type: contracts

jurisdiction: EU

text:
L 87/92 SK Úradný vestník Európskej únie 28.3.2019
 PREKLAD
 Spoločný list Európskych spoločenstiev a ich členských štátov na jednej strane a Japonska na strane druhej
 podľa odseku 5 Postupov na vykonávanie článku XXI Všeobecnej dohody o obchode so službami (GATS)
 (S/L/80 z 29. októbra 1999)
 ktoré sa týkajú
 navrhnutých zmien v listinách GATS Európskych spoločenstiev a ich členských štátov (ďalej len „ES“)
 v dôsledku pristúpenia Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky,
 Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Rakúskej republiky, Poľskej republiky,
 Slovinskej republiky, Slovenskej republiky, Fínskej republiky a Švédskeho kráľovstva k Európskym
 spoločenstvám
 ES zaslali 28. mája 2004 a 4. apríla 2005 dve príslušné oznámenia v súlade s článkom V dohody GATS (ktoré boli
 rozoslané ako dokument S/SECRET/8 z 11. júna 2004 a dokument S/SECRET/9 z 12. apríla 2005), v ktorých oznámili
 svoj zámer zmeniť alebo odvolať konkrétne záväzky obsiahnuté v zozname pripojenom k oznámeniam, na základe článku
 V ods. 5 dohody GATS a v súlade s podmienkami článku XXI ods. 1 písm. b) dohody GATS.
 Po doručení oboch uvedených oznámení predložilo Japonsko dve príslušné vyjadrenia záujmu podľa článku XXI ods. 2
 písm. a) dohody GATS (S/L/168 so zreteľom na dokument S/SECRET/8 a S/L/218 so zreteľom na dokument
 S/SECRET/9). Podľa článku XXI ods. 2 písm. a) dohody GATS začali ES a Japonsko rokovania týkajúce sa dokumentov
 S/SECRET/8 a S/SECRET/9.
 Pokiaľ ide o konanie začaté oznámením v dokumente S/SECRET/8, pôvodná lehota na rokovania, ktorá uplynula
 26. októbra 2004, bola predĺžená (na základe vzájomnej dohody) päťkrát (do 26. apríla 2005, do 27. februára 2006,
 do 1. júna 2006, do 1. júla a do 17. júla 2006). Počas týchto rokovaní sa ES a Japonsko dohodli na kompenzačných
 úpravách súvisiacich s výňatkami a zmenami obsiahnutými v dokumente S/SECRET/8.
 Pokiaľ ide o konanie začaté oznámením v dokumente S/SECRET/9, do konca lehoty určenej na rokovania nebola dosiah
 nutá žiadna dohoda medzi ES a Japonskom a žiadny dotknutý člen nepredložil záležitosť na rozhodcovské konanie
 v stanovenom termíne podľa odseku 7 dokumentu S/L/80. Podľa článku XXI ods. 3 písm. b) dohody GATS a s výhradou
 ukončenia postupov stanovených v odsekoch 20 – 22 dokumentu S/L/80 môžu ES implementovať zmeny a výňatky
 navrhnuté v dokumente S/SECRET/9.
 Správa o výsledku týchto rokovaní, ktorá je pripojená k tomuto listu, zahŕňa 1) navrhované zmeny vo vyššie uvedených
 oznámeniach, 2) dohodnuté kompenzačné úpravy s ohľadom na zmeny alebo výňatky oznámené v dokumente S /
 SECRET / 8 a 3) návrh konsolidovanej listiny špecifických záväzkov, ktorá vznikla zlúčením existujúcich listín záväzkov
 ES a ich členských štátov a vložením zmien, či odvolaní záväzkov oznámených ES v rámci dokumentov S/SECRET/8
 a S/SECRET/9 a taktiež vložením kompenzačných úprav dohodnutých medzi ES a Japonskom.
 Tento list spolu s prílohami I a II k nemu pripojenej správy tvorí v zmysle článku XXI ods. 2 písm. a) dohody GATS
 dohodu medzi ES a Japonskom, s ohľadom na dokument S/SECRET/8 (1). Túto dohodu nemožno vykladať tak, že mení
 zápisy podľa článku II týkajúce sa výnimiek zo záväzkov pre ES a ich členské štáty. Táto dohoda sa nesmie vykladať tak,
 že sú ňou dotknuté práva a povinnosti zmluvných strán podľa článku VIII dohody GATS.
 V súlade s postupmi uvedenými v bodoch 20 až 22 dokumentu S/L/80 odovzdá ES sekretariátu na účely rozoslania návrh
 konsolidovanej listiny, aby mohla byť potvrdená do 14. septembra 2006, ak bude dohoda podpísaná všetkými dotknu
 tými členmi, alebo ak uplynie lehota predpokladaná v odseku 7 S/L/80, a nebude predložená žiadna žiadosť o rozhod
 covské konanie. Výsledky rokovaní majú nadobudnúť účinnosť po skončení schvaľovacích postupov ku dňu, ktorý ES
 stanovia po ukončení svojich vnútorných schvaľovacích postupov, ktoré sa budú snažiť čo najviac urýchliť. Zmeny
 a výňatky navrhované v dokumentoch S/SECRET/8 a S/SECRET/9 nenadobudnú účinnosť, kým nenadobudnú účinnosť
 všetky vyrovnávacie úpravy uvedené v prílohe II.
 (1) Táto dohoda neprejudikuje výsledok samostatných rozhovorov v rámci Svetovej obchodnej organizácie týkajúcich sa klasifikácie
 telekomunikačných služieb (základné telekomunikácie a služby s pridanou hodnotou).
 ---pagebreak--- 28.3.2019 SK Úradný vestník Európskej únie L 87/93
 Správa o výsledku rokovaní vedených v súlade s článkom XXI ods. 2 písm. a) Všeobecnej dohody o obchode so
 službami (GATS),
 ktoré sa týkajú
 navrhnutých zmien v listinách GATS Európskych spoločenstiev a ich členských štátov (ďalej len „ES“)
 v dôsledku pristúpenia Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky,
 Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Rakúskej republiky, Poľskej republiky,
 Slovinskej republiky, Slovenskej republiky, Fínskej republiky a Švédskeho kráľovstva k Európskym
 spoločenstvám
 Podľa odseku 5 Postupov na vykonávanie článku XXI dohody GATS (dokument S/L/80 z 29. októbra 1999), ES pred
 kladajú túto správu:
 1. Dňa 28. mája 2004 a 4. apríla 2005 ES predložili dve príslušné oznámenia podľa článku V dohody GATS (ktoré boli
 rozoslané ako dokument S/SECRET/8 z 11. júna 2004 a dokument S/SECRET/9 z 12. apríla 2005), v ktorých oznámili
 svoj zámer zmeniť alebo odvolať špecifické záväzky uvedené v zozname pripojenom k týmto oznámeniam (ďalej len
 „navrhované zmeny“), podľa článku V ods. 5 dohody GATS a v súlade s podmienkami článku XXI ods. 1 písm. b)
 dohody GATS. Navrhované zmeny sú uvedené v prílohe I.
 2. Po doručení oznámenia uvedeného v dokumente S/SECRET/8 a podľa článku XXI ods. 2 písm. a) dohody GATS
 osemnásť členov Svetovej obchodnej organizácie (ďalej len „WTO“) (Argentína, Austrália, Brazília, Kanada, Čína,
 Taiwan, Kolumbia, Kuba, Ekvádor, Hongkong Čína, India, Japonsko, Kórea, Nový Zéland, Filipíny, Švajčiarsko, Uruguaj
 a Spojené štáty americké) predložilo príslušné vyjadrenie záujmu.
 3. Po doručení oznámenia uvedeného v dokumente S/SECRET/9 a podľa článku XXI ods. 2 písm. a) dohody GATS
 štrnásť členov WTO (Argentína, Austrália, Brazília, Kanada, Čína, Kolumbia, Ekvádor, Hongkong Čína, India, Japonsko,
 Kórea, Nový Zéland, Uruguaj a Spojené štáty americké) predložilo príslušné vyjadrenie záujmu.
 4. Japonsko predložilo dve príslušné vyjadrenia záujmu podľa článku XXI ods. 2 písm. a) dohody GATS (S/L/168 so
 zreteľom na dokument S/SECRET/8 a S/L/218 so zreteľom na dokument S/SECRET/9). Podľa článku XXI ods. 2 písm.
 a) dohody GATS začali ES a Japonsko rokovania týkajúce sa dokumentov S/SECRET/8 a S/SECRET/9.
 5. Pokiaľ ide o konanie začaté oznámením v dokumente S/SECRET/8, pôvodná lehota na rokovania, ktorá uplynula
 26. októbra 2004, bola predĺžená (na základe vzájomnej dohody) päťkrát (do 26. apríla 2005, do 27. februára
 2006, do 1. júna 2006, do 1. júla a do 17. júla 2006).
 6. Počas týchto rokovaní sa ES a Japonsko dohodli na kompenzačných úpravách súvisiacich so zmenami a výňatkami
 obsiahnutými v dokumente S/SECRET/8. Prílohy I a II k tejto správe spolu so spoločným listom, ku ktorému je
 pripojená, tvoria v zmysle článku XXI ods. 2 písm. a) dohody GATS dohodu medzi ES a Japonskom, s ohľadom
 na dokument S/SECRET/8 (2). Túto dohodu nemožno vykladať tak, že mení zápisy podľa článku II týkajúce sa
 výnimiek zo záväzkov pre ES a ich členské štáty. Túto dohodu nemožno vykladať tak, že sú ňou dotknuté práva
 a povinnosti strán podľa článku VIII dohody GATS.
 7. Pokiaľ ide o konanie začaté oznámením v dokumente S/SECRET/9, do konca lehoty určenej na rokovania nebola
 dosiahnutá žiadna dohoda medzi ES a Japonskom a žiadny dotknutý člen nepredložil záležitosť na rozhodcovské
 konanie v stanovenom termíne podľa odseku 7 dokumentu S/L/80. Podľa článku XXI ods. 3 písm. b) dohody
 GATS a s výhradou ukončenia postupov stanovených v odsekoch 20 – 22 dokumentu S/L/80 môžu ES implementovať
 zmeny a výňatky navrhnuté v dokumente S/SECRET/9.
 (2) Táto dohoda neprejudikuje výsledok samostatných rozhovorov v rámci Svetovej obchodnej organizácie týkajúcich sa klasifikácie
 telekomunikačných služieb (základné telekomunikácie a služby s pridanou hodnotou).
 ---pagebreak--- L 87/94 SK Úradný vestník Európskej únie 28.3.2019
 8. Vzhľadom na uvedené sú navrhované zmeny a dohodnuté kompenzačné úpravy začlenené do návrhu ES týkajúceho sa
 konsolidovanej listiny GATS, ktorá vznikla zlúčením existujúcich listín záväzkov ES a ich členských štátov a vložením
 zmien, či odvolaní záväzkov oznámených ES v rámci dokumentov S/SECRET/8 a S/SECRET/9 a taktiež vložením
 kompenzačných úprav dohodnutých medzi ES a Japonskom.
 9. V súlade s postupmi uvedenými v bodoch 20 až 22 dokumentu S/L/80 odovzdá ES sekretariátu na účely rozoslania
 návrh konsolidovanej listiny, aby mohla byť potvrdená do 14. septembra 2006, ak bude dohoda podpísaná všetkými
 dotknutými členmi, alebo ak uplynie lehota predpokladaná v odseku 7 S/L/80, a nebude predložená žiadna žiadosť
 o rozhodcovské konanie. Výsledky rokovaní majú nadobudnúť účinnosť po skončení schvaľovacích postupov ku dňu,
 ktorý ES stanovia po ukončení svojich vnútorných schvaľovacích postupov, ktoré sa budú snažiť čo najviac urýchliť.
 Zmeny a výňatky navrhované v dokumentoch S/SECRET/8 a S/SECRET/9 nenadobudnú účinnosť, kým nenadobudnú
 účinnosť všetky vyrovnávacie úpravy uvedené v prílohe II.
 ---pagebreak--- 28.3.2019 SK Úradný vestník Európskej únie L 87/95
 PRÍLOHA I
 A) Zmeny oznámené v dokumente S/SECRET/8
 Horizontálne záväzky
 • Záznam o prístupe na trh (strana 9): „Vo všetkých členských štátoch ES môžu služby, ktoré sa považujú za verejné
 služby na štátnej alebo miestnej úrovni, podliehať štátnym monopolom alebo výhradným právam udeleným
 súkromným prevádzkovateľom.“ Tento záznam nebol uvedený v listine špecifických záväzkov pre Českú republiku,
 Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Litvu, Maďarsko, Maltu, Rakúsko, Poľsko, Slovinsko, Slovensko, Fínsko a Švédsko. Toto
 obmedzenie sa teraz uplatňuje na všetky členské štáty.
 • Obmedzenia pri národnom zaobchádzaní pre pobočky, agentúry a zastúpenia podľa režimu 3 (strany 9 a 10). Tento
 záznam nebol uvedený v listine špecifických záväzkov pre Českú republiku, Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Litvu, Maltu,
 Slovinsko a Slovensko. Toto obmedzenie sa teraz uplatňuje na všetky členské štáty.
 • Obmedzenia pri národnom zaobchádzaní vo vzťahu k dcérskym spoločnostiam podľa režimu 3 (strana 10). Tento
 záznam nebol uvedený v listine špecifických záväzkov pre Českú republiku, Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Litvu,
 Maďarsko, Maltu, Poľsko, Slovinsko a Slovensko. Toto obmedzenie sa teraz uplatňuje na všetky členské štáty.
 • Obmedzenia pri národnom zaobchádzaní vo vzťahu k subvenciám podľa režimu 3 (strana 13). Listina špecifických
 záväzkov pre Českú republiku, Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Litvu, Maltu, Rakúsko, Slovinsko, Slovensko, Fínsko
 a Švédsko obsahovala iba časť obmedzení vo vzťahu k subvenciám podľa režimu 3 uvedeného v listine ES a ich
 členských štátov. Tieto obmedzenia sa teraz rozširujú na uvedené členské štáty.
 • Obmedzenie pri národnom zaobchádzaní vo vzťahu k subvenciám podľa režimu 4 (strana 13). Listina špecifických
 záväzkov pre Českú republiku, Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Maďarsko, Maltu a Slovensko neobsahovala obmedzenie
 vo vzťahu k subvenciám podľa režimu 4 uvedeného v listine ES a ich členských štátov. Toto obmedzenie sa teraz
 rozširuje na uvedené členské štáty.
 • Záväzky Cypru týkajúce sa prístupu na trh podľa režimu 4. Tieto záväzky sa odvolávajú.
 • Prístup na trh podľa režimu 4 – Osoby preložené v rámci spoločnosti (ICT) (strana 26). Listina špecifických záväzkov
 pre Českú republiku, Lotyšsko, Litvu, Maďarsko, Poľsko a Slovensko neobsahovala obmedzenie, že prijímajúci subjekt
 musí účinne poskytovať podobné služby na území príslušného členského štátu Spoločenstva. Toto obmedzenie sa teraz
 rozširuje na uvedené členské štáty.
 • Prístup na trh podľa režimu 4 – Návštevy za účelom obchodovania (BV) – poskytovatelia služieb (strana 30). Listina
 špecifických záväzkov pre Poľsko neobsahovala obmedzenie, že títo zástupcovia sa nesmú zapojiť do priameho predaja
 pre širokú verejnosť. Toto obmedzenie sa teraz rozširuje na uvedený členský štát.
 • Prístup na trh podľa režimu 4 – Návštevy za účelom obchodovania (BV) – zriadenie komerčnej prítomnosti (strana 30).
 Listina špecifických záväzkov pre Litvu neobsahovala obmedzenie, že títo zástupcovia sa nesmú zapojiť do priameho
 predaja alebo poskytovania služieb pre širokú verejnosť. Toto obmedzenie sa teraz rozširuje na uvedený členský štát.
 • Záväzky Litvy týkajúce sa prístupu na trh podľa režimu 4 – Návštevy za účelom obchodovania (BV) (strana 32). Tieto
 záväzky sa čiastočne odvolávajú.
 • Záväzky Lotyšska týkajúce sa prístupu na trh podľa režimu 4 – Zmluvní poskytovatelia služieb (CSS) (strana 33).
 Listina špecifických záväzkov Lotyšska neobsahovala obmedzenie, že dočasný vstup a pobyt na území dotyčného
 členského štátu je v rámci 12 mesiacov obmedzený na dobu maximálne troch mesiacov. Toto obmedzenie sa teraz
 rozširuje na uvedený členský štát.
 Záväzky príslušných odvetví
 • Nájom/prenájom bez personálu – Lietadlá (strana 95). Obmedzenie prístupu na trh podľa režimu 2 sa rozširuje
 na Estónsko, Litvu, Maďarsko, Rakúsko, Slovinsko, Fínsko a Švédsko a obmedzenie prístupu na trh podľa režimu 3
 sa rozširuje na Estónsko, Maďarsko a Rakúsko.
 ---pagebreak--- L 87/96 SK Úradný vestník Európskej únie 28.3.2019
 • Služby súvisiace s výrobou (strany 109 a 110). Záväzky uvedené v listine Lotyšska, Litvy a Rakúska sa odvolávajú.
 • Služby v oblasti vzdelávania (strana 156): obmedzenie na „len súkromne financované služby“. Toto obmedzenie nebolo
 uvedené v listine Estónska, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Rakúska, Slovinska (nebolo uvedené iba vo vzťahu k službám
 v oblasti vzdelávania dospelých) a Slovenska. Toto obmedzenie sa teraz rozširuje na uvedené členské štáty. V prípade
 Slovinska sa toto rozšírenie vzťahuje iba na služby v oblasti vzdelávania dospelých.
 • Bankové a iné finančné služby (okrem poistenia) (strany 193, 213 a 217). Obmedzenia prístupu na trh podľa režimov
 1 a 3, ktoré stanovujú, že „zriadenie špecializovanej správcovskej firmy sa vyžaduje na vykonávanie činností v oblasti
 správy podielových fondov a investičných spoločností“ a že „iba firmy, ktoré majú svoju registrovanú kanceláriu
 v Spoločenstve, môžu pôsobiť ako depozitáre aktív investičných fondov“, neboli uvedené v listine pre Českú republiku
 vo vzťahu k režimu 3, pre Estónsko (neboli uvedené pod režimom 1 ani pod režimom 3), pre Lotyšsko vo vzťahu
 k režimu 3, pre Litvu vo vzťahu k režimu 1, pre Maďarsko vo vzťahu k režimu 3 a pre Slovensko vo vzťahu k režimu 3.
 Tieto obmedzenia sa teraz rozširujú na uvedené členské štáty.
 • Kozmická doprava. Záväzky uvedené v listine Rakúska sa odvolávajú.
 • Letecká doprava – prenájom lietadiel s posádkou (strana 246). Pre Poľsko sa vkladajú dve obmedzenia prístupu na trh
 (jedno podľa režimov 1 a 2 a druhé podľa režimu 3).
 • Letecká doprava – predaj a marketing (strany 247 a 248). Listina špecifických záväzkov pre Estónsko neobsahovala
 obmedzenie v rámci národného zaobchádzania vo vzťahu k distribúcii služieb leteckej dopravy prostredníctvom počí
 tačového rezervačného systému (CRS) prevádzkovaného dopravcom.
 • Letecká doprava – počítačový rezervačný systém (strana 248). Listina špecifických záväzkov pre Maďarsko neobsaho
 vala obmedzenie v rámci národného zaobchádzania vo vzťahu k záväzkom materských alebo zúčastnených dopravcov
 v súvislosti s CRS, ktorý je prevádzkovaný leteckým dopravcom z jednej alebo viacerých tretích krajín.
 • Pomocné služby pre všetky druhy dopravy – služby v oblasti manipulácie s nákladom (strana 259). Obmedzenie
 prístupu na trh podľa režimu 3 bolo zavedené pre Estónsko, Lotyšsko a Litvu.
 B) Zmeny oznámené v dokumente S/SECRET/9
 Horizontálne záväzky
 • Záväzky Cypru a Malty týkajúce sa režimu 4 v rámci národného zaobchádzania (strany 25, 29 a 32 dokumentu
 S/SECRET/8). Tieto záväzky sa odvolávajú.
 Záväzky príslušných odvetví
 • Počítačové a súvisiace služby – a) poradenské služby súvisiace s inštaláciou počítačového technického vybavenia (CPC
 841) (strana 82) – b) služby implementácie softvéru (CPC 842) (strana 83) – c) služby spracovania dát (CPC 843)
 (strana 85) – d) databázové služby (CPC 844) (strana 86). Odvolávajú sa záväzky Cypru týkajúce sa režimu 4 (ICT, BV
 a CSS) v rámci národného zaobchádzania.
 • Služby výskumu a vývoja – b) služby výskumu a vývoja v oblasti spoločenských a humanitných vied (CPC 852) (strany
 89 a 90). Odvolávajú sa záväzky Cypru týkajúce sa režimu 4 (ICT, BV a CSS) v rámci národného zaobchádzania.
 • Poistenie a služby súvisiace s poistením – i) priame poistenie (vrátane spolupoistenia): a) životné a b) neživotné (strany
 211 a 212). Odvolávajú sa záväzky Cypru týkajúce sa režimu 4 (ICT, BV a CSS) v rámci národného zaobchádzania.
 ---pagebreak--- 28.3.2019 SK Úradný vestník Európskej únie L 87/97
 • Bankové a iné finančné služby (okrem poistenia) – x) písm. e) prevoditeľné cenné papiere (strana 223). Odvolávajú sa
 záväzky Cypru týkajúce sa režimu 4 (ICT, BV a CSS) v rámci národného zaobchádzania.
 • Hotely, reštaurácie a catering (CPC 641, 642 a 643) (strana 232). Odvolávajú sa záväzky Malty týkajúce sa režimu 4
 (ICT, BV a CSS) v rámci národného zaobchádzania.
 • Služby cestovných agentúr a cestovných kancelárií (CPC 7471) (strany 233 a 234). Odvolávajú sa záväzky Malty
 týkajúce sa režimu 4 (ICT, BV a CSS) v rámci národného zaobchádzania.
 • Služby námornej dopravy – s výnimkou kabotáže – a) osobná doprava (CPC 7211); b) nákladná doprava (CPC 7212)
 (strana 242). Odvolávajú sa záväzky Malty týkajúce sa režimu 4 (ICT, BV a CSS) v rámci národného zaobchádzania.
 ---pagebreak--- L 87/98 SK Úradný vestník Európskej únie 28.3.2019
 PRÍLOHA II
 KOMPENZAČNÉ VYROVNANIE POSKYTOVANÉ ES
 • Horizontálne obmedzenie verejných služieb podľa režimu 3
 — V poznámke pod čiarou týkajúcej sa oblasti pôsobnosti sa uvádza, že toto obmedzenie sa neuplatňuje pre oblasť
 telekomunikácií, počítačových a súvisiacich služieb.
 • Horizontálne obmedzenie investícií podľa režimu 3
 — Odstránenie obmedzenia v rámci národného zaobchádzania pre AT v režime 3 na pobočkách zahraničných akcio
 vých spoločností (Aktiengesellschaften) a spoločností s ručením obmedzeným (Gesellschaften mit beschränkter
 Haftung).
 • Režim 4 pre osoby preložené v rámci spoločnosti a návštevy za účelom obchodovania
 — Záväzky CY a MT týkajúce sa prístupu na trh a národného zaobchádzania v rámci horizontálnej časti a časti pre
 príslušné odvetvia, pokiaľ ide o odvetvia, na ktoré sa vzťahuje režim 3.
 • Odborné služby – technické služby (CPC 8672):
 — Záväzky CY a MT týkajúce sa prístupu na trh a národného zaobchádzania podľa režimu 2.
 — Záväzky CY, CZ, MT a SK týkajúce sa prístupu na trh podľa režimu 3.
 — Záväzky CY a MT týkajúce sa prístupu na trh podľa režimu 3.
 — Odstránenie obmedzenia pre prístup na trh zo strany PT podľa režimu 3.
 • Odborné služby – integrované technické služby (CPC 8673):
 — Odstránenie testu ekonomickej potrebnosti, ktorý UK uplatňovalo v rámci režimu 4/CSS.
 — Záväzky SK týkajúce sa prístupu na trh a národného zaobchádzania v rámci režimu 3.
 • Odborné služby – služby v oblasti mestského plánovania a krajinnej architektúry (CPC 8674):
 — Záväzky CY, CZ, MT, PL, SI a SK týkajúce sa prístupu na trh a národného zaobchádzania podľa režimu 3.
 — Záväzky HU týkajúce sa prístupu na trh a národného zaobchádzania pre služby v oblasti krajinnej architektúry
 podľa režimu 2.
 • Počítačové a súvisiace služby
 — Doplnenie objasňujúcej poznámky pod čiarou.
 — Záväzky HU týkajúce sa prístupu na trh a národného zaobchádzania v rámci režimov 1, 2 a 3 vo vzťahu k CPC 845
 a 849.
 — Zlepšenie podmienok pre CSS/režim 4, ktoré zaviedlo SE vo vzťahu k počítačovým a súvisiacim službám v hori
 zontálnej časti a nové záväzky SE, pokiaľ ide o CSS/režim 4 vo vzťahu k CPC 845 a 849.
 • Reklamné služby (CPC 871):
 — Záväzky CY, MT a PL týkajúce sa prístupu na trh a národného zaobchádzania v rámci režimu 1.
 • Telekomunikačné služby
 — Nové a zlepšené záväzky celého Európskeho spoločenstva v znení jeho revidovanej ponuky DDA.
 — Vysvetlenie podané FI, že v jeho prípade sa tri horizontálne obmedzenia v rámci režimu 3 týkajúce sa prístupu
 na trh právnických osôb, národného zaobchádzania s dcérskymi spoločnosťami, pobočkami, agentúrami a zastúpe
 niami a prístupu na trh v oblasti investícií neuplatnia na telekomunikačné služby.
 ---pagebreak--- 28.3.2019 SK Úradný vestník Európskej únie L 87/99
 — Objasňujúca poznámka pod čiarou, v ktorej sa uvádza, že sú sem zahrnuté pododvetvia 2.C písm. h) až 2.C písm.
 m) Klasifikačného zoznamu odvetví služieb uvedeného v MTN,GNS/W/120 (služby s pridanou hodnotou) a podod
 vetvia 2.C písm. a) až 2.C písm. g) uvedeného zoznamu. Pododvetvie 2.C písm. o) daného zoznamu je sem taktiež
 zahrnuté v rozsahu, v akom spadá pod toto vymedzenie. Na účely tejto listiny je pododvetvie 2.C písm. n) uvede
 ného zoznamu (spracovanie údajov a/alebo informácií on-line) zahrnuté do tejto listiny záväzkov v bode 1.B
 (Počítačové a súvisiace služby).
 • Finančné služby (poisťovacie služby):
 — Odstránenie časti obmedzení týkajúcich sa prístupu na trh pre SK v rámci režimu 3.
 • Finančné služby (bankovníctvo):
 — FI: Zmena pri režime 3 vo vzťahu k požiadavkám trvalého pobytu, pričom bola vložená nová formulácia („Mini
 málne jeden zo zakladateľov, jeden z členov predstavenstva, jeden z členov dozornej rady a generálny riaditeľ majú
 trvalý pobyt v Európskom spoločenstve...“ namiesto pôvodnej „Minimálne polovica zakladateľov, členov predsta
 venstva, dozornej rady a zástupcov, konateľov, prokuristov a osôb oprávnených podpisovať menom úverovej
 inštitúcie, musí mať miesto trvalého pobytu v Európskom spoločenstve...“).
 • Hotely, reštaurácie a catering
 — Nové (miernejšie) znenie testu ekonomickej potrebnosti stanovené IT v rámci režimu 3, týkajúce sa barov, kaviarní
 a reštaurácií vrátane záväzku, pokiaľ ide o jeho nediskriminačný charakter.
 • Služby cestovných agentúr a cestovných kancelárií
 — Odstránenie testu ekonomickej potrebnosti, ktorý CZ uplatňovalo v rámci režimu 3.
 • Kadernícke služby
 — Záväzky CZ, FI, HU a SK týkajúce sa prístupu na trh a národného zaobchádzania podľa režimov 2 a 3.
 Na označenie členských štátov sa používajú tieto skratky:
 AT Rakúsko
 BE Belgicko
 CY Cyprus
 CZ Česká republika
 DE Nemecko
 DK Dánsko
 EE Estónsko
 EL Grécko
 ES Španielsko
 FI Fínsko
 FR Francúzsko
 HU Maďarsko
 IE Írsko
 IT Taliansko
 LT Litva
 ---pagebreak--- L 87/100 SK Úradný vestník Európskej únie 28.3.2019
 LU Luxembursko
 LV Lotyšsko
 MT Malta
 NL Holandsko
 PL Poľsko
 PT Portugalsko
 SE Švédsko
 SI Slovinsko
 SK Slovenská republika
 UK Spojené kráľovstvo


type: legislation

text:
 25.9.2020
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 312/3
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2020/1327
 af 18. september 2020
 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser
 (»Akasztói szikiponty« (BOB))
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Ungarns ansøgning om registrering af betegnelsen »Akasztói szikiponty« er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2), jf. artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012.
 (2)
 Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal betegnelsen »Akasztói szikiponty« registreres —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 Betegnelsen »Akasztói szikiponty« (BOB) registreres.
 Betegnelsen i stk. 1 henviser til et produkt i kategori 1.7 Fisk, bløddyr, skaldyr, ferske, og produkter på basis heraf i bilag XI til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 (3).
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 18. september 2020.
 På Kommissionens vegne
 For formanden
 Janusz WOJCIECHOWSKI
 Medlem af Kommissionen
 (1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.
 (2) EUT C 172 af 20.5.2020, s. 26.
 (3) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 af 13. juni 2014 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (EUT L 179 af 19.6.2014, s. 36).


type: wikipedia

text:
Nahr Aarqa är ett vattendrag i Libanon. Det ligger i guvernementet Mohafazat Aakkâr, i den norra delen av landet, km nordost om huvudstaden Beirut.
 Trakten runt Nahr Aarqa består till största delen av jordbruksmark. Runt Nahr Aarqa är det tätbefolkat, med invånare per kvadratkilometer. Klimatet i området är tempererat. Årsmedeltemperaturen i trakten är °C. Den varmaste månaden är augusti, då medeltemperaturen är °C, och den kallaste är januari, med °C. Genomsnittlig årsnederbörd är millimeter. Den regnigaste månaden är januari, med i genomsnitt mm nederbörd, och den torraste är augusti, med mm nederbörd.
 Källor
 Vattendrag i Libanon


text:
Björna distrikt är ett distrikt i Örnsköldsviks kommun och Västernorrlands län. Distriktet ligger omkring Björna i östra Ångermanland.
 Tidigare administrativ tillhörighet
 Distriktet inrättades 2016 och utgörs av Björna socken i Örnsköldsviks kommun.
 Området motsvarar den omfattning Björna församling hade 1999/2000.
 Tätorter och småorter
 I Björna distrikt finns två tätorter och en småort.
 Tätorter
 Björna
 Långviksmon
 Småorter
 Nyliden
 Referenser
 Noter
 Indelningar i Örnsköldsviks kommun
 distrikt i Västernorrlands län


text:
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN
 Bryssel den 11.4.2018
 COM(2018) 175 final
 2018/0084(NLE)
 Förslag till
 RÅDETS BESLUT
 om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om ändring av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om undantag från viseringskrav vid kortare vistelser för innehavare av vanliga pass
 MOTIVERING
 1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET
 Genom förordning (EU) nr 610/2013 av den 26 juni 2013
 1
 (nedan kallad ändringsförordningen) ändrades Schengenavtalets tillämpningskonvention
 2
 , förordning (EG) nr 562/2006
 3
 (kodexen om Schengengränserna) och förordning (EG) nr 810/2009
 4
 (viseringskodexen) och den omdefinierade bland annat konceptet ”kortare vistelse” för tredjelandsmedborgare i Schengenområdet. Från och med den 18 oktober 2013 är den maximala tillåtna vistelsetiden för tredjelandsmedborgare som avser att resa till Schengenområdet för en kortare vistelse – oavsett om de behöver visering eller inte – ”90 dagar under en 180-dagarsperiod”. Jämfört med den definition som gällde fram till den 18 oktober 2013 (tre månader under en tidsperiod av sex månader räknat från första inresedag) är den nya definitionen mera exakt genom att varaktigheten anges i dagar i stället för månader. Dessutom har formuleringen ”räknat från första inresedag” som gav upphov till stor osäkerhet och många frågor strukits från definitionen.
 Genom ändringsförordningen har alla nödvändiga ändringar införts i EU:s regelverk om viseringar och gränser, dvs. Schengenavtalets tillämpningskonvention, kodexen om Schengengränserna, viseringskodexen och förordning (EG) nr 539/2001
 5
 . Konceptet kortare vistelse ingår dock även i internationella avtal som ingåtts av Europeiska unionen. I de avtal om undantag från viseringskravet som ingåtts med Antigua och Barbuda
 6
 , Bahamas
 7
 , Barbados
 8
 , Brasilien
 9
 , Mauritius
 10
 , Saint Kitts och Nevis
 11
 respektive Seychellerna
 12
 används fortfarande den gamla definitionen – tre månader under en tidsperiod av sex månader räknat från första inresedag
 13
 – då varaktigheten för viseringsfri vistelse definieras.
 Den 16 juli 2014 antog kommissionen en rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar om ändring av avtalen mellan Europeiska unionen och dessa länder
 14
 om undantag från viseringskravet vid kortare vistelser. Rådet antog sitt beslut den 9 oktober 2014
 15
 . Syftet var att tillämpa den nya definitionen av kortare vistelse enligt ändringsförordningen för dessa sju länder. Om ”kortare vistelse” definieras i antal dagar snarare än månader i avtalen om undantag från viseringskravet är det dessutom enklare att kontrollera och beräkna elektroniskt eller med it-verktyg, och lämpar sig därför bättre för centraliserade gränsförvaltningssystem, såsom det föreslagna in- och utresesystemet
 16
 .
 Efter rådets bemyndigande inledde kommissionen förhandlingar om ändring av avtalen om undantag från viseringskravet med de sju länderna (Antigua och Barbuda, Bahamas, Barbados, Brasilien, Mauritius, Saint Kitts och Nevis samt Seychellerna).
 Förhandlingarna med Brasilien avslutades den 31 oktober 2017 genom paraferingen av avtalen om ändring av de två avtalen mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om undantag från viseringskrav vid kortare vistelser för innehavare av diplomatpass, tjänstepass eller officiella pass, samt för innehavare av vanliga pass. Parterna har, bland övriga tekniska detaljer, enats om att anta den nya definitionen av ”kortare vistelser” (för mer information, se nedan), men samtliga ändringar är obetydliga ur resenärens perspektiv.
 Förenade kungarikets och Irlands särskilda ställning har beaktats i avtalens ingress.
 2.RÄTTSLIG GRUND, SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH PROPORTIONALITETSPRINCIPEN
 •Rättslig grund
 Avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om ändring av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om undantag från viseringskrav vid kortare vistelser för innehavare av vanliga pass (nedan kallat avtalet) kräver godkännande av båda avtalsslutande parter i enlighet med deras respektive förfaranden. För unionens del kräver detta rådsbeslut om undertecknande och ingående av avtalet.
 Detta förslag föreläggs rådet för att det ska bemyndiga ingåendet av avtalet.
 Avtalet säkerställer rättslig konsekvens och harmonisering mellan medlemsstaterna genom att det införlivar den nya definitionen av kortare vistelse enligt ändringsförordningen, som ger en entydig tolkning av ”kortare vistelse”.
 Den rättsliga grunden för detta förslag är artikel 77.2 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) jämfört med artikel 218 i samma fördrag.
 Unionen har ingen befogenhet att ändra avtal om undantag från viseringskravet som är bindande för de fyra länder som är associerade till genomförandet av Schengenregelverket, däribland den gemensamma viseringspolitiken. För att säkerställa ett harmoniserat tillvägagångssätt och genomförande av bestämmelserna om den tillåtna vistelsetiden i Schengenområdet inbegriper avtalet en gemensam förklaring som anger att det är önskvärt att Brasilien samt Island, Liechtenstein, Norge respektive Schweiz ändrar de befintliga bilaterala avtalen om undantag från viseringskravet på samma sätt.
 Detta förslag utgör det rättsliga instrumentet för ingående av avtalet. Rådet ska besluta med kvalificerad majoritet efter det att avtalet för unionens räkning undertecknats av en person som utsetts av rådets ordförandeskap och efter att ha inhämtat Europaparlamentets godkännande i enlighet med artikel 218.6 a andra stycket i EUF-fördraget.
 •Subsidiaritetsprincipen (för icke-exklusiv befogenhet)
 Enligt artikel 77.2 a i EUF-fördraget faller förhandlingar om undantag från viseringskrav inom unionens exklusiva behörighet.
 Om Europeiska unionen är en av avtalsparterna i ett internationellt avtal kan en ändring av ett sådant avtal dessutom inte genomföras rättsligt av medlemsstaterna själva. Därför krävs åtgärder på unionsnivå.
 •Proportionalitetsprincipen
 Det aktuella förslaget går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå det eftersträvade målet, dvs. att ändra det befintliga avtalet mellan Förbundsrepubliken Brasilien och Europeiska unionen om undantag från viseringskrav vid kortare vistelser för innehavare av vanliga pass.
 3.BUDGETKONSEKVENSER
 Förslaget medför inga ytterligare kostnader för EU:s budget.
 4. RESULTAT AV EFTERHANDSUTVÄRDERINGAR, SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR
 •Samråd med berörda parter
 Den 9 oktober 2014 antog rådet förhandlingsdirektiv som bemyndigade kommissionen att inleda förhandlingar med Brasilien för att ändra avtalet mellan de båda parterna om undantag från viseringskrav vid kortare vistelser för innehavare av vanliga pass. Medlemsstaterna informerades om läget i förhandlingarna vid mötena i arbetsgruppen för visering.
 5.ÖVRIGA INSLAG
 •Resultatet av förhandlingarna
 Kommissionen anser att målen i rådets förhandlingsdirektiv har uppnåtts och att unionen kan godta utkastet till avtal.
 Det slutliga innehållet i avtalet kan sammanfattas på följande sätt:
 a. Vistelsens längd
 I avtalet föreskrivs viseringsfrihet för medborgare i Europeiska unionen och för medborgare i Brasilien vid resor på den andra avtalspartens territorium i högst 90 dagar under en 180-dagarsperiod (istället för högst tre månader under en sexmånadersperiod räknat från den dag då personen i fråga först reste in i landet). Den nya definitionen tillämpas i hela avtalet.
 b. Slutbestämmelse – avbrott i tillämpningen av avtalet (artikel 9.4)
 Den sista meningen i artikel 9.4 i avtalet ändras enligt följande: ”Den avtalsslutande part som har avbrutit tillämpningen av detta avtal ska omedelbart underrätta den andra avtalsslutande parten om skälen för att avbryta tillämpningen inte längre föreligger och ska åter tillämpa avtalet.” Genom tillägget av ”och ska åter tillämpa avtalet” till den befintliga texten klargörs det att avtalet faktiskt ska tillämpas på nytt om det inte längre finns några orsaker att inte tillämpa undantaget från viseringskravet. På denna punkt anpassas formuleringen i avtalet med Förbundsrepubliken Brasilien om undantag från viseringskrav vid kortare vistelser för innehavare av vanliga pass till alla andra avtal om undantag från viseringskravet som undertecknades av unionen under 2015 och 2016. Den 14 juni 2016 rådfrågades arbetsgruppen för visering om denna ändring, och ingen medlemsstat gjorde några invändningar.
 c. Gemensamma förklaringar
 Två gemensamma förklaringar bifogas avtalet
 - om tolkningen av 90 dagar under en 180-dagarsperiod och
 - om Island, Norge, Schweiz och Liechtenstein.
 e. Ikraftträdande
 Avtalet träder i kraft den första dagen i den sjätte månaden efter den dag då den sista avtalsslutande parten till den andra har anmält att ratificeringsförfarandena har avslutats. En tillräckligt lång övergångsperiod är nödvändig för att säkerställa rättssäkerhet och ge resenärerna möjlighet att förstå lagstiftningen och följa den. När avtalet har ratificerats kommer sexmånadersperioden att göra det möjligt för resenärer att slutföra kortare vistelser som fortfarande i sin helhet beräknas enligt den gamla definitionen, innan den nya definitionen av kortare vistelse och dess 180-dagars tillbakablickande referensperiod träder i kraft.
 Alla andra bestämmelser, t.ex. om det geografiska tillämpningsområdet, i det befintliga avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om undantag från viseringskrav vid kortare vistelser för innehavare av vanliga pass kvarstår oförändrade i avtalet.
 6.SLUTSATS
 Mot bakgrund av ovanstående föreslår kommissionen att rådet, efter att ha inhämtat Europaparlamentets godkännande, godkänner avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om ändring av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om undantag från viseringskravet vid kortare vistelser för innehavare av vanliga pass.
 2018/0084 (NLE)
 Förslag till
 RÅDETS BESLUT
 om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om ändring av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om undantag från viseringskrav vid kortare vistelser för innehavare av vanliga pass
 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
 med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 77.2 a jämförd med artikel 218.6 andra stycket a v,
 med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
 med beaktande av Europaparlamentets godkännande
 17
 , och
 av följande skäl:
 (1)I enlighet med rådets beslut XXXX/[...]/EU undertecknades avtalet med Förbundsrepubliken Brasilien om ändring av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om undantag från viseringskrav vid kortare vistelser för innehavare av vanliga pass (nedan kallat avtalet) den [...].
 (2)Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Förenade kungariket inte deltar i enlighet med rådets beslut 2000/365/EG
 18
 . Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Förenade kungariket.
 (3)Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG
 19
 . Irland deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Irland.
 (4)Avtalet bör godkännas på Europeiska unionens vägnar.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om ändring av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om undantag från viseringskrav vid kortare vistelser för innehavare av vanliga pass (nedan kallat avtalet) godkänns härmed på unionens vägnar.
 Texten till avtalet åtföljer detta beslut.
 Artikel 2
 Rådets ordförande ska utse den person som ska ha rätt att på
 Europeiska unionens vägnar göra den anmälan som föreskrivs i artikel 2 i avtalet.
 Artikel 3
 Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har antagits
 20
 .
 Utfärdat i Bryssel den
 På rådets vägnar
 Ordförande
 (1)
 EUT L 182, 29.6.2013, s. 1.
 (2)
 EGT L 239, 22.9.2000, s. 19.
 (3)
 EUT L 105, 13.4.2006, s. 1.
 (4)
 EUT L 243, 15.9.2009, s. 1.
 (5)
 EGT L 081, 21.3.2001, s. 1.
 (6)
 EUT L 169, 30.6.2009, s. 1.
 (7)
 EUT L 169, 30.6.2009, s. 23.
 (8)
 EUT L 169, 30.6.2009, s. 9.
 (9)
 EU har ingått två avtal med Brasilien: ett för innehavare av vanliga pass (EUT L 255, 21.9.2012, s. 4) och ett annat för innehavare av diplomatpass, tjänstepass eller officiella pass (EUT L 66, 12.3.2011, s. 2).
 (10)
 EUT L 169, 30.6.2009, s. 16.
 (11)
 EUT L 169, 30.6.2009, s. 37.
 (12)
 EUT L 169, 30.6.2009, s. 30.
 (13)
 Jfr. ”syfte” och ”vistelsens längd” i avtalen.
 (14)
 COM(2014) 468 final.
 (15)
 Rådets beslut om bemyndigande för kommissionen att inleda förhandlingar om ändring av de avtal om undantag från viseringskravet vid kortare vistelser som ingåtts mellan Europeiska unionen/gemenskapen och Antigua och Barbuda, Samväldet Bahamas, Barbados, Förbundsrepubliken Brasilien, Republiken Mauritius, Federationen Saint Kitts och Nevis och Republiken Seychellerna, antaget av rådet den 9.10.2014.
 (16)
 COM(2016) 194 final.
 (17)
 Godkännandet gavs den [...].
 (18)
 Rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket, EGT L 131, 1.6.2000, s. 43.
 (19)
 Rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket, EGT L 64, 7.3.2002, s. 20.
 (20)
 Dagen för avtalets ikraftträdande kommer att offentliggöras av rådets generalsekretariat i Europeiska unionens officiella tidning.
 ---documentbreak---
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN
 Bryssel den11.4.2018
 COM(2018) 175 final
 BILAGA
 till
 Förslag till rådets beslut
 om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om ändring av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om undantag från viseringskrav vid kortare vistelser för innehavare av vanliga pass
 BILAGA
 Förslag till rådets beslut
 om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om ändring av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om undantag från viseringskrav vid kortare vistelser för innehavare av vanliga pass
 AVTAL
 mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om ändring av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om undantag från viseringskrav vid kortare vistelser för innehavare av vanliga pass
 EUROPEISKA UNIONEN
 å ena sidan, och
 FÖRBUNDSREPUBLIKEN BRASILIEN (nedan kallad Brasilien),
 å andra sidan,
 nedan gemensamt kallade de avtalsslutande parterna,
 SOM BEAKTAR avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om undantag från viseringskrav vid kortare vistelser för innehavare av vanliga pass (nedan kallat avtalet), vilket trädde i kraft den 1 oktober 2012,
 SOM BEKRÄFTAR vikten av att underlätta direkta personkontakter,
 SOM NOTERAR att avtalet fungerar till de avtalsslutande parternas medborgares tillfredsställelse,
 SOM BEAKTAR att den definition av kortare vistelse som anges i avtalet (tre månader under en sexmånadersperiod räknat från den dag då personen i fråga först reste in i landet) inte är tillräckligt exakt och i synnerhet begreppet ”den dag då personen i fråga först reste in i landet” kan ge upphov till osäkerhet och frågor,
 SOM BEAKTAR att horisontella förändringar har införts i EU:s interna regelverk för visering och gränser genom förordning (EU) nr 610/2013 av den 26 juni 2013, där kortare vistelse definieras som ”90 dagar under en 180-dagarsperiod”,
 SOM BEAKTAR att det in- och utresesystem som Europeiska unionen ska inrätta kräver att man använder en enhetlig och entydig definition av kortare vistelse som är tillämplig för alla tredjelandsmedborgare,
 SOM ÖNSKAR säkerställa ett smidigt flöde av resenärer vid de avtalsslutande parternas gränsövergångsställen,
 SOM BEAKTAR protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa och protokollet om Schengenregelverket införlivat inom Europeiska unionens ramar, som är fogade till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och som bekräftar att bestämmelserna i detta avtal inte är tillämpliga på Förenade kungariket och Irland,
 HAR ENATS OM FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Avtalet ska ändras i enlighet med bestämmelserna i denna artikel:
 (1)I artikel 1 ska ”tre månader under en sexmånadersperiod” ersättas med ”90 dagar under en 180-dagarsperiod”.
 (2)Artikel 5.1 ska ersättas med följande:
 ”Enligt detta avtal får unionsmedborgare vistas inom Brasiliens territorium i högst 90 dagar under en 180-dagarsperiod.”
 (3)Artikel 5.2 ska ersättas med följande:
 ”Enligt detta avtal får brasilianska medborgare vistas i de medlemsstater som fullt ut tillämpar Schengenregelverket i högst 90 dagar under en 180-dagarsperiod. Denna period ska beräknas oberoende av eventuell vistelse i en medlemsstat som ännu inte tillämpar Schengenregelverket fullt ut.”
 (4)Artikel 5.3 ska ersättas med följande:
 ”Brasilianska medborgare får vistas högst 90 dagar under en 180-dagarsperiod i en medlemsstat som ännu inte tillämpar Schengenregelverket fullt ut, oberoende av den vistelsetid som beräknas för medlemsstater som fullt ut tillämpar Schengenregelverket.”
 (5)I artikel 5.4 ska orden ”tre månader” ersättas med ”90 dagar”.
 (6)Artikel 9.4 sista meningen ska ersättas med följande:
 ”En avtalsslutande part som har avbrutit tillämpningen av detta avtal ska omedelbart underrätta den andra avtalsslutande parten om skälen för att avbryta tillämpningen inte längre föreligger och ska åter tillämpa avtalet.”
 Artikel 2
 Detta avtal ska ratificeras eller godkännas av avtalsparterna i enlighet med deras respektive förfaranden och träder i kraft den första dagen i den sjätte månaden efter den dag då den sista parten underrättar den andra om att de förfaranden som nämns ovan har slutförts.
 Utfärdat i [...] den [...] [...] 2017 i två exemplar på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, kroatiska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska, vilka alla texter är lika giltiga.
 För Europeiska unionen
 För Förbundsrepubliken Brasilien
 GEMENSAM FÖRKLARING OM ISLAND, NORGE, SCHWEIZ OCH LIECHTENSTEIN
 Det är önskvärt att myndigheterna i Norge, Island, Schweiz och Liechtenstein, å ena sidan, och myndigheterna i Brasilien, å andra sidan, utan dröjsmål ändrar sina befintliga bilaterala avtal om undantag från viseringskravet vid kortare vistelser för innehavare av vanliga pass i enlighet med villkoren i detta avtal.
 GEMENSAM FÖRKLARING OM TOLKNINGEN AV 90 DAGAR UNDER EN 180-DAGARSPERIOD
 De avtalsslutande parterna har enats om att med en period om högst 90 dagar under en 180-dagarsperiod i enlighet med artikel 5 i avtalet avses antingen en fortlöpande vistelse eller flera på varandra följande vistelser som sammanlagt inte varar längre än 90 dagar under loppet av en 180-dagarsperiod.
 ”En 180-dagarsperiod” innebär att man tillämpar en rörlig referensperiod på 180 dagar, dvs. man går bakåt i tiden och räknar varje dag av vistelsen under den senaste 180-dagarsperioden, för att kontrollera om kravet på 90 dagar under en 180-dagarsperiod fortsatt uppfylls. Det betyder till exempel att en bortovaro under en oavbruten period av 90 dagar ger rätt till en ny vistelse på upp till 90 dagar.
 ________


text:
Etnologija ( – tauta; tautotyra) – humanitarinis mokslas, tiriantis vietines etnines grupes bei jų kultūrą pasitelkiant etnografiją. Nagrinėja globalių (akultūracijos, urbanizacijos, sekuliarizacijos, modernizacijos) bei lokalių (kultūrinio tęstinumo, paveldo, regioninės ir vietinės liaudies kultūros) reiškinių sąveiką kultūroje.
 Europietiškoji etnologija pradėjo formuotis XIX a. antroje pusėje kolonijų neturinčiose Europos šalyse kilus romantizmo, nacionalizmo idėjoms. Susigriebta kaimo vietovėse rinkti tautosakos ir materialinės kultūros paveldą. Pirmiausia šios studijos tapo mokslinėmis Vokietijoje ir Austrijoje. XIX a. pab. – XX a. pradž. etnologija tapo savarankiška disciplina.
 Etnologija kai kuriose šalyse, tame tarpe ir Lietuvoje, siejama ar net tapatinama su folkloristika, antropologija, sociologija, kultūros studijomis, istorija. Europietiškai entologijos tradicijai visų pirma būdinga domėjimasis savo tautos kultūra, jos lyginimas tarpkultūriniame kontekste. Kai tuo tarpu antropologija savo ištakomis susijusi su buvusių kolonijinių valstybių akademine tradicija. Lietuvos etnologijai įtakos turėjo Europos etnografija, Austrijos, Lenkijos, Vokietijos ir Rusijos etnologijos tradicijos, kultūrinis istorinis metodas ir liaudies žinių studijos.
 Šaltiniai


text:
Liminka () on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Kunnassa asuu ihmistä ja sen pinta-ala on neliökilometriä, josta neliökilometriä on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km2.
 Limingan asukasluku on kasvanut erittäin voimakkaasti viime aikoina. Liminka on tilastoitu myös Euroopan nuorimmaksi kunnaksi. Asukkaista 40 prosenttia on alle 18-vuotiaita, ja asukkaiden keskimääräinen ikä on 31,1 vuotta.
 Limingan naapurikunnat ovat Kempele, Lumijoki, Muhos, Oulu, Siikajoki, Siikalatva, Tyrnävä ja Vaala.
 Historia
 Kansanperinne kertoo Limingan saaneen nimensä Limmi-jättiläisestä, joka vaikutti seudulla muinoin.
 Vielä keskiajalla oli suurin osa kunnan länsiosista meren alla. Kunnan tunnetuimmat muinaisjäännökset ovat Linnanmaa ja Virkkulan–Mustosenkankaan jätinkirkot, jotka ovat luultavasti hylkeenpyytäjien väliaikaisia asuinpaikkoja.
 Vakinaisesti seutu asutettiin 1300-luvulla, jolloin satakuntalaiset eränkävijät jäivät pysyvästi erämailleen. Seutu oli keskiajan lopulla karjalaisten nautintamaata, mikä aiheutti ristiriitoja itäisten ja läntisten verottajien kesken. Limingan kylä poltettiin muun muassa pitkänvihan aikana. Myös isonvihan aikana 1700-luvun alussa Liminka joutui hävityksen kohteeksi.
 Liminka on Pohjois-Pohjanmaan vanhimpia seurakuntia, sillä se itsenäistyi jo 1400-luvun lopulla. Limingan hallinnollinen alue ulottui 1500-luvulla idässä Kainuuseen saakka. Limingan kirkkopitäjästä eronneita pitäjiä ovat Kainuun alueen kattanut Oulujärven pitäjä (1559, uudelleen 1598) sekä Oulujokilaakson ja Oulunsalon kattanut Oulun pitäjä (1606), jonka perustaminen tuli otolliseksi Oulun kaupungin perustamisen myötä. Lisäksi 1600- ja 1700-luvuilla Limingan alaisiksi kappeliseurakunniksi perustetut Kempele, Lumijoki, Temmes ja Tyrnävä erotettiin omiksi kunnikseen ja seurakunnikseen 1800-luvun lopulla.
 Nykyisen Limingan asukasluku oli 2 760 vuonna 1860 ja vuonna 1900 jo 3 449. Limingan ensimmäinen kirkko sijaitsi Sunilan mailla. Seuraavat Linnukanmäellä rakennetut kirkot tuhoutuivat sotavuosina 1589 ja 1592. Täyssinän rauhan jälkeen vuonna 1596 rakennettiin uusi kirkko, joka oli käytössä vuoteen 1826 saakka, jolloin nykyinen kirkko valmistui. 1600-luvulta lähtien Liminkaa hallitsi kuuluisa Lithoviuksen pappissuku.
 Sisällissodan alkuvaiheessa vuonna 1918 Limingassa sijainnut venäläisten 50 miehen vahvuinen varuskunta luovutti aseensa ilman vastarintaa Limingan suojeluskunnalle. Liminka oli Suomen ainoa paikkakunta, jossa tiedetään solmitun paikallinen hyökkäämättömyyssopimus punakaartin ja suojeluskunnan välillä.
 Väestönkehitys
 Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.
 Luonto
 Limingan alue on luode–kaakko-suunnassa pitkä ja kapea maakaistale, joka ulottuu Perämeren Lumijoenselkään liittyvän Liminganlahden pohjukasta noin 60 kilometriä sisämaahan. Temmeksen kohdalla kunta katkeaa lähes kahtia. Maasto on etenkin länsiosassa tasaista lakeutta. Kunnan kaakkoisosat ovat vaihtelevaa, soistunutta kangasmaata. Limingan lakeus on valtakunnallisesti arvokasta maisema-aluetta. Liminganlahden rantavyöhykkeen jälkeen alkaa peltoalue, joka myöhemmin vaihtuu metsä- ja suoalueiksi. Limingan seudulla maa kohoaa noin 83 senttimetriä sadassa vuodessa. Rannikon mataluudesta ja jokien tuomasta aineksesta johtuen rannan siirtymä on noin 10–18 metriä vuodessa.
 Peruskallio on Limingan tasangolla hyvin syvällä ja sen päällä on kunnan pohjoisosassa paksu savikerrostuma. Tämä Muhoksen muodostuma on Tupoksen kohdalla 900 metriä paksu. Etelässä kallioperä koostuu graniitista. Yleisin maalaji on savi, jota on ennen kaikkea rannikon läheisyydessä. Kunnan itäosassa vallitsevia ovat moreenimaat. Paikoin on myös harjumuodostumia ja turvetta.
 Tärkeimmät vesistöt ovat tasangolla luikertelevat vähävetiset Liminganjoki, Temmesjoki, Tyrnävänjoki ja Ängeslevänjoki. Ne yhtyvät ennen Liminganlahtea, jossa ne muodostavat sokkeloisen suiston. Liminganlahti on kansainväliset vaatimukset täyttävä kosteikkoalue. Se tunnetaan linnuistaan, niityistään ja kasveistaan. Maan kohoamisen johdosta kasvillisuus on jatkuvassa kehitystilassa. Liminganlahden kasvilajisto on erikoinen. Alueella tavataan lukuisia eteläisiä, pohjoisia ja myös kotoperäisiä lajeja. Monia Pohjoisen jäämeren rannikon tai siihen laskevien jokien kasvilajeja kasvaa Suomessa vain Liminganlahdella. Maailman luonnonsäätiön mukaan Liminganlahti on Euroopan arvokkain lintualue.
 Manner- ja Meri-Suomen puoliväli
 Kun puolitetaan Nuorgamin (70°05’30’’) ja Bogskärin (59°30’10’’) leveysasteet ja Märketin (19°07’53’’) ja Ilomantsin Virmajärven (31°35’11’’) pituuspiirit, saadaan koordinaateiksi , joka sijoittuu Limingan Värminkoskentien ja rautatien risteykseen, parin kilometrin päähän Limingan kirkonkylästä.
 Liikenne
 Limingan kirkonkylä sekä Hirvinevan, Ketunmaan, Tikkaperän ja Tupoksen kylät sijaitsevat Pohjanmaan radan varressa. Aiemmin rautatieliikenne on ollut osa liminkalaisten arkea, mutta nykyisin Limingan rautatieasemalla ei ole lipunmyyntiä eikä henkilö- tai tavaraliikennettä. Aiemmin Liminkaan liikennöi Koskilinjat Oy, nykyään Limingassa liikennöi OTP Travel
 Liminka sijaitsee valtaväylien risteyskohdassa: Haaransillalla risteävät valtatiet 4 ja 8. Limingan ja Oulun välisellä osuudella moottoritieksi rakennettu Nelostie kiertää nykyisin Limingan kirkonkylän kauempaa, ja liikenne vanhana nelostienä tunnetulla seututiellä 847 on rauhoittunut merkittävästi. Tiehallinnon kelikamera on sijoitettu Haaransillan risteykseen.
 Koulutus
 Limingassa on kaksi yhtenäisen perusopetuksen koulua. Liminganlahden yhtenäiskoulu toimii kirkonkylässä, ja Ojanperän koulu johon oppilaan tulevat Ala-Temmeksen, Ketunmaan, Hirvinevan ja Selkäsenkylän alueilta. Tupoksen koulu toimii Tupoksen taajamassa. Lisäksi kirkonkylässä toimii Limingan lukio. Limingan Seudun Musiikkiopisto toimii Limingan lisäksi Lumijoen, Rantsilan ja Tyrnävän alueella. Limingan koulutuskeskus toimii lastensuojelun laitoshuollon yksikkönä järjestäen nuorille perus- ja ammatillista opetusta ja perhekotitoimintaa. Koulutuskeskuksen yhteydessä toimii Kylliälän koulu.
 Lakeuden kansalaisopisto toimii pääosin koulujen tiloissa järjestäen kursseja pääosin talvikaudella. Vuonna 1892 perustetun Limingan Kansanopiston ylläpitämä Limingan taidekoulu järjestää koulutusta muun muassa kuvataiteilijoille, sarjakuvittajille ja kirjoittajille. Oulun seudun ammattiopiston Limingan yksikkö järjestää turvallisuusalan opetusta. Ammattiopisto Luovin Limingan toimipaikka järjestää koulutusta Limingan Kramsunkujan ja Lännentien toimipaikoissa puutarha- ja matkailualoilla sekä auto-, kone-, puu- ja verhoilutekniikan koulutusaloilla.
 Kylät ja kulmakunnat
 Limingassa on neljä henkikirjakylää (tieto vuodelta 1973):
 Ala-Temmes
 Liminka (Limingankylä)
 Rantakylä
 Virkkula
 Taajamat
 Vuoden 2017 lopussa Limingassa oli 10 133 asukasta, joista 8 062 asui taajamissa, 2 032 haja-asutusalueilla ja 39:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Limingan taajama-aste on 79,9 %. Limingan taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:
 Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
 Seurakunnat
 Vuoden 2018 aluejaon mukaan Limingassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Limingan seurakunta
 Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Limingan alueella toimii Oulun ortodoksinen seurakunta.
 Kulttuuri
 Alakestilän arboretum, Ylipää
 Viikateniiton MM-kilpailut, järjestäjä LC Liminka-Liminganlahti, vuodesta 1993
 Teatteriyhdistys Teatteri Hannu ry, perustettu vuonna 2002
 Teatteri Rytinä, perustettu vuonna 2004
 Hengellinen teatteriyhdistys Via Dolorosa-Liminka Ry, vuodesta 2011
 Vilho Lampi –museo, rakennettu vuonna 1868, muistokoti Aappola ja Limingan kotiseutumuseo Limingan museoalueella
 Limingan kulttuuripolku
 Voimakas trombi tuhosi Limingan kuplahallin 17.–18. heinäkuuta 2005. Tämän tilalle on rakennettu Limingan jäähalli opetusministeriön tuella vuonna 2007.
 ArsLiminka ry, perustettu 2011
 Liminganlahden lintukuvafestivaali järjestetään vuonna 2013 jo seitsemättä kertaa
 Limingan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla lihapotut, ohrarieska ja imellyspuuro.
 Limingan taidekoulu
 Limingan nähtävyydet
 Kukka- ja eläinpuisto Escurial
 Limingan kirkko
 Limingan museoalue (Vanha Liminka)
 Liminganlahti
 Linnukkapatsas
 Urheiluseuroja
 Lakeuden Paini ry
 HC KiekkoBoys ry
 JiiPee-Rallyteam Tupos ry
 Lakeuden Tennis ry
 Lakeuden Urheiluratsastajat ry
 Limingan Kickboxing ry
 Limingan Kiekko ry
 Limingan Naisvoimistelijat ry
 Limingan Niittomiehet ry
 Rantalakeuden Moottorikelkkailijat
 Tupoksen Tuisku
 Voimistelu- ja urheiluseura Alatemmeksen Vesa ry
 Voimistelu- ja urheiluseura Limingan Luja ry
 Tunnettuja liminkalaisia
 Julius Immanuel Bergh, kirkkoherra (1810–1878)
 Isak Heikka, työväenaktiivi, ammattiyhdistysjohtaja ja toimittaja (1891–1938)
 Anna-Leena Härkönen, kirjailija, näyttelijä (s. 1965)
 Ari Koch, kuvanveistäjä (s. 1956)
 Juhana ”Kyösti” Kokko, kirjailija (1856–1926)
 Niilo Kokko, arkkitehti (1907–1975)
 Hannu Krankka, nuijasodan päällikkö (k. noin 1630)
 Vilho Lampi, taidemaalari (1898–1936)
 Leo Lastumäki, näyttelijä (1927–2012)
 Hannu Lukin, taidemaalari (s. 1963)
 Aapo Lyytinen, nimimerkki Sampoinen, runoilija ja opettaja (1852–1893)
 Sakari Matinlauri, kuvanveistäjä (s. 1957)
 Jari Elsilä, Kalevan pilapiirtäjä (s. 1960)
 Hjalmar Mellin, matemaatikko (1854–1933)
 Abraham Ojanperä, oopperalaulaja (1856–1916)
 Tomi Pekkala, jääkiekkoilija (s. 1988)
 Eero Sangi, lentopalloilija (s. 1979)
 Heikki Sarvela, musiikin lehtori (1938–1991)
 Heikki Toppila, kirjailija (1885–1963)
 Eero Ylitalo, tietokilpailija (s. 1953)
 Antti Ylönen, jääkiekkoilija (s. 1983)
 Kansanedustajia
 Susanna Huovinen (syntynyt Limingassa), SDP, 1999 alkaen
 Väinö Juustila, Kokoomus, 1918–1922
 Antti Nahkala, (syntynyt Limingassa), Suomen sosialistinen työväenpuolue, 1922–1924
 Eero Pehkonen, (syntynyt Limingassa), Maalaisliitto, 1914–1918
 Juho Sunila, (syntynyt Limingassa), Maalaisliitto, 1922–1927, 1927–1933. Pääministerinä vuosina 1927–1928 ja 1931–1932.
 Antti Tuomikoski, Suomalainen puolue, 1908–1909
 Samuli Tuomikoski, Kokoomus, 1929–1933
 Ystävyyskunnat
 Nõo, Viro
 Kuvia Limingasta
 Katso myös
 Luettelo Limingan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
 Lähteet
 Kirjallisuutta
 417 s.
 Aiheesta muualla
 Limingan kunnan kotisivut
 Tilastokeskus – Limingan avainluvut
 Liminganportti
 Liminganlahti
 liminganlahti.net
 WWF – Liminganlahti
 Limingan taidekoulu
 Seulonnan keskeiset artikkelit


text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,27.7.2017
 COM(2017) 389 final
 2017/0178(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 kirjutada alla Euroopa Liidu ning Mauritiuse Vabariigi vahelisele lepingule, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Mauritiuse Vabariigi vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut
 SELETUSKIRI
 1.ETTEPANEKU TAUST
 26. juuni 2013. aasta määrusega (EL) nr 610/2013
 1
 (edaspidi „Schengeni piirieeskirjade muudatus“) muudeti Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni
 2
 , määrust (EÜ) nr 562/2006
 3
 (Schengeni piirieeskirjad) ja määrust (EÜ) nr 810/2009
 4
 (viisaeeskiri) ning määratleti muu hulgas uuesti kolmandate riikide kodanike Schengeni alal „lühiajalise viibimise“ mõiste. Alates 18. oktoobrist 2013 on Schengeni alale lühiajaliselt reisida kavatsevate kolmandate riikide kodanikel lubatud seal maksimaalset viibida 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul, olenemata sellest, kas neil on viisat vaja või mitte. Erinevalt kuni 18. oktoobrini 2013 kehtinud määratlusest (kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul alates esmakordse sisenemise kuupäevast), on uus määratlus täpsem, sest kestust väljendatakse kuude asemel päevades. Lisaks sellele on termin „alates esmakordse sisenemise kuupäevast“ määratlusest välja jäetud, sest see tekitas palju segadust ja küsimusi.
 Schengeni piirieeskirjade muudatusega tehti ELi viisa- ja piiridealasesse õigustikku (st Schengeni lepingu rakendamise konventsioon, Schengeni piirieeskirjad, viisaeeskiri ja määrus (EÜ) nr 539/2001
 5
 ) kõik vajalikud muudatused. Lühiajalise viibimise määratlus on aga sätestatud ka Euroopa Liidu poolt sõlmitud rahvusvahelistes lepingutes. Antigua ja Barbuda
 6
 , Bahama Ühenduse
 7
 , Barbadose
 8
 , Brasiilia
 9
 , Mauritiuse
 10
 , Saint Kittsi ja Nevise
 11
 ning Seišellidega
 12
 sõlmitud viisanõudest loobumist käsitlevates lepingutes osutatakse viisavaba viibimise määratlemisel siiani vanale määratlusele („kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mille algust arvestatakse alates esmakordse sisenemise kuupäevast“
 13
 ).
 Komisjon võttis 16. juulil 2014 vastu soovituse nõukogu otsuse kohta, millega lubatakse alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja eespool nimetatud riikide vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevate lepingute muutmiseks
 14
 . Nõukogu võttis kõnealuse otsuse vastu 9. oktoobril 2014
 15
 . Eesmärk oli rakendada nende seitsme riigi suhtes Schengeni piirieeskirjade muudatuses sätestatud lühiajalise viibimise uut määratlust. Lisaks sellele on lühiajalist viibimist, mida viisanõudest loobumist käsitlevates lepingutes määratletakse kuude asemel päevades, elektrooniliste/IT-vahenditega lihtsam kontrollida ja arvestada ning selline määratlus on seega tsentraliseeritud piirihaldussüsteemide (nt kavandatav riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem
 16
 ) jaoks sobilikum.
 Pärast nõukogult volituste saamist alustas komisjon seitsme riigiga (Antigua ja Barbuda, Bahama Ühendus, Barbados, Brasiilia, Mauritius, Saint Kitts ja Nevis ning Seišellid) läbirääkimisi viisanõudest loobumist käsitlevate lepingute muutmiseks.
 Läbirääkimised Mauritiuse Vabariigiga viidi edukalt lõpule muutmislepingu parafeerimisega 11. novembril 2016. Mõlemad lepinguosalised nõustusid võtma „lühiajalise viibimise“ uue määratluse kasutusele kogu ELi ja Mauritiuse vahelise viisanõudest loobumist käsitleva lepingu ulatuses. Lisaks sellele muudeti lepingus mõningaid tehnilisi üksikasju (vt allpool), kuid kõik need muudatused on reisija seisukohast väheolulised.
 Ühendkuningriigi ja Iirimaa eriseisundit on kajastatud lepingu preambulis.
 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS
 •Õiguslik alus
 Lepingu kohaselt peavad mõlemad lepinguosalised selle kooskõlas oma vastavate menetlustega heaks kiitma. Liidu poolt on selleks vaja nõukogu otsust lepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta.
 Käesolev ettepanek esitatakse nõukogule, et ta annaks volitused allkirjastada leping, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Mauritiuse Vabariigi vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut.
 Võttes üle Schengeni piirieeskirjade muudatuses sätestatud lühiajalise viibimise uue määratluse, millega antakse „lühiajalise viibimise“ sõnaselge tõlgendus, tagatakse lepinguga liikmesriikide vahel õiguslik sidusus ja ühtlustamine.
 Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 77 lõike 2 punkt a koostoimes artikliga 218.
 Liidul ei ole õigust muuta viisanõudest loobumist käsitlevaid lepinguid, mis seoksid Schengeni acquis’ ja sealhulgas ühise viisapoliitika rakendamisega assotsieerunud nelja riiki. Ühtlustatud lähenemisviisi ja Schengeni alal lubatud viibimise kestust käsitlevate sätete rakendamise tagamiseks on lepingule lisatud ühisdeklaratsioon, milles kinnitatakse ühelt poolt Mauritiuse ning teiselt poolt Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsi soovi muuta vastavalt kehtivaid kahepoolseid viisanõudest loobumist käsitlevaid lepinguid.
 •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)
 Kui üks rahvusvahelise lepingu pooltest on Euroopa Liit, siis ei saa sellise lepingu muudatusi liikmesriigid ise õiguslikult rakendada. Viisanõudest loobumist käsitleva lepingu Mauritiusega on sõlminud Euroopa Liit. Seega on vaja liidu tasandi meedet.
 Lisaks sellele mõjutaks see, kui viisanõudest loobumist käsitlevaid lepinguid sõlmiksid liikmesriigid, liidu viisaõigustikku (ELi toimimise lepingu artikli 3 lõige 2).
 •Proportsionaalsus
 Käesolev ettepanek ei lähe kaugemale seatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust ehk Mauritiuse ja liidu vahel kehtiva viisanõudest loobumist käsitleva lepingu muutmisest.
 3.MÕJU EELARVELE
 Ettepanekuga ei kaasne ELi eelarvele lisakulusid.
 4. JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
 •Konsulteerimine sidusrühmadega
 Nõukogu võttis 9. oktoobril 2014 vastu läbirääkimisjuhised, millega volitati komisjoni alustama Mauritiuse Vabariigiga läbirääkimisi kahe osapoole vahelise viisanõudest loobumist käsitleva lepingu muutmiseks. Liikmesriike teavitati läbirääkimiste kulgemisest viisatöörühma koosolekutel.
 5.MUU TEAVE
 •Läbirääkimiste tulemus
 Komisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimisjuhistega seatud eesmärgid on saavutatud ja lepingu eelnõu on liidule vastuvõetav.
 Lepingu eelnõu lõpliku sisu võib kokku võtta alljärgnevalt:
 a. Viibimise kestus
 Lepinguga nähakse Euroopa Liidu ning Mauritiuse Vabariigi kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile kuni 90 päevaks mis tahes 180-päeva pikkuse ajavahemiku jooksul (varem kuni kolmeks kuuks kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, alates esmakordse sisenemise kuupäevast). Uut määratlust kohaldatakse kogu Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevas lepingus.
 b. Lõppsätted – lepingu täitmise peatamine (artikli 8 lõige 4)
 Lepinguga muudetakse artikli 8 lõike 4 viimast lauset järgmiselt: „Käesoleva lepingu täitmise peatanud lepinguosaline teatab viivitamata teisele lepinguosalisele, kui käesoleva lepingu täitmise peatamise põhjused on kõrvaldatud, ja lõpetab lepingu täitmise peatamise.“ Praegusele tekstile sõnade „ja lõpetab lepingu täitmise peatamise“ lisamine tähendab muudetud lepingu kohaselt, et viisanõudest loobumise peatamine lõpetatakse, kui kaovad peatamise esile kutsunud põhjused. Selle punktiga ühtlustatakse muudatusega Mauritiusega sõlmitud viisanõudest loobumist käsitleva lepingu sõnastus kõigi teiste liidu poolt 2015. ja 2016. aastal allkirjastatud viisanõudest loobumist käsitlevate lepingute sõnastusega. 14. juunil 2016 konsulteeriti kõnealuse muudatuse osas viisatöörühmaga ning ükski liikmesriik vastuväiteid ei esitanud.
 c. Ühenduse asendamine liiduga
 Alates Lissaboni lepingu jõustumisest 1. detsembril 2009 on ainult Euroopa Liidul juriidilise isiku staatus. Siiski on „Euroopa Ühendus“ sätestatud rahvusvahelistes lepingutes, mis jõustusid enne Lissaboni lepingut. Nii on see ka Euroopa Ühenduse ja Mauritiuse Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu puhul. Muutmislepinguga asendatakse seetõttu ühendus kogu viisanõudest loobumist käsitleva lepingu ulatuses liiduga.
 d. Ühisdeklaratsioonid
 Lepingule on lisatud kaks ühisdeklaratsiooni:
 - milles tõlgendatakse 90-päevast ajavahemikku mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul, ning
 - Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsi kohta
 e. Jõustumine
 Käesolev leping jõustub selle kuuenda kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil viimane lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele, et ratifitseerimine on lõpule viidud. Õiguskindluse tagamiseks ning võimaldamaks reisijatel seadusest aru saada ja seda täita, on vajalik kehtestada piisavalt pikk üleminekuperiood. Pärast lepingu ratifitseerimist võimaldab kuuekuuline periood reisijatel lõpetada lühiajalised viibimised, mida arvestatakse veel täielikult vana määratluse alusel. Seejärel jõustub uus lühiajalise viibimise määratlus ning selle 180-päevane tagasiulatuv viiteperiood.
 Muutmisleping teisi Euroopa Ühenduse ja Mauritiuse Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu sätteid, sealhulgas territoriaalset kohaldamisala ei mõjuta.
 6.KOKKUVÕTE
 Arvestades eespool nimetatud tulemusi, teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu võtaks vastu otsuse kirjutada liidu nimel lepingule alla ja volitaks nõukogu eesistuja määrama isiku(d), kes on nõuetekohaselt volitatud liidu nimel lepingule alla kirjutama.
 2017/0178 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 kirjutada alla Euroopa Liidu ning Mauritiuse Vabariigi vahelisele lepingule, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Mauritiuse Vabariigi vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõikega 5,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 ning arvestades järgmist:
 (1)Nõukogu sõlmis 30. novembri 2009. aasta otsusega Euroopa Ühenduse ja Mauritiuse Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu. Lepinguga nähakse Euroopa Liidu ja Mauritiuse kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile „kuni kolmeks kuuks kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul“.
 (2)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 610/2013
 17
 tehti liidu viisa- ja piiridealasesse õigustikku horisontaalsed muudatused ning määratleti lühiajalise viibimisena kuni 90-päevast viibimist mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.
 (3)Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelisse lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevasse lepingusse tuleb liidu lühiajalise viisarežiimiga täieliku kooskõla saavutamiseks inkorporeerida kõnealune uus määratlus.
 (4)Nõukogu võttis 9. oktoobril 2014 vastu otsuse, millega volitati komisjoni alustama läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ja Mauritiuse Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu muutmislepingu (edasipidi „leping“) sõlmimise üle.
 (5)Läbirääkimised Mauritiuse Vabariigiga viidi edukalt lõpule lepingu parafeerimisega kirjade vahetamise teel 11. novembril 2016 liidu ja Mauritiuse pealäbirääkijate poolt.
 (6)Leping tuleks allkirjastada ja sellele lisatud deklaratsioonid liidu nimel heaks kiita.
 (7)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ
 18
 . Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
 (8)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ
 19
 . Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Käesolevaga antakse luba kirjutada liidu nimel alla Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelisele lepingule, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Mauritiuse Vabariigi vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut (edaspidi „leping“), eeldusel et nimetatud leping sõlmitakse.
 Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.
 Artikkel 2
 Liidu nimel kiidetakse heaks käesolevale otsusele lisatud deklaratsioonid.
 Artikkel 3
 Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule liidu nimel alla kirjutama.
 Artikkel 4
 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 (1)
 ELT L 182, 29.6.2013, lk 1.
 (2)
 EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19.
 (3)
 ELT L 105, 13.4.2006, lk 1.
 (4)
 ELT L 243, 15.9.2009, lk 1.
 (5)
 EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1.
 (6)
 ELT L 169, 30.6.2009, lk 3.
 (7)
 ELT L 169, 30.6.2009, lk 24.
 (8)
 ELT L 169, 30.6.2009, lk 10.
 (9)
 Brasiiliaga sõlmis EL kaks lepingut. Esimene leping käsitles tavapassi kasutajaid (ELT L 255, 21.9.2012, lk 4) ning teine leping eraldi diplomaatilise, teenistus- ja ametipassi kasutajaid (ELT L 66, 12.3.2011, lk 2).
 (10)
 ELT L 169, 30.6.2009, lk 17.
 (11)
 ELT L 169, 30.6.2009, lk 38.
 (12)
 ELT L 169, 30.6.2009, lk 31.
 (13)
 Vt lepingutes „Eesmärk“ ja „Riigis viibimise kestus“.
 (14)
 COM(2014) 468 final.
 (15)
 Nõukogu otsus, millega volitatakse komisjoni alustama läbirääkimisi Euroopa Liidu/Ühenduse ning Antigua ja Barbuda, Bahama Ühenduse, Barbadose, Brasiilia Liitvabariigi, Mauritiuse Vabariigi, Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni ning Seišelli Vabariigi vahel sõlmitud lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevate lepingute muutmiseks; vastu võetud nõukogus 9. oktoobril 2014.
 (16)
 COM(2016)194 final.
 (17)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 610/2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad), Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni, nõukogu määrusi (EÜ) nr 1683/95 ja (EÜ) nr 539/2001 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 767/2008 ja (EÜ) nr 810/2009 (ELT L 182, 29.6.2013, lk 1).
 (18)
 Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).
 (19)
 Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).
 ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,27.7.2017
 COM(2017) 389 final
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 Ettepanek: Nõukogu otsus
 kirjutada alla Euroopa Liidu ning Mauritiuse Vabariigi vahelisele lepingule, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Mauritiuse Vabariigi vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 Ettepanek: Nõukogu otsus
 kirjutada alla Euroopa Liidu ning Mauritiuse Vabariigi vahelisele lepingule, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Mauritiuse Vabariigi vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut
 Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vaheline
 LEPING,
 millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Mauritiuse Vabariigi vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut
 EUROOPA LIIT
 ühelt poolt ning
 MAURITIUSE VABARIIK, edaspidi „Mauritius”,
 teiselt poolt,
 edaspidi koos „lepinguosalised”,
 VÕTTES ARVESSE Euroopa Ühenduse ja Mauritiuse Vabariigi vahelist lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevat lepingut (edaspidi „leping“), mis jõustus 1. märtsil 2010,
 KINNITADES VEEL KORD inimestevaheliste kontaktide lihtsustamise olulisust,
 VÕTTES TEADMISEKS, et lepingut rakendatakse lepinguosaliste kodanike huvides,
 VÕTTES ARVESSE, et lepingus sätestatud lühiajalise viibimise määratlus (kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul alates esmakordse sisenemise kuupäevast) ei ole piisavalt täpne ning eelkõige mõiste „esmakordse sisenemise kuupäev“ võib tekitada ebakindlust ja küsimusi,
 PIDADES SILMAS, et 26. juuni 2013. aasta määrusega (EL) nr 610/2013 tehti ELi „sisemisse“ viisa- ja piiridealasesse õigustikku horisontaalsed muudatused ning määratleti lühiajalise viibimisena „90 päeva mis tahes180-päevase ajavahemiku jooksul“,
 VÕTTES ARVESSE, et Euroopa Liidu loodav riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem eeldab lühiajalist viibimist käsitleva ühtse ja sõnaselge määratluse kasutamist, mis on kohaldatav kõigi kolmandate riikide kodanike suhtes,
 SOOVIDES tagada reisijate sujuva voo lepinguosaliste piiriületuspunktides,
 KINNITADES VEEL KORD, et käesolev leping hõlmab Euroopa Liidu kõigi liikmesriikide kodanikke, välja arvatud Ühendkuningriik ja Iirimaa,
 VÕTTES ARVESSE protokolli Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes ning Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis’d käsitlevat protokolli, mis on lisatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule, ning kinnitades, et käesolevat lepingut ei kohaldata Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes,
 ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
 Artikkel 1
 Lepingut muudetakse vastavalt käesoleva artikli sätetele.
 (1)Pealkirjas ja artikli 3 lõikes 5, artikli 6 lõikes 1 ning artikli 8 lõikes 7 asendatakse sõna „ühendus“ sõnaga „liit“.
 (2)Artiklis 1 asendatakse sõnad „kolmeks kuuks kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul“ sõnadega „90 päevaks mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul“.
 (3)Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „Euroopa Liidu kodanikud võivad viibida Mauritiuse territooriumil kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.“
 (4)Artikli 4 lõige 2 asendatakse järgmisega:
 „Mauritiuse kodanikud võivad viibida Schengeni acquis’d täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumil kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul. Kõnealuse ajavahemiku arvestamisel ei võeta arvesse viibimist sellises liikmesriigis, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis’d.
 Mauritiuse kodanikud võivad viibida kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul iga sellise liikmesriigi territooriumil, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis’d; sellisel juhul ei võeta viibimise kestuse arvestamisel arvesse Schengeni acquis’d täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumil viibimise kestust.“
 (5)Artikli 4 lõikes 3 asendatakse sõnad „kolme kuu“ sõnadega „90 päeva“ ning sõna „ühenduse“ asendatakse sõnaga „liidu“.
 (6)Artikli 8 lõike 4 viimane lause asendatakse järgmisega:
 „Käesoleva lepingu täitmise peatanud lepinguosaline teatab viivitamata teisele lepinguosalisele, kui käesoleva lepingu täitmise peatamise põhjused on kõrvaldatud, ja lõpetab lepingu täitmise peatamise.“
 Artikkel 2
 Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks oma vastavate menetluste kohaselt ja leping jõustub selle kuuenda kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil lepinguosalised on teineteisele teatanud, et eespool osutatud menetlused on lõpule viidud.
 Käesolev leping on koostatud ... [koht] ... [kuupäev] ... [kuu] kahe tuhande seitsmeteistkümnendal aastal kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.
 Euroopa Liidu nimel
 Mauritiuse Vabariigi nimel
 ÜHISDEKLARATSIOON ISLANDI, LIECHTENSTEINI, NORRA JA ŠVEITSI KOHTA
 On soovitav, et ühelt poolt Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsi ning teiselt poolt Mauritiuse ametiasutused muudaksid viivitamata lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevaid kahepoolseid lepinguid vastavalt käesoleva lepingu tingimustele.
 Ühisdeklaratsioon, milles tõlgendatakse 90-päevast ajavahemikku mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul
 Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepingu artiklis 4 sätestatud kuni 90-päevane kestus mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul tähendab kas üht katkematut külastust või mitut järjestikust külastust, mille kestus ei ületa kokku 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.
 Väljend „mis tahes” osutab sellele, et kohaldatakse liikuvat 180-päevast võrdlusperioodi, võttes arvesse kõik liikmesriikide territooriumil viibitud päevad viimase 180-päevase ajavahemiku jooksul, et kontrollida, kas nõue, mille kohaselt on liikmesriikide territooriumil lubatud viibida 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul, on jätkuvalt täidetud. See tähendab muu hulgas, et kui liikmesriikide territooriumil ei ole viibitud katkematu 90-päevase ajavahemiku jooksul, on lubatud uus kuni 90-päevane viibimine.
 ________


text:
'Αριθ . L 247 / 22 Επίσημη Εφημερίδα τών Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 31 . 8 . 81
 ΑΠΟΦΑΣΗ άριθ. 2/81 ΤΗΣ ΜΙΚΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ
 τής 8ης 'Ιουλίου 1981
 περί τροποποιήσεως τοϋ πρωτοκόλλου άριθ. 3 περί τοϋ όρισμοϋ τής έννοιας « καταγόμενα
 προϊόντα» ή «προϊόντα καταγωγής» καί περί τών μεθόδων διοικητικής συνεργασίας, προκειμέ
 νου νά ληφθεί ύπόψη ή τροποποίηση τής διεθνοϋς μεθόδου προσδιορισμού τής «δασμολογητέας
 αξίας»
 H ΜΙΚΤΗ ΕΠΙΤΡΟΠΗ ,
 Έχοντας ύπόψη :
 τή συμφωνία μεταξύ τής Εύρωπαϊκής ΟΙκονομικής Κοινότητος καί τοϋ Βασιλείου τής
 Νορβηγίας, πού ύπεγράφη στίς Βρυξέλλες στίς 14 Μαΐου 1973 ,
 τό πρωτόκολλο άριθ . 3 περί τοΰ όρισμοΰ τής έννοιας « καταγόμενα προϊόντα» ή «προϊόντα
 καταγωγής», καί περί τών μεθόδων διοικητικής συνεργασίας, καί ιδίως τό όρθρο 28,
 Εκτιμώντας:
 δτι πρέπει νά τροποποιηθεί ή έπεξηγηματική σημείωση άριθ . 6 τοΰ πρωτοκόλλου τούτου,
 συνεπεία τής υίοθετήσεως τής συμφωνίας περί έφαρμογής τοΰ άρθρου VII τής Γενικής
 Συμφωνίας Δασμών καί Εμπορίου πού συνήφθη στή Γενεύη στίς 12 Απριλίου 1979, ή όποία
 περιλαμβάνει νέα διεθνή μέθοδο προσδιορισμού τής «δασμολογητέας άξίας»,
 ΑΠΟΦΑΣΙΖΕΙ :
 Άρθρο 1
 Στήν έπεξηγηματική σημείωση άριθ . 6 τοΰ πρωτοκόλλου άριθ . 3 , τό δεύτερο έδάφιο άντικα
 θίσταται άπό τό άκόλουθο κείμενο :
 «Ώς "δασμολογητέα άξία" νοείται έκείνη ή όποία καθορίζεται κατά τή συμφωνία περί τής
 έφαρμογής τοΰ άρθρου VII τής Γενικής Συμφωνίας Δασμών καί Εμπορίου, πού συνήφθη στή
 Γενεύη στίς 12 Απριλίου 1979 .».
 Άρθρο 2
 Ή παρούσα άπόφαση άρχίζει νά ισχύει άπό 1ης ' Ιανουαρίου 1981 .
 "Εγινε στίς Βρυξέλλες, στίς 8 ' Ιουλίου 1981 .
 Γιά τή Μικτή Επιτροπή
 Ό Πρόεδρος
 Pierre DUCHATEAU


text:
 24.8.2016
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 229/5
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1410
 z dne 23. avgusta 2016
 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),
 ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.
 (2)
 Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 23. avgusta 2016
 Za Komisijo
 V imenu predsednika
 Jerzy PLEWA
 Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja
 (1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.
 (2) UL L 157, 15.6.2011, str. 1.
 PRILOGA
 Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave
 (EUR/100 kg)
 Oznaka KN
 Oznaka tretje države (1)
 Standardna uvozna vrednost
 0702 00 00
 AR
 186,0
 MA
 161,8
 ZZ
 173,9
 0707 00 05
 TR
 137,2
 ZZ
 137,2
 0709 93 10
 TR
 142,2
 ZZ
 142,2
 0805 50 10
 AR
 185,7
 CL
 134,0
 MA
 95,0
 TR
 154,0
 UY
 146,1
 ZA
 164,9
 ZZ
 146,6
 0806 10 10
 EG
 216,6
 TR
 135,2
 ZZ
 175,9
 0808 10 80
 AR
 156,1
 BR
 102,1
 CL
 126,5
 CN
 160,3
 NZ
 157,1
 US
 141,5
 ZA
 97,2
 ZZ
 134,4
 0808 30 90
 AR
 93,2
 CL
 113,0
 TR
 138,3
 ZA
 125,7
 ZZ
 117,6
 0809 30 10 , 0809 30 90
 TR
 131,0
 ZZ
 131,0
 (1) Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.


type: caselaw

text:
8.7.2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 192/3
 1) Ranskan tasavalta on laiminlyönyt luontotyyppien sekä luonnon- 1) Väärennettyjen ja laittomasti valmistettujen tavaroiden vapaa-
 varaisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuu- seen liikkeeseen luovutuksen, viennin, jälleenviennin tai suspen-
 ta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY mukaiset siomenettelyyn asettamisen kieltämistä koskevista toimenpiteistä
 velvoitteensa, koska se ei ole määräajassa antanut kyseisen 22 päivänä joulukuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY)
 direktiivin 6 artiklan 3 ja 4 kohdan noudattamisen edellyttämiä N:o 3295/94 1 artiklaa on tulkittava siten, että sitä sovelletaan
 lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä. silloin, kun asetuksessa N:o 3295/94 tarkemmin määriteltyjen
 kaltaiset, jostakin kolmannesta maasta tuodut ja toiseen kolman-
 2) Kanne hylätään muilta osin. teen maahan passitettavat tavarat väliaikaisesti pysäytetään
 tulliin niiden kauttakuljetuksen aikana jossakin jäsenvaltiossa
 3) Asianosaiset vastaavat omista oikeudenkäyntikuluistaan. kyseisen jäsenvaltion tulliviranomaisten tämän asetuksen nojalla
 suorittamin toimenpitein oikeuksiaan loukatuiksi väittävän sel-
 laisen oikeudenhaltijan hakemuksesta, jonka yrityksen kotipaikka
 (1) EYVL C 278, 6.9.1998.
 on kolmannessa maassa.
 2) Esitettyjen kysymysten tutkinnassa ei ole tullut esille sellaisia
 seikkoja, jotka vaikuttaisivat asetuksen N:o 3295/94 pätevyy-
 teen.
 (1) EYVL C 397, 19.12.1998.
 YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO
 (ensimmäinen jaosto)
 YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO
 6 päivänä huhtikuuta 2000
 (kuudes jaosto)
 asiassa C-383/98 (Oberster Gerichtshofin esittämä ennak-
 koratkaisupyyntö), The Polo/Lauren Company LP vastaan 13 päivänä huhtikuuta 2000
 PT. Dwidua Langgeng Pratama International Freight For-
 warders (1) asiassa C-176/96, (Tribunal de première instance de Bru-
 xellesin esittämä ennakkoratkaisupyyntö), Jyri Lehtonen
 ja Castors Canada Dry Namur-Braine ASBL vastaan Fédé-
 (Yhteinen kauppapolitiikka – Asetus (EY) N:o 3295/94 ration royale belge des sociétés de basket-ball ASBL
 – Väärennettyjen ja laittomasti valmistettujen tavaroiden (FRBSB) (1)
 vapaaseen liikkeeseen luovutuksen, viennin, jälleenviennin
 tai suspensiomenettelyyn asettamisen kieltäminen – Sovellet- (Työntekijöiden vapaa liikkuvuus – Yrityksiin sovellettavat
 tavuus ulkoisessa passituksessa oleviin tavaroihin – Päte- kilpailusäännöt – Ammattilaiskoripalloilijat – Muista jäsen-
 vyys) valtioista lähtöisin olevien pelaajien siirtoja koskevat
 säännöt)
 (2000/C 192/05)
 (2000/C 192/06)
 (Oikeudenkäyntikieli: saksa) (Oikeudenkäyntikieli: ranska)
 (Väliaikainen käännös: lopullinen käännös julkaistaan Euroopan
 (Väliaikainen käännös: lopullinen käännös julkaistaan Euroopan
 yhteisöjen tuomioistuimen oikeustapauskokoelmassa)
 yhteisöjen tuomioistuimen oikeustapauskokoelmassa)
 Asiassa C-176/96, jonka Tribunal de première instance de
 Asiassa C-383/98, jonka Oberster Gerichtshof (Itävalta) on Bruxelles (Belgia) on saattanut EY:n perustamissopimuksen
 saattanut EY:n perustamissopimuksen 177 artiklan (josta on 177 artiklan (josta on tullut EY 234 artikla) nojalla yhteisöjen
 tullut EY 234 artikla) nojalla yhteisöjen tuomioistuimen käsi- tuomioistuimen käsiteltäväksi saadakseen tässä kansallisessa
 teltäväksi saadakseen tässä kansallisessa tuomioistuimessa vi- tuomioistuimessa vireillä olevassa asiassa Jyri Lehtonen, Cas-
 reillä olevassa asiassa The Polo/Lauren Company LP vastaan PT. tors Canada Dry Namur-Braine ASBL vastaan Fédération royale
 Dwidua Langgeng Pratama International Freight Forwarders belge des sociétés de basket-ball ASBL (FRBSB), Ligue belge –
 ennakkoratkaisun väärennettyjen ja laittomasti valmistettujen Belgische Liga ASBL:n osallistuessa asian käsittelyyn, ennakko-
 tavaroiden vapaaseen liikkeeseen luovutuksen, viennin, jälleen- ratkaisun EY:n perustamissopimuksen 6 ja 48 artiklan (joista
 viennin tai suspensiomenettelyyn asettamisen kieltämistä kos- on muutettuina tullut EY 12 ja EY 39 artikla) ja EY:n
 kevista toimenpiteistä 22 päivänä joulukuuta 1994 annetun perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan (joista on tullut EY
 neuvoston asetuksen (EY) N:o 3295/94 (EYVL L 341 s. 8) 81 ja EY 82 artikla) tulkinnasta, yhteisöjen tuomioistuin
 tulkinnasta, yhteisöjen tuomioistuin (ensimmäinen jaosto), (kuudes jaosto), toimien kokoonpanossa: toisen jaoston pu-
 toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja L. Sevón sekä heenjohtaja R. Schintgen, joka hoitaa kuudennen jaoston pu-
 tuomarit P. Jann ja M. Wathelet (esittelevä tuomari), julkisasia- heenjohtajan tehtäviä, sekä tuomarit G. Hirsch ja H. Ragne-
 mies: D. Ruiz-Jarabo Colomer, kirjaaja: johtava hallintovirka- malm (esittelevä tuomari), julkisasiamies: S. Alber, kirjaaja:
 mies H. A. Rühl, on antanut 6.4.2000 tuomion, jonka tuomio- hallintovirkamies L. Hewlett, on antanut 13.4.2000 tuomion,
 lauselma on seuraava: jonka tuomiolauselma on seuraava: