájárulás
 1. E megállapodás 7. cikke szerinti pénzügyi hozzájárulás összege az e jegyzőkönyv 1. cikkében említett időszakra vonatkozóan évi 15 600 000 EUR.
 2. A pénzügyi hozzájárulás a következőkből áll:
 (a)
 évi 11 600 000 EUR a bissau-guineai halászati övezet halászati erőforrásaihoz való hozzáférés címén; és
 (b)
 évi 4 000 000 EUR-s külön összeg Bissau-Guinea halászati ágazati politikájának támogatására.
 3. A megállapodás 4. cikkének alkalmazásában és az e jegyzőkönyv II. fejezetében megállapított szabályok szerint kiállított halászati engedélyek címén a hajótulajdonosok által fizetendő, az e cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett díj becsült összege körülbelül 4 000 000 EUR.
 4. Az e cikk (1) bekezdését az e jegyzőkönyv 8., 9., 14., 15. és 16. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel kell alkalmazni.
 5. A (2) bekezdés a) és b) pontja szerinti pénzügyi hozzájárulás kifizetését az első évben legkésőbb e jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazásának kezdőnapjától számított 90 napon belül, az azt követő években pedig legkésőbb e jegyzőkönyv hatálybalépésének évfordulóját követő 30 napon belül kell teljesíteni.
 6. A (2) bekezdés a) pontja szerinti pénzügyi hozzájárulás felhasználását illetően a bissau-guineai hatóságok kizárólagos hatáskörrel rendelkeznek.
 7. Az e cikkben előírt kifizetéseket a Bissau-Guineai Központi Banknál nyitott egyedi államkincstári számlára kell utalni, amelynek pontos adatait a halászatért felelős minisztérium évente közli. A (2) bekezdés b) pontjában említett, ágazati támogatásra irányuló pénzügyi hozzájárulást egy államkincstári számlára utalva kell Bissau-Guinea rendelkezésére bocsátani. A számlák adatait Bissau-Guinea hatóságai évente közlik az Európai Bizottsággal.
 5. cikk
 Ágazati támogatás
 1. E jegyzőkönyv vonatkozásában az ágazati támogatás a halászatra és a kék gazdaságra irányuló nemzeti stratégia megvalósítását segíti. Célja a halászati erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás és az ágazat fejlesztése többek között a következők révén:
 —
 a halászati tevékenységek nyomon követésének, ellenőrzésének és felügyeletének megerősítése (beleértve az ERS üzembe helyezését és annak működőképessé tételét is);
 —
 a tudományos célú adatgyűjtés és -feldolgozás, valamint a halászati erőforrások és a halászati tevékenység elemzésére és értékelésére való képesség megerősítése;
 —
 a halászati ágazati szereplők kapacitásainak fejlesztése;
 —
 a kisüzemi halászat támogatása;
 —
 a nemzetközi együttműködés megerősítése;
 —
 a halászati termékek kiviteli feltételeinek javítása és az ágazati beruházások ösztönzése;
 —
 a halászati szempontból releváns infrastruktúra fejlesztése;
 —
 a kék gazdaság támogatása és az akvakultúra fejlesztése.
 2. A vegyes bizottság legkésőbb három hónappal e jegyzőkönyv hatálybalépésének vagy adott esetben ideiglenes alkalmazásának időpontját követően többéves ágazati programot fogad el annak alkalmazási szabályaival együtt, ideértve különösen a következőket:
 (a)
 éves és többéves irányvonalak, amelyek alapján a 4. cikk (2) bekezdésének b) pontjában előírt pénzügyi hozzájárulás felhasználásra kerül;
 (b)
 évenkénti, illetve többéves célkitűzések, melyek célja a fenntartható és felelősségteljes halászat támogatása, különös tekintettel a Bissau-Guinea által a nemzeti halászati vagy más vonatkozó politika keretében meghatározott prioritásokra, például a kisüzemi halászat támogatása, a felügyelet, az ellenőrzés, valamint a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem területén, valamint Bissau-Guineának a halászati ágazattal kapcsolatos tudományos kapacitásai fejlesztésével összefüggő prioritásokra.
 (c)
 az évente elért eredmények értékelésére szolgáló kritériumok és eljárások, adott esetben beleértve bizonyos költségvetési és pénzügyi mutatókat is.
 3. A többéves ágazati program bármely javasolt módosítását a vegyes bizottság keretében a feleknek jóvá kell hagyniuk.
 4. Bissau-Guinea minden évben jelentést nyújt be az ágazati támogatás finanszírozásával zajló projektek megvalósításáról, melyet a vegyes bizottság megvizsgál. E jegyzőkönyv lejárta előtt Bissau-Guinea egy zárójelentést is készít.
 5. Amennyiben nem kerül sor a pénzügyi hozzájárulás végrehajtására, vagy ha a vegyes bizottság vizsgálati eredményei nem felelnek meg a programban foglaltaknak, az Európai Unió (a továbbiakban: az Unió) felülvizsgálhatja, illetve teljesen vagy részlegesen felfüggesztheti a 4. cikk (2) bekezdésének b) pontjában előírt külön pénzügyi hozzájárulás folyósítását.
 6. A pénzügyi hozzájárulás folyósítása a Felek közötti konzultációt és megállapodást követően folytatódik, amint a végrehajtási eredmények indokolják. Mindazonáltal e pénzügyi hozzájárulás folyósítása e jegyzőkönyv lejártát követő hat hónapos időszak után már nem teljesíthető.
 7. A Felek gondoskodnak az ágazati támogatással finanszírozott műveletek átláthatóságáról.
 6. cikk
 Tudományos együttműködés a felelősségteljes halászatért
 1. A Felek vállalják, hogy a bissau-guineai halászati övezetben tevékenységet folytató különböző flották közötti hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve alapján, valamint a halászati erőforrásokkal és a tengeri ökoszisztémákkal folytatott fenntartható gazdálkodás figyelembevételével a szóban forgó vizeken előmozdítja a felelősségteljes halászatot, valamint küzd a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat ellen.
 2. E jegyzőkönyv alkalmazási időszaka alatt az Unió és Bissau-Guinea egymással együttműködve figyelemmel kísérik a bissau-guineai halászati övezet erőforrásainak állapotát és az ott folytatott halászat alakulását.
 3. A Felek vállalják, hogy előmozdítják az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) és a Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság (CECAF) ajánlásainak tiszteletben tartását, valamint a szubregionális halászati bizottság (SRFC) keretében megvalósuló, a halászat felelősségteljes irányítását célzó szubregionális együttműködést is.
 4. A Felek vállalják a vegyes bizottság keretében konzultál egymással annak érdekében, hogy – szükség esetén és közös megegyezéssel – a halászati erőforrások fenntartható kezelését célzó új intézkedések kerüljenek elfogadásra.
 7. cikk
 Közös tudományos bizottság
 1. A megállapodás 4. cikkében említett közös tudományos bizottságot (a továbbiakban: a közös tudományos bizottság) kutatók alkotják, akiket a Felek egyenlő arányban neveznek ki. A közös tudományos bizottság a Felek egyetértésével kiegészülhet megfigyelőkkel, különösen a regionális halászati gazdálkodási szervezetek – például a CECAF – képviselőivel.
 2. A megállapodás 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban a közös tudományos bizottság évente legalább egyszer ülésezik. Az üléseket főszabályként felváltva Bissau-Guineában és az Unióban kell megtartani. Bármelyik Fél kérésére más ülések is összehívhatók. Az üléseken a Felek felváltva elnökölnek.
 3. A közös tudományos bizottság hatásköre elsősorban a következő tevékenységekre terjed ki:
 (a)
 a bissau-guineai halászati övezetben az e jegyzőkönyv hatálya alá tartozó fajokra halászó nemzeti és külföldi flották halászati erőkifejtésére és fogásaira vonatkozó adatok összegyűjtése;
 (b)
 az állományfelmérés folyamatának részét képező olyan éves felmérések előterjesztése, nyomon követése és elemzése, amelyek lehetővé teszik a halászati lehetőségek megállapítását, valamint olyan kiaknázási lehetőségek kiválasztását, amelyek biztosítják az erőforrások és az ökoszisztéma védelmét;
 (c)
 a fentiek alapján egy éves tudományos jelentés összeállítása az e jegyzőkönyv hatálya alá tartozó halászati tevékenységekről;
 (d)
 saját kezdeményezésre, illetve a vegyes bizottság vagy az egyik Fél kérésére tudományos szakvélemény készítése olyan gazdálkodási intézkedésekről, amelyeket szükségesnek ítélnek az e jegyzőkönyv hatálya alá tartozó állományok és halászati területek fenntartható kiaknázásához.
 4. Az ICCAT keretében elfogadott ajánlások és határozatok alapján, valamint a rendelkezésre álló legmérvadóbb tudományos szakvélemények, például a CECAF szakvéleményei és adott esetben a közös tudományos munkacsoport ülésein megfogalmazott következtetések fényében a vegyes bizottság az e jegyzőkönyv hatálya alá tartozó halfajokkal való fenntartható gazdálkodást célzó és az uniós hajók tevékenységét érintő intézkedéseket hoz.
 8. cikk
 A halászati lehetőségek és a technikai intézkedések felülvizsgálata
 1. Ha Bissau-Guinea a közös tudományos bizottság szakvéleménye alapján úgy határoz, hogy az erőforrások védelme érdekében egy halászati tevékenységre vonatkozóan területi vagy időszakos tilalmat vezet be, a vegyes bizottság összeül a döntést megalapozó adatok elemzésére, annak értékelésére, hogy a tilalom milyen hatást gyakorol az uniós hajók a jegyzőkönyv keretében végzett tevékenységére, valamint az esetleges korrekciós intézkedések meghozatalára.
 2. Az (1) bekezdés szerinti esetekben a vegyes bizottság megállapodik az Unió által a megállapodás értelmében fizetendő pénzügyi hozzájárulás arányos csökkentéséről és – adott esetben – a hajótulajdonosoknak felajánlható kompenzációról.
 3. A Bissau-Guinea által bármely halászati tevékenység tekintetében tudományos szakvélemény alapján bevezetett tilalom a szóban forgó halászatban részt vevő valamennyi hajóra hátrányos megkülönböztetés nélkül alkalmazandó, beleértve mind a nemzeti, mind a harmadik országok lobogója alatt közlekedő hajókat.
 4. Az 1. cikkben előírt halászati lehetőségek a vegyes bizottság keretében, a közös tudományos bizottság ajánlása alapján közös megegyezéssel felülvizsgálhatók. Ilyen esetben a 4. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti pénzügyi hozzájárulást arányosan és időarányosan ki kell igazítani, továbbá a szükséges módosításokat be kell építeni e jegyzőkönyvbe és annak mellékletébe.
 5. A vegyes bizottság szükség esetén megvizsgálhatja és közös megegyezéssel módosíthatja a halászati tevékenységek végzésének feltételeire vonatkozó rendelkezéseket, valamint e jegyzőkönyv és annak mellékletei alkalmazásának, köztük az ágazati támogatás nyomon követésének szabályait.
 9. cikk
 Felderítő halászat és új halászati lehetőségek
 1. Abban az esetben, ha az uniós hajók az 1. cikkben nem említett halászati tevékenységet kívánnak folytatni, valamint új halászati tevékenységek műszaki kivitelezhetőségének és gazdasági megtérülésének kivizsgálása érdekében a bissau-guineai hatályos szabályozásban előírt feltételeknek megfelelően engedély adható az ilyen tevékenységek kísérleti jellegű végzésére. A felderítő halászatot – amennyire csak lehetséges – a rendelkezésre álló helyi tudományos és műszaki szakértelem igénybevételével kell végezni. A felderítő halászati utak célja új halászati területek és tevékenységek műszaki kivitelezhetőségének és gazdasági megtérülésének vizsgálata.
 2. A felderítő halászatra vonatkozó engedély iránti kérelmekről az Európai Bizottság tájékoztatja a bissau-guineai hatóságokat egy műszaki dokumentáció alapján, amelynek meg kell határoznia:
 (a)
 a célfajokat;
 (b)
 a hajó műszaki jellemzőit;
 (c)
 a hajón szolgáló tisztek tapasztalatát az érintett halászati tevékenységek vonatkozásában;
 (d)
 a halászati út technikai adataira vonatkozó javaslatot (időtartam, halászeszköz, felderítendő térségek stb.);
 (e)
 azon gyűjtendő adatok típusát, amelyek a szóban forgó tevékenységek erőforrásokra és ökoszisztémákra gyakorolt hatásának tudományos nyomon követéséhez szükségesek.
 3. A felderítő halászatra vonatkozó engedélyek legfeljebb hat hónapos időszakra adhatók meg. Előfeltételük a bissau-guineai hatóságok által megállapított díj kifizetése.
 4. A lobogó szerinti tagállam egy tudományos megfigyelőjének és egy, a bissau-guineai hatóságok által kiválasztott megfigyelőnek az út egész ideje alatt a fedélzeten kell tartózkodnia.
 5. A felderítő halászati út során ejthető fogások mennyiségét a bissau-guineai hatóságok határozzák meg. A felderítő úton fogott zsákmány a hajótulajdonos tulajdonában marad. Nem tarthatók a fedélzeten, illetőleg nem értékesíthetők olyan halak, amelyek mérete nem felel meg a hatályos bissau-guineai szabályozásban előírtaknak, vagy amelyek halászatát tiltják a hatályos bissau-guineai jogszabályok.
 6. A felderítő halászati utak részletes eredményeit elemzés céljából közölni kell a vegyes bizottsággal és a közös tudományos bizottsággal.
 7. Abban az esetben, ha az uniós hajók az 1. cikkben nem említett halászati tevékenységet kívánnak végezni, a Felek konzultálnak a közös tudományos bizottsággal. A Felek megállapodnak az ilyen új halászati lehetőségekre vonatkozó feltételekről, és érvényessége lejártáig módosítják e jegyzőkönyvet és annak mellékletét. E jegyzőkönyv 4. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett pénzügyi hozzájárulás összegét ebben az esetben növelni kell. A hajótulajdonosok által fizetendő díjakat és a mellékletben meghatározott feltételeket is ennek megfelelően módosítani kell.
 10. cikk
 Az európai uniós szereplők gazdasági integrálódása a bissau-guineai halászati ágazatba
 1. A Felek vállalják, hogy előmozdítja az uniós szereplőknek a bissau-guineai halászati ágazat egészébe való gazdasági integrálódását, különösen vegyes vállalkozások létrehozása és infrastruktúrák megvalósítása tekintetében.
 2. A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy az uniós magánszereplők figyelmét felhívják a bissau-guineai halászati ágazat egészében rejlő kereskedelmi és ipari lehetőségekre, különösen a közvetlen beruházások vonatkozásában.
 3. E célból Bissau-Guinea ösztönzést nyújthat az ilyen beruházásokat vállaló gazdasági szereplőknek.
 4. A Felek együttműködnek a tervezett intézkedések vagy projektek végrehajtásához szükséges beruházási lehetőségek és finanszírozási eszközök meghatározásában is.
 5. A vegyes bizottság évente jelentést tesz e cikk végrehajtásáról.
 11. cikk
 Információcsere
 1. A Felek vállalják, hogy e jegyzőkönyv végrehajtásával kapcsolatos információk és dokumentumok egymással való megosztásához az elektronikus rendszereket részesítik előnyben.
 2. Az e jegyzőkönyvben előírt dokumentumok elektronikus változata minden tekintetben egyenértékűnek tekintendő a dokumentumok papírváltozatával.
 3. A Felek haladéktalanul tájékoztatják egymást számítógépes rendszereik bárminemű meghibásodásáról. Ilyen esetben automatikusan a megállapodás végrehajtásához kapcsolódó valamennyi információ és dokumentum papírváltozatát kell használni az e jegyzőkönyv mellékletében megállapított szabályok szerint.
 12. cikk
 Adatvédelem
 1. A Felek vállalják, hogy a megállapodás alkalmazása során kapott, az uniós hajókkal és azok halászati tevékenységével összefüggő név szerinti adatokat mindenkor a titoktartási és adatvédelmi rendelkezések maradéktalan tiszteletben tartása mellett kezelik.
 2. A Felek gondoskodnak arról, hogy az uniós flotta által a bissau-guineai halászati övezetben folytatott halászati tevékenységekre vonatkozóan csupán összesített adatokat hoznak nyilvánosságra, az ICCAT és más regionális és szubregionális halászati gazdálkodási szervezetek idevágó rendelkezéseinek megfelelően.
 3. Azokat az adatokat, amelyek esetleg bizalmasnak minősülhetnek, az illetékes hatóságok kizárólag a megállapodás végrehajtása érdekében, valamint a halászati gazdálkodás, a nyomon követés, az ellenőrzés és a felügyelet céljára használhatják fel.
 4. Az Unió által továbbított személyes adatok tekintetében a vegyes bizottság az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) (az általános adatvédelmi rendelet, GDPR) összhangban megfelelő biztosítékokat és jogorvoslati eszközöket állapíthat meg.
 13. cikk
 Alkalmazandó jog
 1. A bissau-guineai vizeken halászó uniós hajók tevékenységeire a Bissau-Guineában alkalmazandó jogszabályok az irányadók, hacsak e megállapodás, e jegyzőkönyv, valamint annak melléklete és függelékei erről másképpen nem rendelkeznek.
 2. A Felek a halászati szakpolitikájukban és jogszabályaikban bekövetkező bármilyen változásról írásban értesítik egymást. Ezek a halászati tevékenységekre nézve technikai jellegű hatással járó ilyen jogszabályváltozások vagy szabályozói változások a hivatalos értesítéstől számított három hónap elteltével alkalmazandók az uniós hajókra.
 14. cikk
 E jegyzőkönyv végrehajtásának felfüggesztése
 1. E jegyzőkönyv végrehajtása, és azon belül a 4. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontja szerinti pénzügyi hozzájárulás kifizetése – a vegyes bizottság keretében folytatott konzultációt követően – felfüggeszthető, ha az alábbi feltételek közül egy vagy több fennáll:
 (a)
 természeti jelenségektől eltérő rendkívüli körülmények megakadályozzák a halászati tevékenységek végzését a bissau-guineai halászati övezetben;
 (b)
 bármelyik Fél halászati politikájának meghatározásában vagy végrehajtásában jelentős változások állnak be, amelyek hatással vannak e jegyzőkönyv rendelkezéseire;
 (c)
 életbe lépnek a Cotonoui Megállapodás 96. cikkében előírt emberi jogok lényeges és alapvető elemeinek megsértése miatt megkezdett, az említett megállapodás 9. cikke szerinti konzultációs mechanizmusok;
 (d)
 az Európai Unió a 4. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti pénzügyi hozzájárulás kifizetését az e bekezdés c) pontjában leírtaktól eltérő okból nem teljesíti;
 (e)
 a Felek között súlyos és megoldatlan vita merül fel a megállapodás és e jegyzőkönyv értelmezésével vagy végrehajtásával kapcsolatban.
 2. A pénzügyi hozzájárulás kifizetése a Felek közötti konzultációt és megállapodást követően folytatódik, amint az (1) bekezdésben említett események előtti helyzet visszaáll. Mindazonáltal a 4. cikk (2) bekezdésének b) pontjában előírt külön pénzügyi hozzájárulás kifizetése e jegyzőkönyv lejártát követő 6 hónapos időszak után már nem teljesíthető.
 3. Az uniós hajók számára kiadott halászati engedélyek a 4. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti pénzügyi hozzájárulás kifizetésének felfüggesztésével egyidejűleg felfüggeszthetők. Érvényességük visszaállításakor a szóban forgó halászati engedélyek érvényessége a halászati tevékenység felfüggesztésének időtartamával megegyező időtartammal meghosszabbodik. A felfüggesztés időtartama alatt az uniós hajók minden tevékenysége szünetel a bissau-guineai halászati övezetben.
 4. E jegyzőkönyv alkalmazásának felfüggesztéséhez az érintett Fél a felfüggesztés hatálybalépésének időpontja előtt legalább három hónappal írásbeli értesítést küld szándékáról, kivéve az (1) bekezdés c) pontja szerinti esetben, amely azonnali felfüggesztést von maga után. A Felek időközben konzultációkat kezdenek a vegyes bizottság keretében.
 5. Felfüggesztés esetén a Felek a vitás kérdések békés rendezése érdekében továbbra is egyeztetnek egymással. Amennyiben sikerül a vitát rendezni, e jegyzőkönyv végrehajtása újból megkezdődik, és a pénzügyi hozzájárulás összege arányosan és időarányosan csökken annak az időszaknak megfelelően, amelynek során e jegyzőkönyv végrehajtását felfüggesztették.
 15. cikk
 Felmondás
 1. E jegyzőkönyv felmondásához az érintett Fél legalább hat hónappal a felmondás hatálybalépésének időpontja előtt írásban értesíti a másik Felet az e jegyzőkönyv felmondására irányuló szándékáról.
 2. Az (1) bekezdés szerinti értesítés elküldése után a Felek konzultációt kezdenek.
 16. cikk
 Ideiglenes alkalmazás
 Ez a jegyzőkönyv aláírása napjától ideiglenesen alkalmazandó.
 17. cikk
 Hatálybalépés
 Ez a jegyzőkönyv azon a napon lép hatályba, amelyen a Felek kölcsönösen értesítik egymást a hatálybalépéshez szükséges eljárások befejezéséről.
 Съставено в Брюксел на петнадесети юни две хиляди и деветнадесета година.
 Hecho en Bruselas, el quince de junio de dos mil diecinueve.
 V Bruselu dne patnáctého června dva tisíce devatenáct.
 Udfærdiget i Bruxelles den femtende juni to tusind og nitten.
 Geschehen zu Brüssel am fünfzehnten Juni zweitausendneunzehn.
 Kahe tuhande üheksateistkümnenda aasta juunikuu viieteistkümnendal päeval Brüsselis.
 Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα πέντε Ιουνίου δύο χιλιάδες δεκαεννέα.
 Done at Brussels on the fifteenth day of June in the year two thousand and nineteen.
 Fait à Bruxelles, le quinze juin deux mille dix-neuf.
 Sastavljeno u Bruxellesu petnaestog lipnja godine dvije tisuće devetnaeste.
 Fatto a Bruxelles, addì quindici giugno duemiladiciannove.
 Briselē, divi tūkstoši deviņpadsmitā gada piecpadsmitajā jūnijā.
 Priimta du tūkstančiai devynioliktų metų birželio penkioliktą dieną Briuselyje.
 Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkilencedik év június havának tizenötödik napján.
 Magħmul fi Brussell, fil-ħmistax-il jum ta’ Ġunju fis-sena elfejn u dsatax.
 Gedaan te Brussel, vijftien juni tweeduizend negentien.
 Sporządzono w Brukseli dnia piętnastego czerwca roku dwa tysiące dziewiętnastego.
 Feito em Bruxelas, em quinze de junho de dois mil e dezanove.
 Întocmit la Bruxelles la cincisprezece iunie două mii nouăsprezece.
 V Bruseli pätnásteho júna dvetisícdevätnásť.
 V Bruslju, dne petnajstega junija leta dva tisoč devetnajst.
 Tehty Brysselissä viidentenätoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattayhdeksäntoista.
 Som skedde i Bryssel den femtonde juni år tjugohundranitton.
 За Европейския съюз
 Рог la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Za Europsku uniju
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā –
 Europos Sąjungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie
 W imieniu Unii Europejskiej
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 За Република Гвинея Бисау
 Por la República de Guinea-Bissau
 Za Republiku Guinea-Bissau
 For Republikken Guinea-Bissau
 Für die Republik Guinea-Bissau
 Guinea-Bissau Vabariigi nimel
 Για την Δημοκρατία της Γουινέας-Μπισάου
 For the Republic of Guinea-Bissau
 Pour la République de Guinée-Bissau
 Za Republiku Gvineju Bissau
 Per la Repubblica di Guinea-Bissau
 Gvinejas-Bisavas Republikas vārdā –
 Bisau Gvinėjos Respublikos vardu
 A Bissau-guineai Köztársaság részéről
 Għar-Repubblika tal-Ginea Bissaw
 Voor de Republiek Guinee-Bissau
 W imieniu Republiki Gwinei Bissau
 Pela República da Guiné-Bissau
 Pentru Republica Guineea-Bissau
 Za Guinejsko-bissauskú republiku
 Za Republiko Gvinejo Bissau
 Guinea-Bissaun tasavallan puolesta
 För Republiken Guinea-Bissau
 (1) HL L 342., 2007.12.27., 5. o.
 (2) HL L 317., 2000.12.15., 3. o.
 (3) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).
 MELLÉKLET
 AZ UNIÓS HAJÓK ÁLTAL A BISSAU-GUINEAI HALÁSZATI ÖVEZETBEN FOLYTATOTT HALÁSZATI TEVÉKENYSÉGEKRE IRÁNYADÓ FELTÉTELEK
 I. FEJEZET
 Általános rendelkezések
 1. Az illetékes hatóság kijelölése
 E melléklet alkalmazásában és ellenkező megjelölés hiányában az Unióra vagy Bissau-Guineára az illetékes hatóság címén történő hivatkozás az alábbiakat jelenti:
 —
 az Unió esetében: az Európai Bizottság, adott esetben az Unió bissau-guineai küldöttsége útján;
 —
 Bissau-Guinea esetében: a halászatért felelős kormányzati egység.
 2. Engedélyezett halászati övezet
 Az engedélyezett halászati övezet, amelyben az uniós hajók számára engedélyezett a halászat, Bissau-Guinea halászati övezetének felel meg, beleértve a Bissau-Guinea és Szenegál közötti közös övezetnek megfelelő részt, Bissau-Guinea jogszabályainak és azoknak a hatályos nemzetközi egyezményeknek megfelelően, amelyeknek Bissau-Guinea is részes fele.
 Az övezet alapvonalait nemzeti jogszabály határozza meg.
 3. Helyi ügynök kijelölése
 A tonhalhalászhajók kivételével minden, e jegyzőkönyv értelmében halászati engedélyt szerezni szándékozó uniós hajót egy Bissau-Guineában letelepedett ügynöknek kell képviselnie.
 4. Bankszámla
 Bissau-Guinea e jegyzőkönyv hatálybalépése előtt közli az Unióval azon bankszámlájának vagy bankszámláinak az adatait, amely(ek)re a halászhajók által a megállapodás keretében fizetendő pénzösszegeket be kell fizetni. A banki átutalásokkal járó költségeket a hajótulajdonosok viselik.
 5. Kapcsolattartó pontok
 A Felek kölcsönösen tájékoztatják egymást e jegyzőkönyv végrehajtására, különösen az összesített fogási és halászati erőkifejtési adatok cseréjére, a halászati engedélyekkel kapcsolatos eljárásokra és az ágazati támogatás végrehajtására vonatkozó információk egymással való megosztását lehetővé tévő kapcsolattartó pontjaikról.
 II. FEJEZET
 Halászati engedélyek
 1. szakasz
 Az alkalmazandó eljárások
 1. A halászati engedély kiadásának előfeltétele – jogosult hajók
 A megállapodás 6. cikkében említett halászati engedélyek kibocsátásának az a feltétele, hogy a hajónak szerepelnie kell az uniós hajók nyilvántartásában és meg kell felelnie az (EU) 2017/2403 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (1) foglaltaknak. További előfeltétel, hogy a megállapodás keretében Bissau-Guineában végzett halászati tevékenységből eredően a hajótulajdonosra, a hajóparancsnokra vagy a hajóra háruló minden korábbi kötelezettségnek eleget kellett tenni.
 2. Halászati engedély kérelmezése
 Az Európai Unió legalább 40 nappal az engedély kérelmezett érvényességi időpontja előtt az e jegyzőkönyv mellékletének függelékében foglalt nyomtatványminta felhasználásával a bissau-guineai hatóságok elé terjeszti minden olyan hajó kérelmét, amely a megállapodás keretében halászni kíván.
 E jegyzőkönyv alapján minden első ízben benyújtott engedélykérelemhez, illetve az érintett hajó műszaki módosítását követően az engedélykérelemhez csatolni kell az alábbiakat:
 a)
 a kérelmezett halászati engedély érvényességi időszakára esedékes átalánydíj befizetéséről szóló igazolás;
 b)
 a hajó helyi ügynökének neve és címe, ha létezik ilyen ügynök;
 c)
 vonóhálós hajók esetében a megfigyelő költségeit fedező előzetes átalány-hozzájárulás kifizetéséről szóló igazolás;
 d)
 vonóhálós hajók esetében a lobogó szerinti állam által a hajó tonnatartalmáról kiállított igazolás;
 Azoknál a hajóknál, amelyeknél a műszaki jellemzők nem változtak, a halászati engedélynek e jegyzőkönyv alapján történő megújításakor a vonatkozó kérelemhez csak a díj és – adott esetben – a megfigyelővel kapcsolatos költségekhez való átalány-hozzájárulás befizetésének igazolását kell csatolni.
 3. A halászati engedély kiállítása
 Bissau-Guinea a hiánytalan kérelem átvételét követően legfeljebb 25 napon belül, de legalább 15 nappal a halászati időszak kezdete előtt kiállítja a halászati engedély eredeti példányát. Az engedély az alábbiak szerint kerül átadásra a hajótulajdonosoknak:
 —
 a vonóhálós hajók esetében az ügynökökön keresztül, másolatban elküldve az Uniónak is;
 —
 a tonhalhalászhajók esetében az Unió bissau-guineai képviselete közvetítésével.
 A tonhalhalászhajók esetében a halászati engedély másolatát az illetékes hatóság haladéktalanul megküldi elektronikus úton a hajótulajdonosnak, adott esetben a tulajdonos helyi képviselőjének, másolatban pedig az Uniónak is. E másolat érvényessége a halászati engedély eredeti példányának kézhezvételekor lejár. A tonhalhalászhajók fedélzetén tartott e másolat 40 napig érvényes, mely időtartam alatt az eredetivel egyenértékűnek tekintendő.
 A halászati engedélynek a jegyzőkönyv alkalmazási időszaka alatt történő megújítása esetén az új halászati engedélynek egyértelmű hivatkozást kell tartalmaznia az eredeti halászati engedélyre.
 Az Unió továbbítja a halászati engedélyt a hajótulajdonosnak vagy az ügynöknek. Ha az Unió irodái zárva vannak, Bissau-Guinea a halászati engedélyt közvetlenül is kiadhatja a hajótulajdonosnak vagy ügynökének, miközben az engedély másolatát megküldi az Uniónak.
 4. A halászatra engedéllyel rendelkező hajók jegyzéke
 A halászati engedély kibocsátását követően Bissau-Guinea minden hajókategóriára vonatkozóan haladéktalanul elkészíti a Bissau-Guinea halászati övezetében halászatra engedéllyel rendelkező hajók végleges jegyzékét. E jegyzéket haladéktalanul eljuttatja a halászati ellenőrzésért felelős nemzeti hatóságnak és – elektronikus úton – az Uniónak.
 5. A halászati engedély érvényességi ideje
 A halászati engedélyeket negyedéves, féléves vagy éves időszakra állítják ki.
 Az érvényességi időszak kezdetének megállapításához „éves időszak” alatt az alábbiak értendők:
 a)
 a jegyzőkönyv alkalmazásának első évében a jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazásának kezdőnapja és ugyanazon év december 31. közötti időszak;
 b)
 ezt követően minden teljes naptári év;
 c)
 a jegyzőkönyv alkalmazásának utolsó évében a január 1-je és a jegyzőkönyv lejárati dátuma közötti időszak.
 A negyedéves vagy féléves érvényességi időszakok mindig az adott hónap első napján kezdődnek. A halászati engedélyek érvényessége azonban nem lépheti túl a kiadásuk évének december 31. napját.
 6. A halászati engedély fedélzeten tartása
 A halászati engedélyt mindenkor a hajó fedélzetén kell tartani.
 Mindazonáltal a tonhalhalászhajók és a felszíni horogsoros hajók ideiglenes jegyzékbe való felvételük időpontjától halászhatnak. A halászati engedély kibocsátásáig az ideiglenes jegyzéket mindenkor az ilyen hajók fedélzetén kell tartani.
 7. A halászati engedély átruházása
 A halászati engedélyt egy meghatározott hajó nevére kell kiállítani, és nem ruházható át.
 Azonban igazolt vis maior esetén és az Unió kérésére a hajó halászati engedélye felváltható egy másik, a helyettesítendő hajóhoz hasonló hajó nevére kiállított új halászati engedéllyel.
 Az átruházás úgy történik, hogy a hajó tulajdonosa vagy annak bissau-guineai ügynöke visszaadja a felváltandó halászati engedélyt, és Bissau-Guinea haladéktalanul kiállítja a fenti engedélyt felváltó új engedélyt. A korábbi engedélyt felváltó új engedélyt a felváltandó engedély visszaadása után haladéktalanul ki kell állítani a hajótulajdonos vagy ügynöke részére, amint e fejezet 9. pontjával összhangban elvégezték a műszaki szemlét. A korábbi engedélyt felváltó új engedély a felváltandó engedély visszaadásának napján lép hatályba.
 Amennyiben a vonóhálós hajók esetében a cserehajó bruttó tonnatartalma meghaladja a helyettesítendő hajó tonnatartalmát, a pótdíjat a tonnatartalom és a fennmaradó érvényességi idő különbözete alapján arányosan kell kiszámítani. Az ilyen pótdíjat a hajótulajdonosnak a halászati engedély átadásakor ki kell fizetnie.
 Bissau-Guinea haladéktalanul naprakésszé teszi a halászatra engedéllyel rendelkező hajók jegyzékét. Az új jegyzéket haladéktalanul el kell juttatni a halászati ellenőrzésért felelős nemzeti hatóságnak és az Uniónak.
 8. Segédhajók
 Az Unió kérésére Bissau-Guinea a halászati engedéllyel rendelkező uniós hajók számára engedélyezi segédhajók igénybevételét. A segédhajóknak az Unió valamely tagállamának lobogója alatt kell közlekedniük, vagy valamely uniós vállalat tulajdonában kell állniuk, és nem rendelkezhetnek halászatra alkalmas eszközökkel.
 Bissau-Guinea elkészíti az engedélyezett segédhajók jegyzékét és azt haladéktalanul eljuttatja a halászati ellenőrzésért felelős nemzeti hatóságnak és az Uniónak.
 A segédhajóknak ehhez rendelkezniük kell egy éves díj ellenében, a vonatkozó bissau-guineai jogszabálynak megfelelően kiállított engedéllyel.
 9. A vonóhálós hajók műszaki szemléje
 Évente egyszer, illetve a tonnatartalom módosulása esetén, továbbá minden olyan esetben, amikor valamely más típusú halászeszköz használata a halászati kategória megváltozását vonja maga után, valamennyi uniós vonóhálós halászhajónak jelentkeznie kell Bissau kikötőjében a hatályos bissau-guineai hatályos jogszabályok által előírt műszaki szemle elvégzésére.
 A műszaki szemle során ellenőrzik a hajó műszaki jellemzőinek és a fedélzeten lévő halászeszközöknek a megfelelőségét, valamint a nemzeti tengerészek hajóra vételére vonatkozó rendelkezések betartását.
 A műszaki szemlét Bissau-Guinea köteles a hajónak a kikötőbe való megérkezését követő 48 órán belül elvégezni, legalábbis ha annak várható érkezéséről előzőleg értesítették.
 A műszaki szemlét követően Bissau-Guinea haladéktalanul kiállít egy megfelelőségi igazolást a hajóparancsnok részére.
 A megfelelőségi igazolás érvényességi ideje egy év. Mindazonáltal minden olyan változás esetén, amely a garnélahalászatra, illetőleg a garnélahalászatról valamely más tevékenységre való áttérést jelent, új megfelelőségi igazolás kiállítására van szükség. Ezenkívül akkor is új megfelelőségi igazolást kell kiállítani, ha a hajó 45 napnál hosszabb időre elhagyja Bissau-Guinea halászati övezetét.
 A megfelelőségi igazolást mindenkor a fedélzeten kell tartani.
 A műszaki szemlék költségeit a hajótulajdonos viseli Bissau-Guinea jogszabályai által megállapított díjszabás szerint. Az ilyen költségek nem haladhatják meg azt az összeget, amelyet azonos szolgáltatásért a nemzeti hajók vagy a harmadik országok lobogója alatt közlekedő hajók fizetnek.
 2. szakasz
 Díjak és előlegek
 A különböző hajókategóriákra vonatkozó átalánydíj összegét az e melléklet függelékében foglalt adatlapok határozzák meg. A díj a kikötői illetékek és a szolgáltatások költségei kivételével minden nemzeti és helyi adót magában foglal.
 Ha a halászati engedély érvényességi időtartama rövidebb egy évnél, az említett átalánydíj összegét a halászati engedély érvényességi időszakával időarányosan csökkenteni kell. Ezt az időarányosan csökkentett összeget adott esetben a megfelelő adatlapokon rögzített mértékek alapján növelni kell a negyedéves vagy féléves időtartamoknak megfelelő összegekkel.
 III. FEJEZET
 Technikai állományvédelmi intézkedések
 A halászati engedéllyel rendelkező uniós hajókra az övezet, a halászeszközök és a járulékos fogások tekintetében alkalmazandó technikai intézkedéseket a halászat egyes kategóriáira vonatkozóan az e melléklet függelékében foglalt adatlapok határozzák meg.
 A tonhalhalászhajók és a felszíni horogsoros hajók kötelesek betartani az ICCAT által elfogadott valamennyi ajánlást.
 IV. FEJEZET
 A fogások bejelentése
 1. Halászati napló
 A megállapodás keretében halászó uniós hajók parancsnokai halászati naplót vezetnek. A tonhalhalászhajók esetében a halászati naplónak meg kell felelnie az ICCAT halászati tevékenységgel kapcsolatos adatok gyűjtéséről és továbbításáról szóló határozatainak.
 A hajóparancsnok a halászati naplóba minden nap feljegyzi a kifogott és fedélzeten tárolt – a FAO hárombetűs kódjával azonosított – fajok élőtömeg-kilogrammban vagy adott esetben az egyedek számában kifejezett mennyiségét. A főbb fajok esetében a hajóparancsnok megemlíti azt is, ha nem történt fogás.
 Adott esetben a hajóparancsnok minden nap beírja a halászati naplóba az egyes fajok tengerbe visszadobott, élőtömeg-kilogrammban vagy adott esetben az egyedek számában kifejezett mennyiségét.
 A halászati naplót olvashatóan, nagybetűkkel kell kitölteni, és a hajóparancsnoknak alá kell írnia.
 A halászati naplóban rögzített adatok pontosságáért a hajóparancsnok felel.
 2. A fogások bejelentése
 2.1. Erőkifejtés-alapú állománygazdálkodási rendszer a jegyzőkönyv alkalmazásának első és második évében
 A hajó fogásait a hajóparancsnok a bissau-guineai halászati övezetben töltött időszakra vonatkozó halászati naplóinak a bissau-guineai hatóságok részére történő átadásával jelenti be.
 A hajóparancsnok a halászati naplókat a Bissau-Guinea által e célból közölt e-mail-címre küldi el. A dokumentum(ok) kézhezvételét Bissau-Guinea válasz e-mailben haladéktalanul visszaigazolja.
 Alternatív lehetőségként a halászati naplók az alábbiak szerint is elküldhetők:
 a)
 valamely bissau-guineai kikötőbe való beérkezéskor minden egyes halászati napló eredeti példányát be kell nyújtani Bissau-Guinea Halászati Minisztérium ipari halászati főigazgatósága képviselőjének (a továbbiakban: az ipari halászati főigazgatóság), aki annak átvételét írásban igazolja;
 b)
 ha a hajó anélkül hagyja el Bissau-Guinea halászati övezetét, hogy kikötne valamely bissau-guineai kikötőben, minden egyes halászati napló eredeti példányát bármely más kikötőbe való megérkezéstől számított 14 napon belül, de legkésőbb a bissau-guineai halászati övezet elhagyását követő 30 napon belül kell elküldeni.
 A hajóparancsnok minden halászati napló egy példányát megküldi az Európai Uniónak. A tonhalhalászhajók és a felszíni horogsoros hajók esetében a hajóparancsnok minden halászati napló egy példányát megküldi az alábbi tudományos intézetek egyikének is:
 a)
 Institut de recherche pour le développement (IRD);
 b)
 Instituto Español de Oceanografia (IEO); vagy
 c)
 Instituto Português do Mar e da Atmosfera (IPMA).
 Ha a hajó halászati engedélyének érvényességi időszaka alatt visszatér Bissau-Guinea halászati övezetébe, újabb tevékenységi és fogási jelentést kell készítenie.
 Az e fejezetben előírt rendelkezések be nem tartása esetén Bissau-Guinea a hiányzó fogási jelentések benyújtásáig felfüggesztheti az érintett hajó halászati engedélyét, és a hajótulajdonost az e célból a hatályos nemzeti jogszabályokban előírt rendelkezések szerint büntetéssel sújthatja. Ismételt jogszabálysértés esetén Bissau-Guinea megtagadhatja a halászati engedély megújítását. Bissau-Guinea haladéktalanul tájékoztatja az Uniót az ilyen összefüggésben alkalmazott bármilyen szankcióról.
 2.2. Kvóta alapú állománygazdálkodási rendszer e jegyzőkönyv alkalmazásának harmadik évétől
 1.
 A megállapodás keretében halászó uniós hajók parancsnokai kötelesek az ICCAT vonatkozó határozatainak és ajánlásainak megfelelő halászati naplót vezetni. Az elektronikus halászati naplóban rögzített adatok pontosságáért a hajóparancsnok felel.
 2.
 Az e jegyzőkönyv értelmében kiadott jogosítvánnyal rendelkező uniós hajók mindegyikének rendelkeznie kell olyan elektronikus jelentéstételi rendszerrel (a továbbiakban: az ERS rendszer), amely alkalmas a hajó halászati tevékenységére vonatkozó adatok (a továbbiakban: az ERS-adatok) rögzítésére és továbbítására.
 3.
 A fogások közlésének szabályai a következők:
 a)
 az e jegyzőkönyv keretében Bissau-Guinea vizein tevékenységet folytató minden hajó parancsnoka minden nap kitölti az elektronikus halászati naplót és a halászati övezet elhagyását követő hét napon belül az ERS rendszeren keresztül (az e melléklet 4. függeléke), illetve annak meghibásodása esetén e-mailen továbbítja a lobogó szerinti állam, illetve Bissau-Guinea halászati felügyelő központjának.
 b)
 az elektronikus halászati naplónak tartalmaznia kell a kifogott és fedélzeten tárolt – a FAO hárombetűs kódjával azonosított – fajok élőtömeg-kilogrammban vagy adott esetben az egyedek számában kifejezett mennyiségét. A főbb fajok esetében a hajóparancsnok megemlíti azt is, ha nem történt fogás. Rögzíti továbbá az egyes fajok tengerbe visszadobott, élőtömeg-kilogrammban vagy adott esetben az egyedek számában kifejezett mennyiségét.
 4.
 Az ERS-adatokat a hajó a lobogója szerinti államnak továbbítja, amely automatikusan biztosítja Bissau-Guinea számára az adatok elérhetőségét. A lobogó szerinti állam biztosítja az adatok fogadását és olyan informatikai adatbázisban történő rögzítését, amelyben legalább 36 hónapig biztonságosan tárolhatók.
 5.
 A lobogó szerinti állam és Bissau-Guinea megbizonyosodnak arról, hogy rendelkeznek azokkal a számítástechnikai eszközökkel és szoftverekkel, amelyek szükségesek az ERS-adatoknak az e melléklet 4. függelékének 3. pontjában részletezett formátumban történő automatikus küldéséhez.
 6.
 Az ERS-adatok küldésekor az Európai Bizottság által kezelt elektronikus kommunikációs eszközöket kell használni a halászatra vonatkozó adatok szabványos formában történő cseréjéhez.
 7.
 A fogási jelentésekre vonatkozó rendelkezések be nem tartása esetén Bissau-Guinea a hiányzó nyilatkozatok benyújtásáig felfüggesztheti az érintett hajó halászati engedélyét, és a hajótulajdonost az e célból a hatályos nemzeti jogszabályokban előírt rendelkezések szerint büntetéssel sújthatja. Ismételt jogszabálysértés esetén Bissau-Guinea megtagadhatja a halászati engedély megújítását. Bissau-Guinea haladéktalanul tájékoztatja az Uniót az ilyen összefüggésben alkalmazott bármilyen szankcióról.
 8.
 A lobogó szerinti állam és Bissau-Guinea is kijelöl egy-egy ERS-kapcsolattartót, aki közvetítőként jár el az e melléklet végrehajtásával kapcsolatban felmerülő kérdésekben. A lobogó szerinti állam és Bissau-Guinea közlik egymással ERS-kapcsolattartójuk elérhetőségeit és szükség esetén haladéktalanul naprakésszé teszik ezeket az információkat.
 3. Elektronikus rendszerre való áttérés
 A Felek a vegyes bizottságon belül egyeztetnek ERS-re való áttérésről, mely rendszeren keresztül az uniós hajók – az e melléklet függelékében szereplő rendelkezéseknek megfelelően – elektronikus úton rögzítik és eljuttatják Bissau-Guineának a megállapodás keretében végzett halászati műveleteikre vonatkozó adatokat.
 Az átállásnak legkésőbb e jegyzőkönyv alkalmazása harmadik évének kezdetéig meg kell történnie.
 4. Tonhalhalászhajókra és felszíni horogsoros hajókra vonatkozó díjkimutatás
 Az Unió az említett fogási jelentések alapján minden tonhalhalászhajó és felszíni horogsoros hajó vonatkozásában elkészíti az egyes hajók által az előző naptári évi halászati idény után fizetendő díjak végleges kimutatását.
 Az Unió e végleges díjkimutatást a fogások ejtésének évét követő év május 31. napja előtt továbbítja Bissau-Guineának és a hajótulajdonosnak.
 Ha a végleges díjkimutatás összege meghaladja a halászati engedély megszerzéséért előzetesen befizetett átalánydíjat, a hajótulajdonos a fennmaradó összeget haladéktalanul megfizeti Bissau-Guineának. Ha a végleges díjkimutatás összege kisebb az átalánydíjnál, a fennmaradó összeg nem kerül visszatérítésre a hajótulajdonos számára.
 V. FEJEZET
 Kirakodás és átrakás
 1. A fogások kirakodása vagy átrakása
 A Bissau kikötőjében kirakodni vagy Bissau-Guinea halászati övezetében ejtett fogásokat átrakni kívánó uniós hajó parancsnoka a kirakodás vagy átrakás előtt legalább 24 órával köteles értesíteni az ipari halászati főigazgatóság képviselőjét az alábbiakról:
 a)
 a rakományt kirakodni vagy átrakni szándékozó uniós hajó neve;
 b)
 a kirakodási vagy átrakási kikötő;
 c)
 a kirakodás vagy átrakás várható napja és időpontja;
 d)
 a kirakodásra vagy átrakásra szánt egyes fajok mennyisége (a FAO hárombetűs kódjával azonosítva, élőtömeg-kilogrammban vagy adott esetben az egyedek számában kifejezve);
 e)
 átrakás esetén a fogadó hajó neve.
 Átrakás esetén a hajóparancsnoknak meg kell győződnie arról, hogy a fogadó hajó rendelkezik az illetékes hatóságok által ilyen művelet végzésére vonatkozóan kiállított engedéllyel.
 Az átrakási műveletet Bissau kikötőjében kell elvégezni, melynek földrajzi koordinátáit az illetékes hatóságok átadják a hajó parancsnokának vagy ügynökének. A tengeren történő átrakás tilos.
 E rendelkezések be nem tartása Bissau-Guineai jogszabályaiban előírt vonatkozó szankciók alkalmazását vonja maga után.
 2. Természetbeni élelmezésbiztonsági hozzájárulás
 A vonóhálós hajók kötelesek fogásuk egy részét kirakodni Bissau-Guineában, az ország élelmezésbiztonságához való hozzájárulásként. A kirakodások a következő előírások szerint történnek:
 —
 a halakra/fejlábúakra halászó vonóhálós hajók esetében negyedévente és hajónként 2,5 tonna;
 —
 a garnélahalász-hajók esetében negyedévente és hajónként 1,25 tonna.
 Az ilyen előírás teljesítésének megkönnyítése érdekében a hajónkénti hozzájárulás összevontan, egyszerre több hajóra, illetve több negyedévre vonatkozóan is teljesíthető. A kirakodást Bissau kikötőjében kell végrehajtani, az átvétel pedig az ipari halászati főigazgatóság képviselőjének a feladata.
 A természetbeni hozzájárulások átvételéről minden esetben ki kell tölteni egy átvételi formanyomtatványt, melyet az ipari halászati főigazgatóság képviselőjének alá kell írnia, majd át kell adni a hajóparancsnoknak.
 E kirakodások további részleteiről a Felek közös megegyezéssel dönthetnek.
 VI. FEJEZET
 Ellenőrzés és vizsgálat
 1. A halászati övezetbe való belépés és az onnan való kilépés
 A halászati engedéllyel rendelkező uniós hajóknak a bissau-guineai halászati övezetbe való minden belépését és onnan való kilépését a belépést vagy kilépést megelőző 24 órán belül be kell jelenteni Bissau-Guineának. Tonhalhalászhajók és felszíni horogsoros hajók esetében ez a határidő 4 óra.
 Be- vagy kilépésének bejelentésekor a hajó tájékoztatást ad a következőkről:
 a)
 az áthaladás várható napja, időpontja és helye;
 b)
 a fedélzeten tárolt, a FAO hárombetűs kódjával azonosított egyes fajok élőtömeg-kilogrammban vagy adott esetben az egyedek számában kifejezett mennyisége;
 c)
 a termékek kiszerelése.
 A bejelentést lehetőség szerint e-mailben, vagy ennek hiányában faxon vagy rádión kell megtenni, a Bissau-Guinea által megadott e-mail-címen, hívószámon vagy frekvencián. Bissau-Guinea haladéktalanul bejelenti az érintett hajókat és az Uniót az e-mail-címekben, a hívószámban vagy a frekvenciában bekövetkező bármilyen változásról.
 Minden olyan hajó, amelyet a bissau-guineai halászati övezetben halászati tevékenységen érnek anélkül, hogy előzetesen bejelentette volna jelenlétét, engedély nélkül halászó hajónak minősül.
 2. A hajók helyzetmeghatározási üzenetei – VMS rendszer
 Amikor Bissau-Guinea halászati övezetében tartózkodnak, az uniós hajóknak műholdas megfigyelési rendszerrel (Vessel Monitoring System – VMS) kell rendelkezniük, amely automatikusan és folyamatosan, minden órában közli földrajzi helyzetüket a lobogójuk szerinti állam halászati felügyelő központjával.
 Tilos áthelyezni, szétkapcsolni, megsemmisíteni, megrongálni vagy működésképtelenné tenni a hajó fedélzetén lévő, adatokat továbbító, a földrajzi helyzet folyamatos megfigyelésére szolgáló, műholdas kommunikációt használó rendszereket, továbbá tilos szándékosan módosítani, torzítani vagy meghamisítani az említett rendszerek által kibocsátott vagy rögzített adatokat.
 A helymeghatározási és fogási üzenetek küldése elsősorban a VMS/ERS rendszeren keresztül, annak meghibásodása esetén pedig e-mailen, faxon vagy rádión keresztül történik. Bissau-Guinea haladéktalanul bejelenti az érintett hajókat és az Uniót az e-mail-címben, a telefonszámban vagy az átviteli frekvenciában bekövetkező bármilyen változásról.
 Minden helyzetmeghatározási üzenetnek tartalmaznia kell az alábbiakat:
 a)
 a hajó azonosító jele;
 b)
 a halászhajó utoljára mért földrajzi helyzete (földrajzi hosszúság és szélesség) 500 méternél kisebb megengedett eltéréssel, 99 %-os konfidenciaintervallummal;
 c)
 a földrajzi helyzet feljegyzésének napja és időpontja;
 d)
 a hajó sebessége és iránya; és
 e)
 az üzenetet az 3. függelékben szereplő formátum szerint kell elkészíteni.
 Minden olyan hajó, amelyet a bissau-guineai halászati övezetben halászati tevékenységen érnek anélkül, hogy előzetesen bejelentette volna jelenlétét, jogsértő hajónak minősül.
 3. Tengeren vagy kikötőben végzett vizsgálat
 Bissau-Guinea halászati övezetében az engedéllyel rendelkező uniós hajóknak a tengeren vagy a kikötőben történő vizsgálatát Bissau-Guinea halászati ellenőrzéssel megbízott és egyértelműen azonosítható hajói és ellenőrei végzik.
 Fedélzetre szállás előtt az engedéllyel rendelkező bissau-guineai ellenőröknek a hajót értesíteniük kell a vizsgálat végzésére vonatkozó döntésükről. A vizsgálatot legfeljebb két ellenőr végezheti, akiknek a vizsgálat elvégzése előtt igazolniuk kell személyazonosságukat és ellenőri minőségüket. Szükséges esetben az ellenőröket – a nemzetközi tengerjoggal összhangban – a bissau-guineai nemzeti biztonsági erők képviselői kísérhetik.
 A bissau-guineai ellenőrök csak a vizsgálathoz kapcsolódó feladatok elvégzéséhez szükséges időt töltik az uniós hajó fedélzetén. A vizsgálatot oly módon folytatják le, hogy az a lehető legkisebb hatást gyakorolja a hajóra, a halászati tevékenységre és a rakományra.
 Bissau-Guinea engedélyezheti, hogy az ellenőrzésben uniós akkreditációval rendelkező ellenőrök is részt vegyenek megfigyelőként.
 A hajó parancsnoka köteles megkönnyíteni a bissau-guineai ellenőrök fedélzetre szállását és munkáját.
 A bissau-guineai ellenőrök minden vizsgálat végén vizsgálati jelentést készítenek. A hajó parancsnoka jogosult észrevételeket fűzni a vizsgálati jelentéshez. A vizsgálati jelentést az azt elkészítő ellenőr és a hajó parancsnoka is aláírja.
 A bissau-guineai ellenőrök a hajó elhagyása előtt átadják a vizsgálati jelentés egy példányát a hajó parancsnokának. Bissau-Guinea a vizsgálati jelentés egy példányát a vizsgálatot követő nyolc napon belül megküldi az Unió részére.
 4. A fogások ellenőrzése
 A jegyzőkönyv alkalmazásának első két évében a BRT-alapú állománygazdálkodási rendszert alkalmazó rotációs alapon negyedévente, mintavételezéssel ellenőrizni kell a halászati engedéllyel rendelkező vonóhálós halászhajók egyharmadánál, hogy a halászati naplókban bejelentett adatok megfelelnek-e a tényleges fogásoknak.
 Az ellenőrzési műveleteket, melyekre csak a halászati út végeztével kerülhet sor, 24 órával előre be kell jelenteni, és nem tarthatnak tovább negyed óránál.
 Az ellenőrzéseket olyan helyen kell elvégezni, melynek földrajzi koordinátáit az illetékes hatóságok megküldik a hajó parancsnokának vagy ügynökének.
 A jegyzőkönyv alkalmazásának harmadik évétől, amikor megkezdődik a TAC-ban kifejezett rendszer alkalmazása, a fogási adatok ERS rendszer segítségével történő ellenőrzésének bevezetésére tekintettel felül kell vizsgálni az ellenőrzési műveletek gyakoriságát.
 VII. FEJEZET
 Jogsértések
 1. A jogsértések kezelése
 A halászati engedéllyel rendelkező uniós hajók által az e mellékletben foglalt rendelkezések tekintetében elkövetetett minden jogsértést vizsgálati jelentésben kell megemlíteni.
 A vizsgálati jelentés hajóparancsnok általi aláírása nem sérti a hajótulajdonos védekezési jogát a bejelentett jogsértéssel kapcsolatban.
 2. A hajók feltartóztatása – tájékoztató értekezlet
 Ha a jogsértéssel kapcsolatban a hatályos nemzeti törvények azt előírják, bármely uniós hajó kötelezhető halászati tevékenységének beszüntetésére és – ha a hajó a tengeren tartózkodik – valamely bissau-guineai kikötőbe való visszatérésre.
 Bissau-Guinea legkésőbb 48 órán belül értesíti az Uniót a halászati engedéllyel rendelkező uniós hajók feltartóztatásáról. Az értesítéshez csatolni kell a bejelentett jogsértés bizonyítékait.
 Az érintett hajóval, a hajóparancsnokkal vagy a rakománnyal szemben hozandó intézkedések – kivéve a bizonyítékok megőrzését szolgáló intézkedéseket – meghozatala előtt Bissau-Guinea az Unió kérésére a hajó feltartóztatásáról szóló értesítést követő egy munkanapon belül tájékoztató értekezletet szervez a hajó feltartóztatásához vezető tények tisztázása és az esetleges következmények ismertetése érdekében. Az ilyen tájékoztató értekezleten részt vehet a hajó lobogója szerinti állam képviselője.
 3. A jogsértések szankcionálása – peren kívüli eljárás
 A bejelentett jogsértés szankcióját Bissau-Guinea hatályos nemzeti jogszabályainak megfelelően állapítja meg.
 Amikor a jogsértés rendezése bírósági eljárást von maga után, annak megindítása előtt Bissau-Guinea és az Unió peren kívüli eljárást indítanak a szankció feltételeinek és mértékének megállapítása érdekében. A hajó lobogója szerinti állam képviselője részt vehet az ilyen peren kívüli eljárásban. A peren kívüli eljárásnak legkésőbb a hajó feltartóztatásáról szóló értesítéstől számított negyedik napon be kell fejeződnie.
 4. Bírósági eljárás – banki biztosíték
 Ha a peren kívüli eljárás eredménytelen, és a jogsértést az illetékes bíróság elé terjesztik, a jogsértő hajó tulajdonosának a Bissau-Guinea által meghatározott összegű banki biztosítékot kell elhelyeznie a Bissau-Guinea által megjelölt banknál, mely biztosíték a hajó feltartóztatásával kapcsolatos költségek, a becsült pénzbírság és az esetleges kompenzációs kártérítések fedezetéül szolgál. A banki biztosíték a bírósági eljárás végéig zárolva marad.
 A banki biztosítékot az ítélet kihirdetése után fel kell szabadítani és azt a hajótulajdonosnak haladéktalanul vissza kell adni:
 a)
 teljes egészében, ha az ítélet nem szab ki semmilyen szankciót;
 b)
 a fennmaradó egyenleg mértékéig, amennyiben a szankció a banki biztosíték mértékénél alacsonyabb pénzbüntetést ír elő.
 Bissau-Guinea az ítélet kihirdetésétől számított 8 napon belül tájékoztatja az Uniót a bírósági eljárás eredményéről.
 5. A hajó felszabadítása
 A hajó és parancsnoka a peren kívüli eljárás alapján megállapított szankció rendezését vagy a banki biztosíték elhelyezését követően hagyhatja el a kikötőt.
 VIII. FEJEZET
 Tengerészek fedélzetre vétele
 1. A fedélzetre veendő tengerészek száma
 Halászati engedélyének érvényessége alatt valamennyi uniós vonóhálós hajó az alábbi korlátok szerint vesz fel bissau-guineai tengerészeket:
 a)
 öt tengerész 250 BRT-nél kisebb kapacitásnál;
 b)
 hat tengerész 250 és 400 BRT közötti kapacitásnál;
 c)
 hét tengerész 400 és 650 BRT közötti kapacitásnál;
 d)
 nyolc tengerész 650 BRT-nél nagyobb kapacitásnál.
 Az uniós hajók tulajdonosai törekednek arra, hogy további nemzeti tengerészeket is a fedélzetre vegyenek.
 2. A tengerészek kiválasztása
 Bissau-Guinea illetékes hatóságai készítenek és naprakészen tartanak egy tájékoztató jellegű listát azokról a szakképzett, nevezetesen a tengerészeti biztonsági képzést igazolni tudó tengerészekről (a tengerészek képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló nemzetközi egyezmény, STCW-szabályzat szerinti), akik fel lehet venni az uniós hajókra. E listát, illetve annak rendszeresen naprakésszé tett változatát az Uniónak be kell jelenteni.
 Az első albekezdésben említettlista olyan szempontok szerint készül, amelyek lehetővé teszik megfelelően képzett és kompetens tengerészek kiválasztását. A tengerésznek:
 a)
 érvényes bissau-guineai útlevéllel kell rendelkeznie;
 b)
 névre szóló érvényes tengerészigazolvánnyal kell rendelkeznie, amely igazolja, hogy a tengerész a hatályos nemzetközi normáknak megfelelően elvégezte a halászhajók fedélzetén szolgáló személyzet tengerészeti biztonsági ismereteiről szóló alapképzést;
 c)
 igazoltan rendelkeznie kell ipari halászhajókon szerzett tapasztalattal;
 d)
 érvényes orvosi bizonyítvánnyal kell tudnia igazolni, hogy alkalmas halászhajók fedélzetén végzendő feladatok ellátására.
 A hajótulajdonos vagy ügynöke erről a listáról választhatja ki a hajóra felveendő tengerészeket. Felvételükről tájékoztatja a bissau-guineai hatóságokat.
 3. A tengerészek munkaszerződése
 A tengerészek munkaszerződését Bissau-Guineával konzultálva a hajótulajdonos vagy ügynöke és az – adott esetben szakszervezete által képviselt – tengerész között kell megkötni. A szerződésben különösen a hajóra szállás napját és kikötőjét kell meghatározni.
 A szerződés biztosítja az adott tengerésznek, hogy részesülhet a Bissau-Guineában rá vonatkozó társadalombiztosítási rendszer előnyeiben. Magában foglalja az életbiztosítást, valamint a betegség- és balesetbiztosítást.
 A szerződésből valamennyi aláíró Fél kap egy-egy példányt.
 A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) nyilatkozatában előírt, a munkára vonatkozó alapvető jogok megilletik a bissau-guineai tengerészeket. Ez vonatkozik különösen az egyesülési szabadságra, a kollektív tárgyalásokhoz való jog hathatós elismerésére, valamint a foglalkoztatás és a szakma terén megnyilvánuló hátrányos megkülönböztetés felszámolására.
 4. A tengerészek munkabére
 A bissau-guineai tengerészek fizetését a hajótulajdonosok fedezik. A tengerészek fizetése a halászati engedély kibocsátását megelőzően, a hajótulajdonos vagy ügynöke és Bissau-Guinea közötti közös megállapodás alapján kerül meghatározásra.
 A munkabér nem lehet alacsonyabb a bissau-guineai hajók személyzetének munkabérénél és az ILO által előírt normáknál.
 5. A tengerészek kötelezettségei
 A tengerésznek meg kell jelennie a számára kijelölt hajó parancsnokánál a felvételére a munkaszerződésében meghatározott időpontot megelőző napon. A hajóparancsnok tájékoztatja a tengerészt a felvétel napjáról és időpontjáról. Ha a tengerész nem jelenik meg a felvételére előírt napon és időpontban, vagy ha a képzettsége nem felel meg a hajóparancsnok elvárásainak, akkor a munkaszerződése érvénytelennek minősül. A szóban forgó tengerészt egy másik bissau-guineai tengerésszel kell helyettesíteni oly módon, hogy a hajó indulása ne szenvedjen késedelmet.
 IX. FEJEZET
 Megfigyelők
 1. A halászati tevékenységek megfigyelése
 A halászati engedéllyel rendelkező hajók a megállapodás keretében végzett halászati tevékenységeik megfigyelésére irányuló rendszer hatálya alá tartoznak.
 A tonhalhalászhajók és a felszíni horogsoros hajók esetében a Felek a lehető leghamarabb konzultálnak az egyéb érdekelt országokkal a regionális megfigyelői rendszer meghatározásáról és az illetékes halászati szervezet kiválasztásáról.
 A többi hajó egy Bissau-Guinea által kijelölt megfigyelőt vesz fedélzetre. Ha a megfigyelő nem jelenik meg a megbeszélt időben és helyen, akkor gondoskodni kell a helyettesítéséről, hogy a hajó haladéktalanul megkezdhesse tevékenységét.
 2. Kijelölt hajók és megfigyelők
 A halászati engedély kiállításakor Bissau-Guinea tájékoztatja az Uniót és a hajótulajdonost vagy ügynökét a kijelölt hajókról és megfigyelőkről, valamint arról az időtartamról, amelyet a megfigyelő az egyes hajók fedélzetén tölt. Bissau-Guinea a kijelölt hajókat és a kijelölt megfigyelőket érintő bármilyen változásról haladéktalanul tájékoztatja az Európai Uniót és a hajótulajdonost vagy annak ügynökét.
 A megfigyelők csak a feladataik elvégzéséhez szükséges ideig maradhatnak a hajó fedélzetén.
 3. Átalányösszegű pénzügyi hozzájárulás
 A díj megfizetésekor a hajótulajdonos minden hajó után évi 8 000 EUR átalányösszeget fizet Bissau-Guineának, amely összeget időarányosan ki kell igazítani a kijelölt hajók halászati engedélyének érvényességi ideje alapján.
 4. A megfigyelők fizetése
 A megfigyelők fizetését és társadalombiztosítási járulékait Bissau-Guinea fedezi.
 5. A hajóra való felvétel feltételei
 A megfigyelőt a hajó fedélzetén tisztként kell kezelni. Mindazonáltal a megfigyelő fedélzeten történő elszállásolásakor figyelembe kell venni a hajó műszaki szerkezetét.
 A megfigyelő fedélzeten való elszállásolásának és étkeztetésének költségeit a hajótulajdonos viseli.
 A hajóparancsnok saját felelősségi körében mindent megtesz a megfigyelő fizikai biztonságának és általános kényelmének biztosítása érdekében.
 A megfigyelő rendelkezésére kell bocsátani a feladatai ellátásához szükséges valamennyi eszközt. A megfigyelőnek hozzáférést kell kapnia a kommunikációs eszközökhöz, a hajó halászati tevékenységéhez közvetlenül kapcsolódó iratokhoz – különösen a halászati naplóhoz és a navigációs naplóhoz –, valamint a hajó azon részeihez, amelyek közvetlenül kapcsolódnak feladatai teljesítéséhez.
 6. A megfigyelő kötelezettségei
 Fedélzeti tartózkodásának teljes időtartama alatt a megfigyelő:
 a)
 minden megfelelő lépést megtesz annak érdekében, hogy a hajó fedélzetén való tartózkodása ne szakítsa meg és ne zavarja a halászati műveleteket;
 b)
 óvja a hajó fedélzetén található javakat és eszközöket;
 c)
 tiszteletben tartja a hajóhoz tartozó valamennyi irat bizalmas jellegét.
 7. A megfigyelő fedélzetre szállása és kiszállása
 A hajótulajdonos vagy képviselője a beszállás előtt legalább tíz nappal közli Bissau-Guineával a megfigyelő fedélzetre szállásának napját, idejét és kikötőjét. Abban az esetben, ha a megfigyelőt külföldön veszik fel, a megfigyelő beszállási kikötőig felmerülő utazási költsége a hajó tulajdonosát terheli.
 Ha a megfigyelőt nem bissau-guineai kikötőben teszik ki, a hajótulajdonos saját költségén biztosítja a megfigyelő Bissau-Guineába való mielőbbi visszatérését.
 8. A megfigyelő feladatai
 A megfigyelő a következő feladatokat látja el:
 a)
 megfigyeli a hajó által folytatott halászati tevékenységeket;
 b)
 a halászati műveletek során ellenőrzi a hajó földrajzi helyzetét;
 c)
 tudományos programok keretében különféle műveleteket, például biológiai mintavételezést végez;
 d)
 kimutatást készít a használt halászeszközökről;
 e)
 igazolja a bissau-guineai halászati övezetre vonatkozóan a halászati naplóba feljegyzett fogási adatokat;
 f)
 az adatlapokon az egyes halászati kategóriák tekintetében meghatározottak alapján ellenőrzi a járulékos fogások arányát, valamint megbecsüli a visszadobott fogások mennyiségét;
 g)
 naponta egyszer közli feladatai ellátása során tett észrevételeit, beleértve a fő és járulékos fogások hajón lévő mennyiségét.
 9. Megfigyelői jelentés
 A hajó elhagyása előtt a megfigyelő bemutatja a megfigyeléseiről készített jelentést a hajó parancsnokának. A hajóparancsnok jogosult észrevételeket fűzni a megfigyelői jelentéshez. A jelentést a megfigyelő és a hajóparancsnok is aláírja. A hajóparancsnok megkapja a megfigyelői jelentés egy példányát.
 Jelentését a megfigyelő megküldi Bissau-Guineának. A fogásokra és a visszadobásokra vonatkozó adatokat Bissau-Guinea tudományos intézetének (CIPA) kell megküldeni, amely az adatokat feldolgozásuk és elemzésük után a közös tudományos bizottság elé terjeszti. A megfigyelői jelentés egy példányát elektronikus úton el kell küldeni az Uniónak.
 (1) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2403 rendelete (2017. december 12.) a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről, valamint az 1006/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2017.12.28., 81. o.).
 A melléklet függelékei
 1. függelék
 Halászati engedély iránti kérelem formanyomtatványa
 2. függelék
 Kategóriánkénti halászati adatlapok
 3. függelék
 Műholdas hajómegfigyelési rendszer (VMS)
 4. függelék
 A halászati tevékenységek bejelentésére szolgáló elektronikus rendszer megvalósítása (ERS rendszer)
 1. függelék
 Halászati engedély iránti kérelem formanyomtatványa
 BISSAU-GUINEA ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ KÖZÖTTI HALÁSZATI PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁS
 Szövege kép
 I. KÉRELMEZŐ
 1. A kérelmező neve:
 2. A termelői szervezet vagy a hajótulajdonos neve:
 3. A termelői szervezet vagy a hajótulajdonos címe:
 4. Tel.: Fax: E-mail-cím:
 5. Hajóparancsnok neve: Állampolgárság: E-mail-cím:
 6. A helyi ügynök neve és címe:
 II. HAJÓAZONOSÍTÓ ADATOK
 7. A hajó neve:
 8. Lobogó szerinti állam: Lajstromozási kikötő:
 9. Külső jelzések: MMSI: IMO-szám:
 10. A jelenlegi lobogó regisztrációjának időpontja (ÉÉÉÉ/HH/NN): .../.../...
 Korábbi lobogó (ha volt):
 11. Az építés helye: Kelt (ÉÉÉÉ/HH/NN): .../.../...
 12. Hívófrekvencia: RH: URH:
 13. Műholdastelefon-szám: IRCS:
 III. A HAJÓ MŰSZAKI ADATAI
 14. A hajó teljes hosszúsága (méterben): A hajó teljes szélessége (méterben):
 Tonnatartalom (a Londoni szabályok szerinti BT-ban kifejezve):
 15. Motortípus: Motorteljesítmény (kW-ban):
 16. Legénység létszáma:
 17. Fedélzeti tartósítási mód: [ ] Jég [ ] hűtés [ ] vegyes [ ] fagyasztás
 18. Napi (24 óra) feldolgozási kapacitás tonnában:
 Halraktárak száma: Halraktárak teljes kapacitása (m3-ben):
 19. VMS. Az automatikus helyzetmeghatározó berendezés adatai:
 Gyártó: Modell: Sorszám:
 Szoftververzió: A műhold üzemeltetője (MCSP):
 IV. HALÁSZATI TEVÉKENYSÉG
 20. Engedélyezett halászeszköz: [ ] erszényes kerítőháló [ ] horogsor [ ] horgászbot
 21. A fogások kirakodási helye:
 22. Az engedély kért érvényességi idejének határnapjai
 (ÉÉÉÉ/HH/NN formátumban): .../.../...-tól .../.../...-ig
 Alulírott igazolom, hogy a kérelemben feltüntetett adatokat jóhiszeműen és a legjobb tudomásom szerint a valóságnak megfelelően adtam meg.
 Kelt -ban/-ben, .../.../...-án/-én.
 A kérelmező aláírása:
 2. függelék
 Kategóriánkénti halászati adatlapok
 1. ADATLAP
 1. HALÁSZATI KATEGÓRIA – HALAKRA ÉS FEJLÁBÚAKRA HALÁSZÓ VONÓHÁLÓS HAJÓK
 1.
 Halászati övezet
 Az alapvonaltól számított 12 tengeri mérföldes sávon túl, beleértve Bissau-Guinea és Szenegál közös gazdálkodási övezetét, északra egészen a 268°-os irányszögig.
 2.
 Engedélyezett halászeszközök
 2.1.
 Engedélyezett a hagyományos feszítőlapos vonóháló és egyéb szelektív halászeszközök használata.
 2.2.
 Engedélyezett a hajóra szerelt vendégrudak használata.
 2.3.
 Valamennyi halászeszköz esetében tilos minden olyan módszer vagy eszköz alkalmazása, amely elzárja a hálószemeket vagy csökkenti szelektív hatásukat. A hálókopás vagy -szakadás elkerülésére azonban a fenékvonóhálók zsákvégének alsó részéhez rögzíthető egy léhésből vagy egyéb anyagból készült védőpanel. A vonóhálók esetében ilyen hálópanelek kizárólag a zsákvég elülső és oldalperemeire erősíthetők. A vonóháló felső részére felszerelhetők védőeszközök, feltéve, hogy azok egyetlen, a zsákvég anyagával megegyező léhésdarabból állnak, amelynek szembősége kifeszített állapotban legalább 300 milliméter.
 2.4.
 A vonóhálók zsákvégét alkotó – egy- vagy többszálas (sodort) – fonal megkettőzése tilos.
 3.
 Engedélyezett legkisebb hálószembőség
 70 mm
 4.
 Járulékos fogások
 A jegyzőkönyv alkalmazásának első két évében a hajók által Bissau-Guinea halászati övezetében megtett halászati út során ejtett összfogásban a rákfélék aránya nem haladhatja meg az 5 %-ot.
 A jegyzőkönyv alkalmazásának harmadik évétől:
 A kizárólag halakra halászó hajók által Bissau-Guinea halászati övezetében megtett halászati út során ejtett összfogásban a rákfélék aránya nem haladhatja meg az 5 %-ot, a fejlábúak aránya pedig a 15 %-ot. A kalmárok (Todarodes sagittatus és Todaropsis eblanae) fogása megengedett és a célfajok közé számít.
 A fejlábúakra halászó hajók által Bissau-Guinea halászati övezetében megtett halászati út során ejtett összfogásban a halak aránya nem haladhatja meg a 60 %-ot, a rákfélék aránya pedig az 5 %-ot.
 A megengedett járulékos fogások százalékos arányának túllépéséért a bissau-guineai jogszabályoknak megfelelő szankció jár.
 A Felek a vegyes bizottság keretében konzultálnak egymással az engedélyezett aránynak a közös tudományos bizottság ajánlása alapján történő kiigazításáról.
 5.
 Engedélyezett tonnatartalom/díjak
 5.1.
 Engedélyezett tonnatartalom (BRT-ben) a jegyzőkönyv alkalmazásának első két évében
 3 500 BRT/év
 5.2.
 Díjak (EUR/BRT-ben) a jegyzőkönyv alkalmazásának első két évében
 282 EUR/BRT/év
 Negyed-, illetve féléves engedélyek esetében a díjakat időarányosan kell kiszámítani, 4 %, illetve 2,5 % hozzáadásával.
 5.3.
 Engedélyezett tonnatartalom (TAC-ban) a jegyzőkönyv alkalmazásának harmadik évétől e jegyzőkönyv lejártáig
 11 000 tonna/év a tengerfenéki halak esetében
 1 500 tonna/év a fejlábúak esetében
 5.4.
 Díjak (EUR/tonnában) a jegyzőkönyv alkalmazásának harmadik évétől e jegyzőkönyv lejártáig
 90 EUR/tonna a tengerfenéki halak esetében
 270 EUR/tonna a fejlábúak esetében
 2. ADATLAP
 2. HALÁSZATI KATEGÓRIA – VONÓHÁLÓS GARNÉLAHALÁSZ-HAJÓK
 1.
 Halászati övezet
 Az alapvonaltól számított 12 tengeri mérföldes sávon túl, beleértve Bissau-Guinea és Szenegál közös gazdálkodási övezetét, északra egészen a 268°-os irányszögig.
 2.
 Engedélyezett halászeszköz
 2.1.
 A hagyományos feszítőlapos vonóháló és egyéb szelektív halászeszközök használata engedélyezett.
 2.2.
 A hajóra szerelt vendégrudak használata engedélyezett.
 2.3.
 Valamennyi halászeszköz esetében tilos minden olyan módszer vagy eszköz alkalmazása, amely elzárja a hálószemeket vagy csökkenti szelektív hatásukat. A hálókopás vagy -szakadás elkerülésére azonban a fenékvonóhálók zsákvégének alsó részéhez rögzíthető egy léhésből vagy egyéb anyagból készült védőpanel. A vonóhálók esetében ilyen hálópanelek kizárólag a zsákvég elülső és oldalperemeire erősíthetők. A vonóháló felső részére felszerelhetők védőeszközök, feltéve, hogy azok egyetlen, a zsákvég anyagával megegyező léhésdarabból állnak, amelynek szembősége kifeszített állapotban legalább 300 milliméter.
 2.4.
 A vonóhálók zsákvégét alkotó – egy- vagy többszálas (sodort) – fonal megkettőzése tilos.
 3.
 Engedélyezett legkisebb hálószembőség
 50 mm.
 4.
 Járulékos fogások
 4.1.
 A garnélahalász hajók által Bissau-Guinea halászati övezetében megtett halászati út során ejtett összfogásban a fejlábúak aránya nem haladhatja meg a 15 %-ot, a halak aránya pedig a 70 %-ot.
 4.2.
 A megengedett járulékos fogások százalékos arányának túllépéséért a bissau-guineai jogszabályoknak megfelelő szankció jár.
 4.3.
 A Felek a vegyes bizottság keretében konzultálnak egymással az engedélyezett aránynak a közös tudományos bizottság ajánlása alapján történő kiigazításáról.
 5.
 Engedélyezett tonnatartalom/díjak
 5.1.
 Engedélyezett tonnatartalom (BRT-ben) a jegyzőkönyv alkalmazásának első két évében
 3 700 BRT/év
 5.2.
 Díjak (EUR/BRT-ben) a jegyzőkönyv alkalmazásának első két évében
 395 EUR/BRT/év
 Negyed-, illetve féléves engedélyek esetén a díjakat időarányosan kell kiszámítani, 4 %, illetve 2,5 % hozzáadásával.
 5.3.
 Engedélyezett tonnatartalom (TAC-ban) a jegyzőkönyv alkalmazásának harmadik évétől e jegyzőkönyv lejártáig
 2 500 tonna/év
 5.4.
 Díjak (EUR/tonnában) a jegyzőkönyv alkalmazásának harmadik évétől e jegyzőkönyv lejártáig
 280 EUR/tonna
 3. ADATLAP
 3. HALÁSZATI KATEGÓRIA – HORGÁSZBOTOS TONHALHALÁSZHAJÓK
 1.
 Halászati övezet:
 1.1.
 Az alapvonaltól számított 12 tengeri mérföldes sávon túl, beleértve Bissau-Guinea és Szenegál közös gazdálkodási övezetét, északra egészen a 268°-os irányszögig.
 1.2.
 A Bissau-Guinea halászati övezetében folytatott halászati tevékenységük végzésére tekintettel a horgászbotos tonhalhalászhajók számára engedélyezett az élőcsali-halászat.
 2.
 Engedélyezett halászeszköz:
 2.1.
 Horgászbot
 2.2.
 Élő csalis erszényes kerítőháló: 16 mm
 3.
 Járulékos fogások:
 3.1.
 A vándorló, vadon élő állatfajok védelméről szóló egyezménnyel és az ICCAT vonatkozó ajánlásaival összhangban tilos az óriáscápa (Cetorhinus maximus), a fehér cápa (Carcharodon carcharias), a nagyszemű rókacápa (Alopias superciliosus), a Sphyrnidae családba tartozó cápafajok (a pörölycápák kivételével), a fehérfoltúcápa (Carcharhinus longimanus) és a selyemcápa (Carcharhinus falciformis) halászata. A homoki tigriscápa (Carcharias taurus) és a közönséges kutyacápa (Galeorhinus galeus) halászata is tilos.
 3.2.
 A Felek tudományos ajánlások alapján a vegyes bizottság keretében konzultálnak egymással a szóban forgó jegyzék naprakésszé tétele érdekében.
 4.
 Engedélyezett tonnatartalom/díjak:
 4.1.
 Éves átalánydíj-előleg
 hajónként 2 500 EUR 45,5 tonnára
 4.2.
 Pótlólagos díj halászott tonnánként
 55 EUR/tonna
 4.3.
 Halászatra engedéllyel rendelkező hajók száma
 13 hajó
 4. ADATLAP
 4. HALÁSZATI KATEGÓRIA – FAGYASZTÓVAL FELSZERELT KERÍTŐHÁLÓS TONHALHALÁSZHAJÓK ÉS HOROGSOROS HAJÓK
 1.
 Halászati övezet:
 Az alapvonaltól számított 12 tengeri mérföldes sávon túl, beleértve Bissau-Guinea és Szenegál közös gazdálkodási övezetét, északra egészen a 268°-os irányszögig.
 2.
 Engedélyezett halászeszköz:
 Kerítőháló és felszíni horogsor
 3.
 Járulékos fogások:
 A vándorló, vadon élő állatfajok védelméről szóló egyezménnyel és az ICCAT ajánlásaival összhangban tilos az óriáscápa (Cetorhinus maximus), a fehér cápa (Carcharodon carcharias), a nagyszemű rókacápa (Alopias superciliosus), a Sphyrnidae családba tartozó cápafajok (a pörölycápák kivételével), a fehérfoltúcápa (Carcharhinus longimanus) és a selyemcápa (Carcharhinus falciformis) halászata. A homoki tigriscápa (Carcharias taurus) és a közönséges kutyacápa (Galeorhinus galeus) halászata is tilos.
 A Felek tudományos ajánlások alapján a vegyes bizottság keretében konzultálnak egymással a szóban forgó jegyzék naprakésszé tétele érdekében.
 4.
 Engedélyezett tonnatartalom/díjak:
 4.1.
 Éves átalánydíj-előleg
 kerítőhálós hajónként 4 500 EUR 64,3 tonnára
 horogsoros hajónként 3 000 EUR 54,5 tonnára
 4.2.
 Pótlólagos díj halászott tonnánként
 70 EUR/tonna a kerítőhálós hajók esetében
 55 EUR/tonna a horogsoros hajók esetében
 4.3.
 A segédhajókra alkalmazandó díjak
 3 000 EUR/év/hajó
 4.4.
 Halászatra engedéllyel rendelkező hajók száma
 28 hajó
 5. ADATLAP
 5. HALÁSZATI KATEGÓRIA — KISMÉRETŰ NYÍLT VIZI FAJOKRA HALÁSZÓ HAJÓK
 1.
 Halászati övezet
 Az alapvonaltól számított 12 tengeri mérföldes sávon túl, beleértve Bissau-Guinea és Szenegál közös gazdálkodási övezetét, északra egészen a 268°-os irányszögig.
 2.
 Engedélyezett hajók és halászeszközök
 A bissau-guineai jogszabályok értelmében csak az 5 000 BT vagy annál kisebb tonnatartalmú hajók használata engedélyezett.
 Nyílt vízi vonóháló és ipari halászatra szánt erszényes kerítőháló használata engedélyezett.
 3.
 Engedélyezett legkisebb hálószembőség
 70 mm a vonóhálók esetében
 4.
 Járulékos fogások
 4.1.
 A vonóhálós hajók által Bissau-Guinea halászati övezetében megtett halászati út során ejtett összfogásban a nyílt vízi fajoktól eltérő halak aránya nem haladhatja meg a 10 %-ot, a fejlábúak aránya a 10 %-ot, a rákfélék aránya pedig az 5 %-ot.
 4.2.
 A megengedett járulékos fogások százalékos arányának túllépéséért a bissau-guineai jogszabályoknak megfelelő szankció jár.
 4.3.
 A Felek a vegyes bizottság keretében konzultálnak egymással az engedélyezett aránynak a közös tudományos bizottság ajánlása alapján történő kiigazításáról.
 5.
 Járulékos fogások/Díjak
 5.1.
 Engedélyezett tonnatartalom (BRT-ben) a jegyzőkönyv alkalmazásának első két évében
 15 000 BRT/év
 5.2.
 Díjak (EUR/BRT-ben) a jegyzőkönyv alkalmazásának első két évében
 250 EUR/BRT/év
 Negyed-, illetve féléves engedélyek esetében a díjakat időarányosan kell kiszámítani, 4 %, illetve 2,5 % hozzáadásával.
 5.3.
 Engedélyezett tonnatartalom (TAC-ban) a jegyzőkönyv alkalmazásának harmadik évétől e jegyzőkönyv lejártáig
 18 000 tonna/év
 5.4.
 Díjak (EUR/tonnában) a jegyzőkönyv alkalmazásának harmadik évétől e jegyzőkönyv lejártáig
 100 EUR/tonna (az 1 000 BT-nél nagyobb tonnatartalmú hajók esetében)
 75 EUR/tonna (az 1 000 BT vagy annál kisebb tonnatartalmú hajók esetében)
 A halászati út fogalma:
 Egy uniós hajó által végzett halászat időtartama e függelék alkalmazásában a következők szerint kerül megállapításra:
 —
 a bissau-guineai halászati övezetbe való belépés és az övezet elhagyása közötti időszak, vagy
 —
 a bissau-guineai halászati övezetbe való belépés és az átrakás közötti időszak, vagy
 —
 a bissau-guineai halászati övezetbe való belépés és a Bissau-Guineában elvégzett kirakodás közötti időszak alapján.
 3. függelék
 MŰHOLDAS HAJÓMEGFIGYELÉSI RENDSZER (VMS)
 1. A hajók helyzetmeghatározási üzenetei – VMS rendszer
 A bissau-guineai halászati övezetbe való belépést követően regisztrált első földrajzi helyzetet az „ENT” kóddal kell jelölni. Minden későbbi helyzetet a „POS” kóddal kell azonosítani a bissau-guineai halászati övezetből való kilépést követően regisztrált első helyzet kivételével, amelyet az „EXI” kóddal kell azonosítani.
 A lobogó szerinti állam halászati felügyelő központja biztosítja a helyzetmeghatározási üzenetek automatikus kezelését és adott esetben elektronikus továbbítását. A helyzetmeghatározási üzeneteket biztonságos módon kell feljegyezni, és három évig meg kell őket őrizni.
 2. A hajó általi üzenetküldés a VMS rendszer meghibásodása esetén
 A hajóparancsnoknak mindenkor meg kell győződnie arról, hogy hajójának VMS rendszere teljes mértékben működőképes-e, illetve hogy a helyzetmeghatározási üzenetek megfelelően elküldésre kerülnek-e a lobogó szerinti állam halászati felügyelő központjához.
 Meghibásodás esetén a hajó VMS rendszerét 30 napon belül meg kell javítani vagy ki kell cserélni. E határidő leteltével a hajó nem halászható tovább Bissau-Guinea halászati övezetében.
 Bissau-Guinea halászati övezetében hibás VMS rendszerrel halászó hajóknak valamennyi kötelező információt megadva, legalább négyóránként e-mail, rádió vagy fax útján el kell küldeniük helyzetmeghatározási üzenetüket a lobogó szerinti állam halászati felügyelő központjának.
 3. A helyzetmeghatározási üzenetek biztonságos közlése Bissau-Guineával
 A lobogó szerinti állam halászati felügyelő központja automatikusan továbbítja az érintett hajók helyzetmeghatározási üzeneteit Bissau-Guinea halászati felügyelő központjának. A lobogó szerinti állam és Bissau-Guinea halászati felügyelő központja kölcsönösen kicserélik kapcsolattartási e-mail-címeiket és haladéktalanul tájékoztatják egymást az e címekben bekövetkező minden változásról.
 A lobogó szerinti állam és Bissau-Guinea halászati felügyelő központja között a helyzetmeghatározási üzenetek továbbítása haladéktalanul, biztonságos kommunikációs rendszeren keresztül, elektronikus úton történik.
 Bissau-Guinea halászati felügyelő központja haladéktalanul tájékoztatja a lobogó szerinti állam halászati felügyelő központját és az Uniót a halászati engedéllyel rendelkező valamely hajó egymást követő helyzetmeghatározási üzeneteinek fogadásában bekövetkező minden kiesésről, amennyiben az érintett hajó nem jelentette be a halászati övezetből való kilépését.
 4. A kommunikációs rendszer hibás működése
 Bissau-Guinea biztosítja, hogy elektronikus berendezései kompatibilisek legyenek a lobogó szerinti állam halászati felügyelő központjának elektronikus berendezéseivel, és haladéktalanul tájékoztatja az Uniót e berendezéseinek a kommunikációt és a helyzetmeghatározási üzenetek fogadását érintő minden meghibásodásáról annak érdekében, hogy a legrövidebb időn belül műszaki megoldást lehessen találni a problémára. Minden esetleges vitát a vegyes bizottság elé kell terjeszteni.
 A hajóparancsnok tekintendő felelősnek a hajó VMS rendszerének minden bizonyított manipulálásáért, amelynek célja a rendszer működésének megzavarása vagy a helyzetmeghatározási üzenetek meghamisítása. Minden jogsértés Bissau-Guinea hatályos jogszabályaiban előírt szankciókkal sújtandó.
 5. A helyzetmeghatározási üzenetek küldési gyakoriságának módosítása
 Amennyiben bizonyos okirati bizonyítékok jogsértésre utalnak, Bissau-Guinea – az Uniónak is másolatot küldve – kérheti a lobogó szerinti állam halászati felügyelő központjától, hogy meghatározott kivizsgálási időszak időtartamára csökkentse harminc percre a hajó üzenetküldési intervallumát. Az okirati bizonyítékokat Bissau-Guinea megküldi a lobogó szerinti állam halászati felügyelő központjának és az Uniónak. A lobogó szerinti állam halászati felügyelő központja haladéktalanul az új gyakoriság szerint továbbítja az érintett hajó helyzetmeghatározási üzeneteit Bissau-Guinea részére.
 A vizsgálati időszak végén Bissau-Guinea tájékoztatja a lobogó szerinti állam halászati felügyelő központját és az Uniót az esetleges további nyomon követésről.
 6. A VMS-üzenetek közlése Bissau-Guineával
 Adat
 Kód
 Kötelező (K)/ nem kötelező (N)
 Tartalom
 Adatközlés kezdete
 SR
 K
 Rendszeradat – az adatrögzítés kezdetét jelzi
 Címzett
 AD
 K
 Az üzenetre vonatkozó adat – a címzett hárombetűs ISO-országkódja (ISO-3166)
 Küldő
 FR
 K
 Az üzenetre vonatkozó adat – a küldő hárombetűs ISO-országkódja (ISO-3166)
 Lobogó szerinti állam
 FS
 K
 Az üzenetre vonatkozó adat – a lobogó szerinti ország hárombetűs ISO-kódja (ISO-3166)
 Üzenet típusa
 TM
 K
 Az üzenetre vonatkozó adat – az üzenet típusa (ENT, POS, EXI, MAN)
 Rádióhívójel (IRCS)
 RC
 K
 A hajóra vonatkozó adat – a hajó nemzetközi rádióhívójele (IRCS)
 A szerződő fél belső referenciaszáma
 IR
 N
 A hajóra vonatkozó adat – a szerződő fél egyedi száma: hárombetűs ISO-kód (ISO-3166), amelyet egy szám követ
 Külső lajstromozási szám
 XR
 K
 A hajóra vonatkozó adat – a hajó oldalán feltüntetett szám (ISO 8859.1)
 Földrajzi szélesség
 LT
 K
 A hajó földrajzi helyzetére vonatkozó adat – a hajó helyzete fokban és tizedfokban megadva: É/D FF,fff (WGS84)
 Földrajzi hosszúság
 LG
 K
 A hajó földrajzi helyzetére vonatkozó adat – a hajó helyzete fokban és tizedfokban megadva: K/NY FF,fff (WGS84)
 Irány
 CO
 K
 A hajó iránya 360°-os skálán
 Sebesség
 SP
 K
 A hajó sebessége tizedcsomóban megadva
 Dátum
 DA
 K
 A hajó földrajzi helyzetére vonatkozó adat – a helyzet rögzítésének UTC szerinti dátuma (ÉÉÉÉHHNN)
 Időpont
 TI
 K
 A hajó földrajzi helyzetére vonatkozó adat – a helyzet rögzítésének UTC szerinti időpontja (ÓÓPP)
 Adatközlés vége
 ER
 K
 Rendszeradat, amely az adatrögzítés végét jelzi
 A küldés során az alábbi információkat szükséges megadni ahhoz, hogy a bissau-guineai halászati felügyelő és ellenőrző központ azonosítani tudja az információt kibocsátó halászati felügyelő és ellenőrző központot:
 A halászati felügyelő és ellenőrző központ szerverének IP-címe vagy DNS-referenciaadatok
 SSL-tanúsítvány (igazoló hatóságok teljes lánca)
 Az adatokat tartalmazó üzenet a következőképpen épül fel:
 A használt karaktereknek meg kell felelniük az ISO 8859.1 szabványnak.
 Kettős perjel (//) és az „SR” betűkód jelzi az üzenet kezdetét.
 Minden egyes adatot a kódjával kell jelölni, és kettős perjellel (//) kell elválasztani a többi adattól.
 Egy perjel (/) választja el a kódot és az adatot.
 Az „ER” betűkód és kettős perjel (//) jelzi az üzenet végét.
 4. függelék
 A halászati tevékenységek bejelentésére szolgáló elektronikus rendszer megvalósítása (ERS rendszer)
 A halászati adatok rögzítése és a bejelentések közlése ERS rendszerrel
 1.
 Az e jegyzőkönyv értelmében kiállított jogosítvánnyal rendelkező uniós hajó parancsnoka a hajónak Bissau-Guinea halászati övezetében való tartózkodása idején köteles:
 a)
 a halászati övezetbe történő minden egyes belépést és onnan történő minden egyes kilépést külön üzenetben rögzíteni, amelyben szerepel a belépéskor vagy kilépéskor a fedélzeten lévő fajok mennyisége, valamint a belépés vagy kilépés dátuma, időpontja és a pontos helye. Az ilyen üzenetet legkésőbb a belépés vagy kilépés előtt két órával kell elküldeni, amelyet Bissau-Guinea halászati felügyelő központjának ERS rendszeren vagy más kommunikációs eszközön keresztül kell továbbítani;
 b)
 a hajó helyzetét minden nap délben rögzíteni, amennyiben nem került sor halászatra.
 c)
 minden egyes halászati művelet esetében rögzíteni kell a művelet végzése szerinti hely földrajzi helyzetét, a halászeszköz típusát és az egyes fajokból kifogott mennyiségeket, megkülönböztetve a fedélzeten tartott és a visszadobott fogások mennyiségét. Minden fajt a FAO hárombetűs kódjával kell azonosítani; a mennyiségeket pedig élőtömeg-kilogrammban és szükség esetén egyedszámban megadni.
 d)
 a lobogó szerinti államnak naponta, legkésőbb 24 óráig (0:00) elküldeni az elektronikus halászati naplóban rögzített adatokat; ezt az adatküldést a halászati övezetben töltött minden egyes napra vonatkozóan el kell végezni, akkor is, ha nem volt fogás. Az adatokat halászati övezet elhagyásakor is minden esetben el kell küldeni.
 2.
 A rögzített és elküldött adatok helytállóságáért a hajóparancsnok felel.
 3.
 Az e jegyzőkönyv mellékletének IV. fejezetével összhangban a lobogó szerinti állam a bissau-guineai halászati felügyelő központ rendelkezésére bocsátja az ERS-adatokat.
 Az UN/CEFACT formátumú adatok küldése az Európai Bizottság által rendelkezésre bocsátott FLUX hálózaton keresztül történik.
 Ennek hiányában az átmeneti időszak végéig az adatokat a DEH (Data Exchange Highway) segítségével EU-ERS formátumban (v 3.1) kell továbbítani.
 A lobogó szerinti állam halászati felügyelő központja automatikusan és haladéktalanul továbbítja a bissau-guineai halászati felügyelő központnak a hajóról érkező azonnali üzeneteket (COE, COX, PNO). A más típusú üzeneteket is az UN-CEFACT formátum tényleges használatának napjától számítva naponta egyszer automatikusan el kell küldeni, vagy – amíg ez meg nem történik – a lobogó szerinti állam halászati felügyelő központjához intézett automatikus kérésre, az Európai Bizottság központi csomópontján keresztül haladéktalanul Bissau-Guinea halászati felügyelő központjának rendelkezésre kell bocsátani. Az új formátum tényleges bevezetésétől az utóbb említett rendelkezésre bocsátási mód kizárólag a múltbeli adatokra vonatkozó speciális kéréseket érinti.
 4.
 Bissau-Guinea halászati felügyelő központja átvételi elismervénnyel azonnal megerősíti a részére küldött az ERS-adatok megérkezését és visszaigazolja a kapott üzenet érvényességét. Semmilyen átvételi elismervény küldésére nem kerül sor azon adatok esetében, amelyeket Bissau-Guinea a saját kérésére válaszul kap. Bissau-Guinea minden ERS-adatot bizalmasan kezel.
 A hajó fedélzetén található elektronikus adatátviteli rendszer vagy a kommunikációs rendszer meghibásodása
 5.
 A lobogó szerinti állam halászati felügyelő központja és Bissau-Guinea halászati felügyelő központja haladéktalanul tájékoztatják egymást minden olyan eseményről, amely befolyásolhatja egy vagy több hajó ERS-adatainak a küldését.
 6.
 Ha Bissau-Guinea halászati felügyelő központja nem kapja meg a valamely hajó által küldendő adatokat, arról haladéktalanul tájékoztatja a lobogó szerinti állam halászati felügyelő központját. A lobogó szerinti állam halászati felügyelő központja a legrövidebb időn belül felderíti, hogy miért nem érkeztek meg az ERS-adatok, és e vizsgálat eredményéről tájékoztatja Bissau-Guinea halászati felügyelő központját.
 7.
 Amennyiben meghibásodás következik be a hajó és a lobogó szerinti állam halászati felügyelő központja közötti adatátvitelben, a központ ezt haladéktalanul jelzi a hajó parancsnokának vagy üzemeltetőjének, illetve képviselőjüknek. Az értesítés átvételekor a hajó parancsnoka a hiányzó adatokat minden nap legkésőbb 24 óráig (00:00) bármilyen megfelelő távközlési eszközzel elküldi a lobogó szerinti állam illetékes hatóságainak.
 8.
 A hajó fedélzetére telepített elektronikus adatátviteli rendszer meghibásodása esetén a hajó parancsnoka vagy üzemeltetője a meghibásodás észlelésétől számított 10 napon belül gondoskodik az ERS rendszer javításáról vagy cseréjéről. E határidőn túl a hajó nem halászhat a halászati övezetben, azt el kell hagynia vagy 24 órán belül ki kell kötnie egy bissau-guineai kikötőben. A hajó csak akkor hagyhatja el a kikötőt vagy térhet vissza a halászati övezetbe, miután a lobogója szerinti állam halászati felügyelő központja megállapította, hogy az ERS rendszer ismét megfelelően működik.
 9.
 Amennyiben Bissau-Guinea azért nem kapja meg az ERS-adatokat, mert az Unió vagy Bissau-Guinea ellenőrzése alatt álló elektronikus rendszerek meghibásodtak, az érintett Fél a legrövidebb időn belül megtesz minden intézkedést a hiba elhárítása érdekében. A hiba elhárításáról is azonnal tájékoztatni kell a másik Felet.
 10.
 A lobogó szerinti állam halászati felügyelő központja 24 óránként bármilyen rendelkezésre álló elektronikus kommunikációs eszközzel elküldi Bissau-Guinea halászati felügyelő központjának az utolsó adatküldés óta a lobogó szerinti államhoz érkezett valamennyi ERS-adatot. Bissau-Guinea kérésére ugyanez az eljárás követendő, amennyiben az Unió ellenőrzése alatt álló rendszereket érintő karbantartás időtartama meghaladja a 24 órát. Bissau-Guinea tájékoztatja az illetékes ellenőrző szerveit, hogy az európai uniós hajókat ne tekintsék hibásnak az ERS-adatok küldésének elmulasztása miatt. A lobogó szerinti állam halászati felügyelő központja gondoskodik arról, hogy a hiányzó adatok bekerüljenek a 3. pont szerint általa vezetett elektronikus adatbázisba.