type: wikipedia

text:
1194 (MCXCIV) je bilo navadno leto, ki se je po julijanskem koledarju začelo na soboto.
 Dogodki
 Slovenija
 9. oktober - Umrlega oglejskega patriarha Godfreja Hohenstaufna nasledi Pelegrin II. Ortenburg-Španhajmski. 1204 ↔
 31. december - Po hudi poškodbi dobljeni na turnirju umre avstrijski (izobčeni) vojvoda Leopold V., avstrijski vojvoda. Kljub zavezi iz Georgenberške pogodbe, da se Avstrija in Štajerska ne bosta delili, se deželi razdelita med njegova sinova: Friderika (Avstrija) in Leopolda (Štajerska).
 Evropa
 Vrnitev Riharda Levjesrčnega iz ujetništva
 4. februar - Ker (izobčeni) rimsko-nemški cesar Henrik VI. prejme zahtevano enormno odkupnino za izpustitev angleškega kralja Riharda Levjesrčnega, je le-ta izpuščen na prostost.
 april - Z vrnitvijo Riharda v Anglijo, se mu mlajši brat Ivan ukloni. Rihard mu odvzame vse posesti razen Irske.
 17. april - Drugo kronanje Riharda Levjesrčnega v Winchestru.
 maj-julij - V Normandiji se kralj Rihard spopade s francoski kraljem Filipom II., vendar mu ga ne uspe pregnati s celotnih angleških posesti.
 Rihard spravi jude pod svoje varstvo in jim da svobodo gibanja. V zameno za zaščito zahteva fiksen delež (desetino) pri finančnih transakcijah.
 Druga invazija na Sicilijo
 20. februar - Umrlega sicilskega kralja Tankreda iz Lecce nasledi mladoletni sin Vilijem III.. Regentstvo prevzame kraljica-vdova Sibila iz Acerre. Zahtevo po sicilski kroni ohrani rimsko-nemški cesar Henrik VI.
 april - Cesar Henrik VI. in razlaščeni vojvoda Henrik Lev dosežeta poravnavo. Cesar vrne vojvodi mesto Braunschweig z okolico. 1195 ↔
 poletje-jesen - Henrik VI. porabi odkupnino, ki jo je dobil od angleške krone, za invazijo na Sicilijo. Proti jugu Italije napreduje zelo hitro in mesta se mu predajajo brez odpora.
 25. avgust - Cesarska vojska zavzame Neapelj.
 20. november - Cesarska vojska vstopi v sicilsko prestolnico Palermo in odstavi kralja Vilijema III.. Cesar Henrik VI. kljub vsem zameram Vilijemu III. ohrani dedni naslov grofa Lecce in mu doda še kneževino Taranto.↓
 25. december → Kronanje Henrika VI. za kralja Sicilije. Soproga Konstanca se ne udeleži kronanja, ker rojeva bodočega rimsko-nemškega cesarja in kralja Friderika II. (oziroma Friderik I. kot sicilski kralj).
 29. december - Zarota odstavljenega sicilskega dvora proti novemu kralju Henriku VI. Henrik da 12 letnega bivšega kralja Vilijema III. brutalno mučiti in ga dosmrtno zapre. Njegovo mater in regentinjo Sibilo iz Acerre izžene v Francijo. Ostale sozarotnike, mdr. admirala Margarita iz Brindisija, zapre po nemških zaporih.
 Ostalo po Evropi
 5. maj - Umrlega poljskega nadvojvodo Kazimirja II. Pravičnega nasledi najstarejši sin Lešek I. Beli.
 10. junij - Večji požar v katedrali Chartes omogoči začetek njene prenove.
 27. junij - Umrlega navarskega kralja Sanča VI. nasledi sin Sančo VII.
 9. oktober - Po smrti bojevitega oglejskega patriarha Godfreja Hohenstaufna, ki se je bolj kot božji službi posvečal vojnam s Trevisom in Gorico, prevzame njegove dolgove novi patriarh Pelegrin II.
 15. november - Po umrli flandrijski grofici Margareti I. nadaljuje vodenje grofije njen soprog hainauški grof Baldvin V.
 Ustanovitev samostana avguštinskega reda v Dobrli vasi, avstrijska Koroška.
 Avstijski vojvoda Leopold V. ustanovi obmejno mesto Wiener Neustadt za obrambo proti Madžarom.
 Umrlega toulškega grofa Rajmonda V. nasledi sin Rajmond VI.
 Umrlega kijevskega velikega kneza Svjatoslava III. nasledi sovladar Rurik III.
 Prva omemba Bayreutha.
 Azija
 Bližnji vzhod
 19. marec - Perzija: Horezmijci pod vodstvom Ad-Din Tekeša premagajo seldžuško vojsko, ki jo vodi Togrul III., zadnji veliki Seldžuk. Od nekoč mogočnega seldžuškega imperija preostane edino Sultanat Rum.↓
 → Abasidski kalif Al-Nasir se čuti ogrožen s horezmijskem imperijem neposredno na meji. Po nekaj praskah na bojnem polju, se spor razvname na političnem in ideološkem polju, saj začno Horezmijci favorizirati šiite.
 18. julij - Umrlega ciprskega kralja Gvida Lusignanskega nasledi starejši brat Amalrik Lusignanski.
 Jeruzalemski kralj Henrik II. Šampanjski sklene zavezništvo z Asasini.
 Antiohijskega kneza Bohemonda III. ugrabi armenski knez Leon II. iz Kilikje. Spor zadeva obmejno antiohijsko trdnjavo, ki jo je zasedel Saladin, za njim pa Leon. 1195 ↔
 Daljni vzhod
 28. junij - Dinastija Song: po smrti upokojenega cesarja Xiaozonga aktualni cesar in njegov sin Guangzong zavrne možnost, da bi se udeležil pogreba svojega očeta. ↓
 24. julij → Nezadovoljstvo z aktualnim cesarjem izkoristi njegova babica, cesarica-vdova Wu, ki prisili Guangzonga v abdikacijo v korist njegovega sina Ninzonga.
 Orjaške poplave na severnem Kitajskem (pod oblastjo dinastije Jin), ko Rumena reka spremeni strugo in se izteče v porečje reke Huai.
 Rojstva
 17. januar - Majnhard III., goriški in tirolski (I.) grof († 1258)
 25. april - Ezzelino III. da Romano, italijanski vojskovodja, gibelin († 1259)
 14. december - Berengarija Portugalska, infanta, danska kraljica († 1221)
 26. december - Friderik II., rimsko-nemški cesar, sicilski kralj († 1250)
 Neznan datum
 Adolf I., nemški plemič, grof Marka († 1249)
 Albertet de Sestaro, provansalski trubadur († 1221)
 Gilbert Marshal, angleški plemič, 4. grof Pembroke († 1241)
 Ivana Flandrijska, grofica Flandrije in Hainauta († 1244)
 Jacopo Contarini, 47. beneški dož († 1280)
 Jakob Anatoli, provansalski prevajalec judovskega rodu († 1256)
 Mojzes ben Nahman, latinizirano Nachmanides, španski judovski teolog, rabi, filozof († 1270)
 Richard Mór de Burgh, hibernonormanski baron Connaughta († 1242)
 Rusudan, gruzijska kraljica († 1245)
 Sigfrid III. iz Eppsteina, nemški volilni knez, nadškof Mainza († 1249)
 Smrti
 20. februar - Tankred iz Lecce, sicilski kralj
 19. marec - Togrul III., zadnji veliki seldžuški sultan
 5. maj - Kazimir II. Pravični, poljski nadvojvoda (* 1138)
 27. junij - Sančo VI., navarski kralj (* 1132)
 28. junij - cesar Xiaozong, dinastija Južni Song (* 1127)
 18. julij - Gvido Lusignanski, jeruzalemski in ciprski kralj (* 1150)
 9. oktober - Godfrej Hohenstaufen, oglejski patriarh
 15. november - Margareta I., flandrijska grofica
 31. december - Leopold V., avstrijski vojvoda (* 1157)
 Neznan datum
 Rajmond V., touluški grof (* 1134)
 Svjatoslav III., kijevski veliki knez
 Vasilij Vatatzes, bizantinski general
 Opombe
 Glej tudi


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 2021.1.28.
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 29/10
 A BIZOTTSÁG (EU) 2021/80 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2021. január 27.)
 a szén-dioxid egyszerű anyagként történő jóváhagyásának a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megtagadásáról
 (EGT-vonatkozású szöveg)
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 23. cikke (5) bekezdésére, összefüggésben 13. cikke (2) bekezdésével,
 mivel:
 (1)
 2018. február 27-én a Dr. Knoell Consult GmbH kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz az élelmiszer-minőségű szén-dioxid (E 290) egyszerű anyagként való jóváhagyására vonatkozóan (CAS-szám: 124-38-9). A kérelem rovarok és atkák elleni, betakarítás utáni füstölőszerként való felhasználásra vonatkozott.
 (2)
 A szén-dioxid növényvédő szerekben való felhasználása 2009. szeptember 1. óta már engedélyezett (2), és szerepel az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) mellékletének A. részében.
 (3)
 A szén-dioxid jelenleg több tagállamban is engedélyezett és forgalomban van növényvédő szerként. Az egyszerű anyagként történő jóváhagyás iránti kérelemben szereplő anyagazonosító specifikáció megegyezik a jóváhagyott hatóanyag specifikációjával.
 (4)
 Bár a harmadik albekezdés úgy rendelkezik, hogy az élelmiszer egyszerű anyagnak tekintendő, az 1107/2009/EK rendelet 23. cikke (1) bekezdésének d) pontja kizárja az élelmiszer-minőségű szén-dioxid jóváhagyását, mivel egy anyag – egyéb kritériumok mellett – csak akkor hagyható jóvá egyszerű anyagként, ha növényvédő szerként nem forgalmazzák. Jelenleg azonban ez a helyzet az élelmiszer-minőségű szén-dioxid esetében.
 (5)
 Ez a rendelet nem sérti a kérelmezők azon jogát, hogy az 1107/2009/EK rendelet 23. cikkének (3) bekezdése szerint újabb kérelmet nyújtsanak be a szén-dioxid egyszerű anyagként történő jóváhagyása érdekében azt követően, hogy a szén-dioxid hatóanyagként való jóváhagyásának érvényessége lejárt, és valamennyi szén-dioxidból álló növényvédő szer engedélye visszavonásra került vagy lejárt.
 (6)
 Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 A szén-dioxid (E 290) nem hagyható jóvá egyszerű anyagként.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2021. január 27-én.
 a Bizottság részéről
 az elnök
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) HL L 309., 2009.11.24., 1. o.
 (2) A Bizottság 2008/127/EK irányelve (2008. december 18.) a 91/414/EGK tanácsi irányelv egyes hatóanyagok felvétele céljából történő módosításáról (HL L 344., 2008.12.20., 89. o.).
 (3) A Bizottság 540/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 25.) az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 153., 2011.6.11., 1. o.).


type: caselaw

text:
 21.12.2015
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 429/8
 Pritožba, ki jo je Cantina Broglie 1 Srl vložila 26. januarja 2015 zoper sodbo Splošnega sodišča (sedmi senat) z dne 27. novembra 2014 v zadevi T-154/11, Cantina Broglie 1/UUNT
 (Zadeva C-34/15 P)
 (2015/C 429/11)
 Jezik postopka: italijanščina
 Stranke
 Pritožnica: Cantina Broglie 1 Srl (zastopnik: A. Rizzoli, odvetnik)
 Drugi stranki v postopku: Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli), Camera di Commercio, Industria, Artigianato e Agricoltura di Verona
 Sodišče (deveti senat) je s sklepom z dne 15. oktobra 2015 zavrnilo pritožbo in odločilo, da Cantina Broglie 1 Srl nosi lastne stroške.


type: contracts

text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 12006E/PRO/12
 Eiropas Kopienas dibināšanas Līguma (Konsolidētā versija) - D. Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienotie protokoli - Protokols (Nr.12) par Itāliju (1957)
 Oficiālais Vēstnesis C 321 E , 29/12/2006 Lpp. 0249 - 0249
 Protokols (Nr.12)par Itāliju (1957)AUGSTĀS LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES,VĒLOTIES atrisināt dažas konkrētas problēmas, kas saistītas ar Itāliju,IR VIENOJUŠĀS par šādiem noteikumiem, ko pievieno šim Līgumam.KOPIENAS DALĪBVALSTISŅEM VĒRĀ to, ka Itālijas valdība īsteno desmit gadu ekonomiskās izaugsmes programmu, lai līdzsvarotu Itālijas tautsaimniecības struktūru, jo īpaši, uzlabojot infrastruktūru mazāk attīstītajos reģionos Dienviditālijā un Itālijas salās, kā arī radot jaunas darbavietas, lai novērstu bezdarbu;ATGĀDINA, ka šīs Itālijas valdības programmas principus un mērķus ir apsvērušas un apstiprinājušas starptautiskās sadarbības organizācijas, kuru dalībnieces ir Eiropas Kopienas dalībvalstis;ATZĪST, ka Itālijas programmas mērķu sasniegšana ir vispārējās interesēs;VIENOJAS ieteikt Kopienas iestādēm izmantot visas šajā Līgumā paredzētās metodes un procedūras un, jo īpaši, atbilstīgi izlietot Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Sociālā fonda resursus, lai Itālijas valdībai atvieglotu šā uzdevuma izpildi;UZSKATA, ka, piemērojot šo Līgumu, Kopienas iestādēm būtu jāņem vērā ilgstošas piepūles, kas jāīsteno Itālijas ekonomikai tuvākajos gados, kā arī tas, ka vēlams izvairīties no bīstamiem satricinājumiem, jo īpaši maksājumu bilancē vai saistībā ar nodarbinātības līmeni, kas varētu traucēt šā Līguma piemērošanu Itālijā,ATZĪST, ka gadījumā, ja piemēro 119. un 120. pantu, būs jāparūpējas, lai pasākumi, kas jāveic Itālijas valdībai, netraucētu tai pabeigt ekonomiskās izaugsmes un iedzīvotāju dzīves līmeņa celšanas programmu.Romā, tūkstoš deviņi simti piecdesmit septītā gada divdesmit piektajā martā.--------------------------------------------------


text:
Η τρέχουσα σελίδα αφορά το έτος 838 κατά το Γρηγοριανό ημερολόγιο
 Γεγονότα
 22 Ιουλίου - Ο Βυζαντινός αυτοκράτορας Θεόφιλος ηττάται από τους Αββασίδες στη μάχη του Δαζιμώνος.
 Αύγουστος - Άλωση του Αμορίου: Οι Αββασίδες πολιορκούν την βυζαντινή πόλη Αμόριο, η οποία προστατεύεται από 44 πύργους, σύμφωνα με τον γεωγράφο Ιμπν Χορνταντμπέχ. Αμφότεροι πολιορκητές και πολιορκημένοι έχουν πολλές πολιορκητικές μηχανές και για αρκετές ημέρες ανταλλάσσουν πυρακτωμένα βλήματα. Ωστόσο, ένας μουσουλμάνος αιχμάλωτος πληροφορεί τον Μουτασίμ για ένα σημείο στο τείχος που έχει υποστεί σοβαρές ζημιές από ισχυρές βροχοπτώσεις. Οι Αββασίδες επικεντρώνουν τα χτυπήματά τους σε αυτό το τμήμα και μετά από δύο ημέρες καταφέρνουν να παραβιάσουν το τείχος της πόλης. Έπειτα από δύο εβδομάδες επανειλημμένων επιθέσεων, οι βυζαντινοί υπερασπιστές παραδίδονται. Η πόλη λεηλατείται, 70.000 κάτοικοι σφάζονται και οι επιζώντες πωλούνται ως σκλάβοι.
 Ιεροσόλυμα: Νέος Πατριάρχης ο Ιωάννης ΣΤ ́. Διαδέχθηκε τον Βασίλειο (820-838). Θα παραμείνει μέχρι το 842.
 Γεννήσεις
 Θάνατοι
 13 Δεκεμβρίου - Πεπίνος Α', βασιλιάς της Ακουιτανίας
 Έτη


type: other

text:
26. schôdza
 30.1.2018 - 15.2.2018
 30.1.2018 o 16:32 hod.
 Ďakujem za slovo, pán predsedajúci. V krátkosti si myslím, že, a dovoľte aj mne sa vyjadriť k tomuto návrhu zákona v nadväznosti na vystúpenie pána kolegu poslanca, kde by, si ho dovolím doplniť ešte v jednej veci. Samozrejme, nikto nemôže popierať dôležitosť prijatia legislatívneho náramca pre oblasť informačnej bezpečnosti. Tento zákon obsahuje množstvo užitočných vecí. Pre mňa obzvlášť blízke je aj zvyšovanie celkového povedomia v oblasti informačnej bezpečnosti. Je tam množstvo opatrení, ktoré sú užitočné a vychádzajú z príkladov dobrej praxe. Aj rešpektujeme, rešpektuje medzinárodné normy ISO pre oblasť informačnej bezpečnosti. Ja by som ale doplnil ešte jednu vec, jednu chybičku krásy. To je, tu je zatiaľ nespomínaný v § 2 ods. 2 písm. d), kde paradoxne tie ustanovenia, ktoré sa v ňom nachádzajú, môžu znížiť celkovú úroveň kybernetickej bezpečnosti tým, že tam vnášajú zbytočnú a bezdôvodnú výnimku do nastavenia tohto systému. Toto ustanovenie sa v pôvodnom návrhu zákona, ktorý je v spolugescii práve najvyššieho bezpečnostného úradu pôvodne nenachádzalo, vyplynulo až z pripomienkového konania a de facto môže spôsobiť a pravdepodobne aj spôsobí podľa názoru expertov, že väčšina ohlasovaných alebo väčšina typov bezpečnostných incidentov nebudú musieť banky nahlasovať Národnej banke Slovenska. Čiže myslím si, že je dôležité toto tu spomenúť a prijímať v nadväznosti na ďalšiu legislatívnu aktivitu, aby aj táto, aby tento nedostatok sa odstránil, pretože dôslednosť v oblasti kybernetickej bezpečnosti je pre nás hádam všetkých prioritou. Ďakujem.
 Zobraziť vystúpenia predsedajúceho 1. rokovací deň, 30.1.2018 2. rokovací deň, 31.1.2018 3. rokovací deň, 1.2.2018 4. rokovací deň, 2.2.2018 5. rokovací deň, 6.2.2018 6. rokovací deň, 7.2.2018 7. rokovací deň, 8.2.2018 8. rokovací deň, 13.2.2018 9. rokovací deň, 14.2.2018 10. rokovací deň, 15.2.2018
 Vystúpenie v rozprave 16:23
 Milan Laurenčík
 Ďakujem za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážený pán podpredseda vlády, milé kolegyne, kolegovia, dovoľte mi, aby som sa ja vyjadril k tomuto návrhu zákona o kybernetickej bezpečnosti. Keď som zaregistroval, že NBÚ pripravuje tento zákon, tak ma to celkom potešilo, pretože jednak teda plníme smernice Európskej únie a jednak je to zákon, ako už tu bolo spomínané, ktorý je pre Slovensko dôležitý a keďže sa trošku pohybujem v tejto oblasti...
 Ďakujem za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážený pán podpredseda vlády, milé kolegyne, kolegovia, dovoľte mi, aby som sa ja vyjadril k tomuto návrhu zákona o kybernetickej bezpečnosti. Keď som zaregistroval, že NBÚ pripravuje tento zákon, tak ma to celkom potešilo, pretože jednak teda plníme smernice Európskej únie a jednak je to zákon, ako už tu bolo spomínané, ktorý je pre Slovensko dôležitý a keďže sa trošku pohybujem v tejto oblasti informačných technológií, tak o to viac som sa oň zaujímal.
 Pozorne som sledoval medzirezortné pripomienkové konanie a keď som potom videl, že ako sa nakoniec zákon dostal do Národnej rady, tak som bol trošku prekvapený jednou vecou, že sa nezobrala pripomienka o správe a väčšej ochrane našej domini.sk, ktorá v tomto zákone absentuje. Na výbore pre obranu a bezpečnosť som avizoval, že prídem s pozmeňujúcim návrhom, kde by som práve túto pripomienku chcel do tohto zákona dostať. Keď som si však podrobne preštudoval stanovisko k vládnemu návrhu zákona o kybernetickej bezpečnosti z odboru legislatívy a aproximácie práva, tak som nakoniec od toho upustil, pretože v tomto stanovisku je viacero nedostatkov, ktoré tento odbor vyčíta predkladateľovi. Ja viem, že to pán podpredseda nevypracoval, že to robil NBÚ, ale v podstate teraz nám to tu on predkladá, tak by som na niektoré tieto veci chcel upozorniť.
 Očakával som, že po tomto stanovisku príde na výbor niekto s pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi, ktoré by riešili a odstránili tieto nedostatky. Žiaľ, nestalo sa tak a aj tento pozmeňujúci návrh, ktorý sa takýmto spôsobom vlastne dostal až na rokovanie pléna, nebol, nebol na výbore prečítaný alebo prijatý, kde by bol nejaký priestor sa k nemu aj vyjadrovať. Teraz narýchlo takto zložito napísaný pozmeňujúci návrh, ktorý rieši rôzne veci, ťažko sa s ním pracuje a ťažko sa to dáva do toho zákona, aby si človek dokázal to spracovať. Preto by som ja poprosil potom pána spoločného spravodajcu, keby odporučil, aby sme hlasovali o tomto zákone nie dnes, ale až zajtra, ak je to teda možné.
 Ja by som si ale dovolil nejak prečítať zopár tých pripomienok, ktoré si myslím, že ani tento pozmeňujúci návrh nerieši a ktoré sú dôležité.
 V čl. 1 § 1 písm. b) sa navrhuje legislatívna skratka jednotka CSIRT. Uvedená legislatívna skratka vychádza z anglických slov "Computer Security Incident Response Team". V zmysle legislatívnych pravidiel tvorby zákonov, konkrétne bodu 8 legislatívno-technických pokynov, nemožno ako legislatívnu skratku použiť skratku zostavenú zo začiatočných písmen slov, v tomto prípade začiatočné písmená anglického výrazu. Tam nám to nejako ostalo.
 V čl. 1 § 4 je nejasné, resp. nesprávne členenie a zaradenie jednotlivých orgánov štátnej správy, ktoré budú vykonávať pôsobnosť v oblasti kybernetickej bezpečnosti. V zmysle zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov pod ústredné orgány štátnej správy patria ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy ustanovené a vymenované v predmetnom zákone. V rámci štruktúry orgánov štátnej správy samostatné, samostatne členené orgány štátnej správy na ústrednej úrovni s celoštátnou pôsobnosťou, ktoré sú zriadené osobitným zákonom, a teda nepatria do štruktúry ústredných orgánov štátnej správy. V navrhovanom ustanovení sa však takéto členenie nerešpektuje a dochádza k úprave, ktorá pod legislatívnu skratku ústredný orgán, resp. iný orgán štátnej správy zahŕňa orgány s rôznym postavením a s rôznou zákonnou pôsobnosťou. Z navrhovanej úpravy tak nie je jednoznačné, možné jednoznačne určiť, ktoré orgány štátnej správy patria pod navrhované legislatívne skratky, a teda je otázka, otázna je ich pôsobnosť upravená v čl. 1 § 9 a 10 predkladaného návrhu zákona.
 Sú tu ďalšie, ktoré nie sú až, myslím, také dôležité, ale napr. v čl. 1 § 10 ods. 1 v rámci vymedzenia úloh vzťahujúcich sa na iný orgán štátnej správy je do úpravy zahrnutý aj ústredný orgán, ktorého pôsobnosť je však upravená samostatne, a to v čl. 1 § 9. Ak sa majú úlohy obsiahnuté v § 10 ods. 1 vzťahovať aj na ústredný orgán, bude potrebné ich z dôvodu prehľadnosti zákona vymedziť aj v rámci úpravy pôsobnosti ústredného orgánu v § 10.
 A už len maličkosť. V čl. 1 § 10 ods. 2 nie je dodržané správne poradie odkazov na poznámku pod čiarou.
 Ďalší bod. V čl. 1 § 13 ods. 4 úrad rozhodne o akreditácii, ak posúdi zhodu jednotky CSIRT s podmienkami akreditácie jednotky CSIRT. Z ustanovenia teda vyplýva, že jediná podmienka na rozhodnutie je samotné posúdenie zhody jednotky CSIRT s podmienkami, a teda nie ich splnenie. Toto myslím, že rieši ten pozmeňujúci, pozmeňujúci návrh. Nebudem ďalšie body, ktoré sú vytýkané tomuto zákonu a ktorých je celkovo 17, čítať. Sú v tomto stanovisku, ktoré je prístupné všetkým na internete.
 Ešte by som si dovolil, že vzhľadom na charakter uvedených pripomienok odbor legislatívy a aproximácie práva hovorí, že návrh na ich prípadné riešenie patrí do pôsobnosti zástupcu navrhovateľa. To znamená, že by sa tieto veci, ktorých je tu, ako sme hovorili, sedemnásť, mali dostať nám na stôl a mali by byť vyriešené, lebo sú to, myslím si, že dôležité veci.
 Problematika návrhu zákona je upravená v práve Európskej únie tak, ako je uvedené v doložke zlučiteľnosti predloženej navrhovateľom. Odbor legislatívy a aproximácie práva poukazuje na niektoré problematické ustanovenia predloženého návrhu zákona a tých je tu tiež sedem. Napríklad podľa čl. 1 § 2 ods. 2 písm. f) sa tento zákon nevzťahuje na zákon č. 45/2011 Z. z. o kritickej infraštruktúre, avšak v § 3 písm. k) v treťom bode sa pod základnou službou rozumie aj prvok kritickej infraštruktúry. Rozsah pôsobnosti tohto zákona je tak otázny.
 V bode 7 sa tam píše, že podľa čl. 4 ods. 10 smernice 2016/1148 je zástupcom akákoľvek fyzická alebo právnická osoba usadená v Únii, pričom v zmysle čl. 1 § 23 ods. 1 návrhu zákona môže byť zástupcom iba právnická osoba alebo fyzická osoba podnikateľ. Takže ďalší rozpor. A je tu ďalších päť bodov.
 Vzhľadom na vyššie uvedené v tom stanovisku sa stupeň zlučiteľnosti s právom Európskej únie určuje ako čiastočný. Toto konštatuje teda odbor, odbor legislatívy a aproximácie práva. Ďalej tam sú rôzne legislatívno-technické úpravy, ktoré sme aj na výbore prijali a ktoré budú vlastne predmetom hlasovania. Predpokladám, že aj pán predkladateľ sa s nimi stotožní a že ich prijmeme tak, ako boli na gestorskom, teda na výbore pre obranu a bezpečnosť, aj na gestorskom výbore prednesené a ako bolo navrhnuté o nich hlasovať.
 Keďže ale, ako som tu spomenul, je tu pomerne veľa nedostatkov v tomto zákone, ja by som si dovolil odporúčať spoločnému spravodajcovi, aby odporučil Národnej rade prijať uznesenie vrátiť návrh zákona navrhovateľovi na dopracovanie. Myslím, že v druhom čítaní to môže urobiť gestorský výbor, resp. spoločný spravodajca.
 30.1.2018 o 16:23 hod.
 Vystúpenie s faktickou poznámkou 16:32
 Ďakujem za slovo, pán predsedajúci. V krátkosti si myslím, že, a dovoľte aj mne sa vyjadriť k tomuto návrhu zákona v nadväznosti na vystúpenie pána kolegu poslanca, kde by, si ho dovolím doplniť ešte v jednej veci. Samozrejme, nikto nemôže popierať dôležitosť prijatia legislatívneho náramca pre oblasť informačnej bezpečnosti. Tento zákon obsahuje množstvo užitočných vecí. Pre mňa obzvlášť blízke je aj zvyšovanie celkového povedomia v oblasti...
 Vystúpenie s faktickou poznámkou 16:34
 Ďakujem kolegovi za reakciu. Tak ako som hovoril, tento zákon je veľmi dôležitý pre Slovensko, ale ja si myslím, že by sme sa nemali uponáhľať a ak ho vieme urobiť kvalitnejší a aby tam neboli tie nedostatky, ktoré sú, tak si naozaj myslím, že kľudne by sme mohli o ňom rokovať na najbližšej schôdzi a vrátiť ho teda navrhovateľovi na doplnenie a dopracovanie. Ďakujem.
 30.1.2018 o 16:34 hod.
 Vystúpenie v rozprave 16:35
 Vážený pán podpredseda vlády, vážený pán podpredseda Národnej rady, vážené kolegyne a kolegovia, rád by som zareagoval na pozmeňujúci a doplňujúci návrh, ktorý predložil pán spravodajca pán poslanec Šuca. Urobil som tak už vo faktickej poznámke, ale potreboval by som trochu väčší priestor. Ale najprv by som sa teda vrátil k tej forme, keďže pán predseda, predsedajúci Bugár reagoval na moju poznámku, že prečítaním celého návrhu zákona, vrátane...
 Vážený pán podpredseda vlády, vážený pán podpredseda Národnej rady, vážené kolegyne a kolegovia, rád by som zareagoval na pozmeňujúci a doplňujúci návrh, ktorý predložil pán spravodajca pán poslanec Šuca. Urobil som tak už vo faktickej poznámke, ale potreboval by som trochu väčší priestor. Ale najprv by som sa teda vrátil k tej forme, keďže pán predseda, predsedajúci Bugár reagoval na moju poznámku, že prečítaním celého návrhu zákona, vrátane návrhu, pozmeňujúceho návrhu, vrátane odôvodnení došlo k porušeniu platného rokovacieho poriadku, ktorý predpokladá, že bude prečítaný pozmeňujúci, doplňujúci návrh v úplnom znení bez odôvodnenia a teda povedal, že to v minulosti umožnil aj iným poslancom, opozičným. Ja s tým nemám problém. Ja si myslím, že vecne by to bolo tak správne, ale keď je niečo napísané v rokovacom poriadku, tak asi by sme to mali rešpektovať a ak sa nám to nepáči, tak sa to snažme zmeniť. A toto je jedno z ustanovení, ktoré by sme sa mohli snažiť zmeniť. Máme tu návrh, ktorý predkladá koaličný poslanec a opozičný poslanec, ktorým sa má zmeniť zákon o rokovacom poriadku. Tak keď bude otvorený zákon o rokovacom poriadku, tak skúsme sa ešte pobaviť aj o tom, či tam nie sú ďalšie ustanovenia, ktoré by sa mali zmeniť, ale povedzme toto ustanovenie o čítaní pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov podľa môjho názoru by takým mohlo byť a stálo by za revíziu.
 A v zákone o rokovacom poriadku sú však aj ustanovenia, ktoré sú dobré a správne, ktoré by sa meniť nemali a jedným z nich je, nazvime to zákaz prílepkov, zákaz menenia nesúvisiacich, iných návrhov zákonov tým, že sa v druhom čítaní predloží doplňujúci návrh, ktorým sa novelizuje iný zákon, ktorý s tým meneným zákonom prerokúvaným nesúhlasí. To sa tiež udialo. Konkrétne ide o bod 10 pozmeňujúceho návrhu pána poslanca Šucu, ktorým sa za článok 9 vkladá nový článok 10, ktorý sa týka novely zákona o elektronickej podobe výkonu pôsobnosti orgánov verejnej moci, teda zákona o e-Governmente, ktorý nie je v pôvodnom návrhu novelizovaný a teraz sa má novelizovať. Samozrejme, že všetko súvisí so všetkým a môžme si nájsť zdôvodnenie, že aj zákon o e-Governmente súvisí so zákonom o kybernetickej bezpečnosti, ale bola by to účelová argumentácia. Je to doplnenie iného ustanovenia v inom zákone, ktoré nesúvisí priamo so zákonom o kybernetickej bezpečnosti, ktorý práve prerokúvame v druhom čítaní.
 Takže sa domnievam, že nielen tou formou bé-čítania, ale aj obsahom toho návrhu bol porušený zákon o rokovacom poriadku, a teda samozrejme, ešte keď to tak Národná rada schváli, tak to tak bude platiť.
 A rád by som sa vyjadril aj, a teda napriek tomu, že by sme to nemali robiť a mám s tým vážny problém, tak by som sa rád vyjadril aj k obsahu toho návrhu v bode 10, ktorý hovorí o predĺžení, ďalšom predĺžení prechodného obdobia na automatickú aktiváciu elektronických schránok právnických osôb, ktoré nie sú zapísané do Obchodného registra. Ide najmä o mimovládne neziskové organizácie, to sme tu už niekoľkokrát riešili v súvislosti so zákonom o e-Governmente, kde sa aktivácia, samozrejme, posúvala aj vo vzťahu k podnikateľským subjektom, lebo to nebolo pripravené. Teraz sa už prestáva posúvať vo vzťahu k podnikateľským subjektom. Právnické osoby, ktoré nie sú zapísané do Obchodného registra, dostali výnimku do 30. apríla 2018, čiže od 1. mája 2018 čoskoro sa mali povinne aktivovať elektronické schránky aj neziskových organizácií, teda tých, čo sú právnické osoby nezapísané do Obchodného registra a navrhuje sa to posunúť opäť na 1. február 2019.
 Ja v zásade obsahovo, aj keď mám formálne výhrady s tým spôsobom predloženia, že to je prílepok, čo je podľa môjho názoru ústavne sporné a teda v Českej republike by to ústavný súd možno vyhlásil za protiústavné, na Slovensku to zrejme nehrozí, tak obsahovo vidím ako rozumné posunúť účinnosť povinnej aktivácie pre mimo..., elektronických schránok pre mimovládne neziskové organizácie, pokiaľ to nie je pripravené a pokiaľ by to mohlo spôsobovať problémy.
 Moja otázka len je, či naozaj by nebolo lepšie a systémovejšie povedzme to zdobrovoľniť pre tento typ právnických osôb a nestanovovať im povinne nejakú povinnosť, na ktorú v tejto chvíli nie je dostatočne pripravená ani štátna správa vo všetkých prípadoch a obávam sa, že ani ten posun nemusí byť dostatočný, keď to teda nejdeme riešiť tým, že nahradíme povinnú aktiváciu dobrovoľnou pre tento typ právnických osôb, tak navrhuje sa posun do, na 1. februára 2019 a argumentuje sa aj tým, že v legislatívnom procese sa nachádza zákon, ktorý má zriadiť register mimovládnych organizácií a upraviť aj jednotlivé zákony, ktorými sa riadia, tak, aby zapájanie registrov na register právnických osôb podnikateľov a orgánov verejnej moci a konsolidovania údajov, ktoré následne prispejú okrem iného aj k bezchybnému stotožneniu štatutárov. Je totiž problém práve pri občianskych združeniach, ktoré na rozdiel od iných foriem neziskových mimovládnych organizácií v mnohých prípadoch nemajú evidovaných štatutárov v registri, v registri občianskych združení, čo sa má zmeniť tým zákonom o registri mimovládnych neziskových organizácií, čo je pozitívna zmena, ak sa podarí, ale ten zákon je napísaný tak, že vo vzťahu k občianskym združeniam sa nemusí podariť, teda aj naďalej budú môcť existovať občianske združenia, ktoré nebudú mať v registri registrovaných štatutárov, čiže v tomto sa nepohneme. Samozrejme, že potom tie organizácie budú mať nejaké obmedzenia typu, že nebudú môcť dostávať nejaké dotácie alebo prostriedky z verejných zdrojov, úplne v poriadku, ale naďalej nám budú existovať občianske združenia, ktoré nebudeme mať registrované a teda neviem, či potom pre ne špeciálne budeme zasa posúvať zákon.
 Ale to, čo vnímam ako vážnejší problém, je, že to prechodné obdobie sa navrhuje predĺžiť do 1. februára 2019, ale samotný zákon alebo zákon o registri mimovládnych neziskových organizácií má mať účinnosť až od 1. januára 2020 s nejakou drobnou výnimkou. Čiže ak by to aj nabehlo, ak by to začalo fungovať, tak register mimovládnych neziskových organizácií začne fungovať 1. januára 2020. Tak nerozumiem celkom, že čomu pomôže, keď teraz posunieme účinnosť tej povinnosti na 1. februára 2019, lebo vtedy, ako predpokladá legislatívny proces, bolo to v medzirezortnom pripomienkovom konaní, alebo je to, ale skončilo už pripomienkovanie minulý týždeň, myslím, pred týždňom, načo predlžujeme iba do 1. februára 2019, keď zákon, ktorý nám má pomôcť a ktorý keď bude fungovať, mali by sme poznať štatutárov registrov, teda v registri všetkých neziskových mimovládnych organizácií začne platiť až 1. januára 2020, čiže o jedenásť, 11 mesiacov neskôr. Tak už keď to chcete riešiť nie zdobrovoľnením, ale posúvaním, dobre, aj to je možnosť, ale tak potom by mi prišlo logickejšie posunúť to rovno už trebárs na ten 1. január 2020, alebo ešte na neskôr, aby tam bola nejaká rezerva.
 Čiže opakujem, z hľadiska zákona o rokovacom poriadku, z hľadiska ústavného je to sporný spôsob, z hľadiska obsahového asi je to praktické a dobré, ale nedostatočné a obávam sa, že takto o rok alebo trochu skôr tú účinnosť budeme opäť posúvať.
 30.1.2018 o 16:35 hod.
 Vystúpenie v rozprave 16:45
 Milan Panáček
 Ďakujem za slovo. Dovoľte mi predniesť takisto pozmeňujúci návrh, kde začnem teda odôvodnením. V súčasnosti platnom a účinnom znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 198/1994 Z. z. o vojenskom spravodajstve v znení neskorších predpisov absentuje úprava vzťahujúca sa k problematike plnenia úloh vojenského spravodajstva v oblasti elektromagnetického spektra, ako aj úprava postavenia vojenského spravodajstva v tejto oblasti vo vzťahu...
 Ďakujem za slovo. Dovoľte mi predniesť takisto pozmeňujúci návrh, kde začnem teda odôvodnením. V súčasnosti platnom a účinnom znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 198/1994 Z. z. o vojenskom spravodajstve v znení neskorších predpisov absentuje úprava vzťahujúca sa k problematike plnenia úloh vojenského spravodajstva v oblasti elektromagnetického spektra, ako aj úprava postavenia vojenského spravodajstva v tejto oblasti vo vzťahu k subjektom obdobného zamerania. Cieľom predkladaného pozmeňujúceho návrhu je vytvorenie legislatívneho rámca pre takúto činnosť. Samotný pozmeňujúci návrh znie:
 Pozmeňujúci návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Milana Panáčka k vládnemu návrhu zákona o kybernetickej bezpečnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov (tlač 763).
 V súlade s ustanoveniami zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov predkladám nasledujúci pozmeňujúci a doplňujúci návrh k vládnemu návrhu zákona o kybernetickej bezpečnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
 V čl. 2 sa za bod 3 vkladá nový bod 4, ktorý znie:
 Za § 14a sa vkladá § 14b, ktorý znie: "Ak to nie je v rozpore s osobitným predpisom na zabránenie aktivitám a ohrozeniam podľa § 2 ods. 1, je vojenské spravodajstvo oprávnené získavať, sústreďovať a vyhodnocovať informácie odvodené zo signálov v elektromagnetickom spektre. Vojenské spravodajstvo pri plnení týchto úloh vystupuje ako národná autorita k domácim a zahraničným orgánom obdobného zamerania a pôsobnosti."
 30.1.2018 o 16:45 hod.
 Ďakujem veľmi pekne, pán podpredseda. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, dovoľte, aby som sa v krátkosti vyjadril k rozprave a k pozmeňujúcim návrhom, ktoré tu zazneli.
 Áno, ten zákon je po prvýkrát na stole, máme prvýkrát šancu prijať prvú ucelenú úpravu kybernetickej bezpečnosti v Slovenskej republike. Som veľmi rád, že okrem kybernetickej bezpečnosti v jednej časti pojednávame aj o kybernetickej obrane, pretože aj v...
 Áno, ten zákon je po prvýkrát na stole, máme prvýkrát šancu prijať prvú ucelenú úpravu kybernetickej bezpečnosti v Slovenskej republike. Som veľmi rád, že okrem kybernetickej bezpečnosti v jednej časti pojednávame aj o kybernetickej obrane, pretože aj v zmysle nejakej doktríny Severoatlantickej aliancie aj kyberpriestor je jedným z priestorov, kde bude dochádzať ku konfliktom a kde musíme budovať aj naše odborné kapacity na úrovni obrany Slovenskej republiky. Rešpektujem aj stanovisko legislatívnej rady, ktorá aj pre komplexnosť toho zákona možno popísala niekoľko problémov, o ktorých si myslí, že by bolo možné ich nejakým spôsobom meniť. Navrhovateľ sa snažil vysporiadať v maximálnej miere s týmito pripomienkami z odboru legislatívy a aproximácie a sme presvedčení, že zákon, ako je navrhnutý dnes spolu s pozmeňujúcimi návrhmi, ak budú prijaté, má šancu reálne byť uvedený do života s tým, že súhlasím, že ide o tak komplikovanú vec a o tak živý priestor, ktorý sa neustále mení, že ten zákon určite bude do budúcna predmetom mnohých novelizácií a možno nie tak ani kvôli nekvalite legislatívneho návrhu, ale skôr kvôli tomu, že budeme musieť reagovať na nové veci, ktoré dnes ani nedokážeme predvídať, čo nám život v tejto oblasti prinesie.
 Som veľmi rád, že stanovíme na Slovensku jasné pravidlá, ako máme postupovať v zmysle kybernetickej bezpečnosti, ale chcem povedať jednu vec, že tento zákon sám o sebe nás neochráni. Si musíme uvedomiť, že každý jeden z nás, ktorý používa nejaké digitálne technické zariadenie alebo je pripojený na nejakú sieť, je zodpovedný primárne ako osoba za kybernetickú bezpečnosť. Následne pracovisko, na ktorom pracuje, rezort, ktorý to dané pracovisko spravuje, a tak ďalej, a tak ďalej, samotný zákon nevyrieši nič, len nám dáva jasné pravidlá, ako konať, ako zhromažďovať údaje o incidentoch a tak ďalej.
 Tým, že je komplikovaný samotný text, lebo je vysoko technický, tak tým pádom sú trošku komplikovanejšie aj pozmeňujúce návrhy, ktoré k nemu zazneli a ja by som si dovolil len vyjadriť sa k tým, ktoré predniesol pán poslanec Šuca. Ide o technické úpravy v tom zmysle, ak dnes pod ministerstvom financií existuje CSIRT, ktorý ani legislatívne nemá dnes oporu v zákone a bol tam len preto, pretože v minulosti bolo ministerstvo financií zodpovedné za informatizáciu spoločnosti, navrhuje sa po dohode s ministerstvom financií, aby kompetencie v oblasti tohto CSIRT-u prešli na Úrad podpredsedu vlády, ktorý je ústredným orgánom, ktorý je zodpovedný za koordináciu všetkých aktivít v oblasti informatizácie. To je prvá záležitosť.
 Zároveň, keďže tento CSIRT existuje a Úrad podpredsedu vlády je centrálnym vládnym orgánom pre informatizáciu spoločnosti, navrhuje sa, aby nie Úrad vlády, ale Úrad podpredsedu vlády spravoval vládny CSIRT, pretože to je vládny orgán, ktorý to rieši a plní úlohy pre premiéra a pre všetkých ministrov v tomto štáte, no a zároveň sú tam ďalšie technické opatrenia.
 Čo sa týka, k tomu, čo hovoril pán poslanec Dostál, ono okrem toho posunu naozaj predstavuje, keby sme spustili dnes tie schránky v takom stave, ako sú, aj bezpečnostné riziko, pretože na základe nedostatočných údajov v registri by sa mohli niektoré osoby pokúšať otvoriť, resp. zlegalizovať si elektronickú schránku v mene niektorého z občianskych združení alebo neziskovej organizácie, lebo by počítali s tým, že nie je vedomosť o tom, kto je skutočný štatutár, čím by mohlo dôjsť aj k ohrozeniu bezpečnosti.
 Súhlasím s vami, že týmto si len berieme určitý čas a pretože netýka sa to len neziskových organizácií, tam sú rôzne ďalšie, prevádzkovatelia lekárskych zariadení, poľovných združení, malých poľnohospodárov a čo ja viem čo všetko, ten register právnických osôb je naozaj obrovský, ale pravdepodobne sa budeme musieť definitívne vysporiadať v najbližších nejakých legislatívnych úpravách s tým tak, že buď v niektorom segmente rozhodneme o dobrovoľnosti, ak na to nájdeme nejaké ratio, alebo potom v nejakom konečnom štádiu povieme, že budú sa aktivovať schránky len pre tie konkrétne časti registra právnických osôb, kde už je dokončený register, kde máme relevantné dáta a kde môžme garantovať, že ten, kto si schránku otvorí, je oprávnený si ju otvoriť a tam, kde tento štát ešte také dáta nebude mať, nebudeme o tom hovoriť. Ale chceli sme teraz predĺžiť tú dobu, pretože ten register právnických osôb každý mesiac je na tom lepšie a lepšie a nechceli sme dnes vytvárať každý mesiac novú situáciu, že aha, vy ste už hotoví, už musíte mať povinnú a tak. Nie. Čiže áno, súhlasím s vami, toto je skôr taký čas, počas ktorého musíme definitívne riešenie prijať, aby sme nevracali sa k termínom každý druhý týždeň.
 Takže chcem za predkladateľa vyjadriť súhlas s obidvoma pozmeňujúcimi návrhmi, aj s tým, ktorý predniesol pán poslanec Šuca, aj s tým, ktorý predniesol pán poslanec Panáček a úctivo si vás dovoľujem požiadať o podporu týchto pozmeňujúcich návrhov, ako aj zákona ako celku, pretože je to naozaj jeden technický, nie politický, veľmi dôležitý zákon v dnešnej digitálnej dobe, v ktorej žijeme a takýto zákon Slovenská republika nevyhnutne potrebuje.
 30.1.2018 o 16:47 hod.
 Ďakujem pekne. Vážený pán podpredseda, vážené dámy poslankyne, páni poslanci, ako som už hovoril, týmto návrhom predovšetkým transponujeme európsku smernicu, ktorá má zjednodušiť vstup a pobyt štátnych príslušníkov tretích krajín predovšetkým na účely výskumu, štúdia, odborného vzdelávania, dobrovoľníckej služby, výmenných programov žiakov a ďalších vzdelávacích projektov. Vo väčšine prípadov teda ide o aktualizáciu platného ustanovenia. V...
 Ďakujem pekne. Vážený pán podpredseda, vážené dámy poslankyne, páni poslanci, ako som už hovoril, týmto návrhom predovšetkým transponujeme európsku smernicu, ktorá má zjednodušiť vstup a pobyt štátnych príslušníkov tretích krajín predovšetkým na účely výskumu, štúdia, odborného vzdelávania, dobrovoľníckej služby, výmenných programov žiakov a ďalších vzdelávacích projektov. Vo väčšine prípadov teda ide o aktualizáciu platného ustanovenia. V zásade nevyhnutné zmeny, ktoré sme zapracovali, súvisia s mobilitou práve výskumných pracovníkov a ich rodinných príslušníkov. V tomto prípade v novele zákona o pobyte cudzincov sa upravujú aj niektoré aspekty z aplikačnej praxe a zmeny sa dotýkajú najmä inštitútu tolerovaného pobytu, z ktorého sa vypúšťajú niektoré kategórie štátnych príslušníkov tretích krajín a presúvajú sa do nových ustanovení o zotrvaní štátneho príslušníka tretích krajín na území Slovenska, čo viac zodpovedá statusu týchto osôb.
 30.1.2018 o 16:53 hod.
 Peter Šuca
 Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážený pán podpredseda vlády, minister vnútra, dámy, páni, dovoľte mi predniesť spravodajskú informáciu k predmetnému bodu rokovania.
 Vážené panie poslankyne, páni poslanci, vážení prítomní, v súlade s § 73 zákona o rokovacom poriadku som bol určený Výborom Národnej rady pre obranu a bezpečnosť za spravodajcu k návrhu uvedeného zákona. Predkladám informáciu k predloženému návrhu...
 Vážené panie poslankyne, páni poslanci, vážení prítomní, v súlade s § 73 zákona o rokovacom poriadku som bol určený Výborom Národnej rady pre obranu a bezpečnosť za spravodajcu k návrhu uvedeného zákona. Predkladám informáciu k predloženému návrhu zákona.
 Návrh spĺňa náležitosti rokovacieho poriadku a legislatívnych pravidiel tvorby zákonov. Vychádzajúc z oprávnení, ktoré pre mňa ako spravodajcu vyplývajú z § 73 zákona o rokovacom poriadku, odporúčam, aby sa Národná rada po všeobecnej rozprave uzniesla na tom, že návrh zákona prerokuje v druhom čítaní.
 V súlade s rozhodnutím predsedu Národnej rady navrhujem, aby návrh zákona prerokovali: Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre vzdelávanie, vedu, mládež a šport, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre obranu a bezpečnosť. Za gestorský výbor navrhujem Výbor Národnej rady pre obranu a bezpečnosť.
 Odporúčam, aby predmetný návrh zákona výbory prerokovali do 12. marca 2018 a v gestorskom výbore do 13. marca 2018.
 Pán predsedajúci, otvorte, prosím, rozpravu.
 30.1.2018 o 16:55 hod.
 Vstup predsedajúceho 16:55
 146.<br /> Ďakujem. Otváram rozpravu. Konštatujem, že som dostal jedinú písomnú prihlášku pána poslanca Schlosára. Nech sa páči, máte slovo, uvidíme, či to stihneme za pár minút alebo? (Reakcia poslanca.) Takže vzhľadom k tomu, že pán poslanec má dlhšie...
 146.<br /> Ďakujem. Otváram rozpravu. Konštatujem, že som dostal jedinú písomnú prihlášku pána poslanca Schlosára. Nech sa páči, máte slovo, uvidíme, či to stihneme za pár minút alebo? (Reakcia poslanca.) Takže vzhľadom k tomu, že pán poslanec má dlhšie ako päť minút, takže prerušujem rokovanie o tomto bode programu, a potom budeme pokračovať po tých voľbách do, myslím si, že predsedov výborov ideme voliť dnes, budeme pokračovať týmto bodom. Takže prerušujem rokovanie do 17.00 hod.<br /> <br /> (Prestávka.)<br /> <br /> (Po prestávke.)
 Zaslaný na kontrolu
 Uvádzajúci uvádza bod 16:55
 Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, vyzývam vás, aby ste sa vrátili do rokovacieho priestoru a aby ste sa ukľudnili, lebo pristúpime k jednotlivým hlasovaniam. Takže najprv budeme hlasovať v prvom čítaní o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 570/2005 Z. z. o brannej povinnosti, tlač 799, je to piaty bod nášho programu.
 Pán poslanec Buček ako spravodajca, nech sa páči, môžte uviesť hlasovania.
 Páni...
 Páni poslanci, prosím o väčší kľud, nebudete vedieť, o čom budeme hlasovať.
 (Hlasovanie o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 570/2005 Z. z. o brannej povinnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 569/2005 Z. z. o alternatívnej službe v čase vojny a vojnového stavu v znení neskorších predpisov, tlač 799.)
 Buček, Jozef, poslanec NR SR
 Ďakujem pekne, pán podpredseda. Prosím vás, pán predsedajúci, by ste dali hlasovať o tom, že Národná rada sa uzniesla v súlade s § 73 ods. 3 písm. c) zákona o rokovacom poriadku prerokovať predložený návrh zákona v druhom čítaní.
 Nech sa páči, prezentujme sa hlasujme o návrhu prerokovať tento vládny návrh zákona v druhom čítaní.
 (Hlasovanie.) Prítomných 134, za 116, 17 sa zdržali hlasovania, 1 nehlasoval.
 Pán predsedajúci, prosím, dajte hlasovať o tom, že Národná rada v súlade s rozhodnutím predsedu Národnej rady prideľuje predložený návrh zákona na prerokovanie výborom: Ústavnoprávnemu výboru Národnej rady Slovenskej republiky, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre hospodárske záležitosti, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre obranu a bezpečnosť. Ďalej, aby za gestorský výbor určila hlasovaním Výbor Národnej rady pre obranu a bezpečnosť, aby predmetný návrh zákona výbory prerokovali do 12. marca a v gestorskom výbore do 13. marca 2018.
 Nech sa páči, prezentujme sa a hlasujme o návrhu prerokovať tento vládny návrh zákona vo výboroch a určiť lehoty pre jednotlivé výbory potrebné na prerokovanie.
 (Hlasovanie.) Prítomných 130 poslancov, za hlasovalo všetkých 130.
 Konštatujem, že návrh sme schválili.
 Teraz budeme pokračovať hlasovaním o šiestom bode programu, a to vládnom návrhu zákona o poskytovaní dotácií v pôsobnosti Úradu podpredsedu vlády Slovenskej republiky pre investície a informatizáciu, tlač 815.
 Pán poslanec Náhlik, nech sa páči, máte slovo.
 (Hlasovanie o vládnom návrhu zákona o poskytovaní dotácií v pôsobnosti Úradu podpredsedu vlády Slovenskej republiky pre investície a informatizáciu, tlač 815.)
 Náhlik, Peter, poslanec NR SR
 Ďakujem, pán predsedajúci, prosím, aby ste dali hlasovať o tom, že Národná rada sa uzniesla prerokovať predložený návrh zákona v druhom čítaní.
 Nech sa páči, prezentujme sa a hlasujme.
 (Hlasovanie.) Prítomných 138 poslancov, za 80, proti 17, zdržalo sa 41 poslancov.
 Pán predsedajúci, prosím, dajte hlasovať o tom, že Národná rada v súlade s rozhodnutím predsedu Národnej rady, prideľuje predložený návrh zákona na prerokovanie Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre financie a rozpočet a ústavnoprávnemu výboru. Za gestorský výbor navrhujem výbor pre financie a rozpočet. Zároveň odporúčam, aby výbory uvedený návrh prerokovali do 12. marca 2018 a gestorský výbor do 13. marca 2018. Prosím, dajte o tomto návrhu hlasovať.
 (Hlasovanie.) Prítomných 138 poslancov, za 124, zdržalo sa 14 poslancov.
 Pristúpime k hlasovaniu o siedmom bode programu, a to v druhom čítaní o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 336/2015 Z. z. o podpore najmenej rozvinutých okresov, tlač 764.
 Pán poslanec Bagačka, máte slovo.
 (Hlasovanie o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 336/2015 Z. z. o podpore najmenej rozvinutých okresov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 378/2016 Z. z. a ktorým sa mení zákon č. 539/2008 Z. z. o podpore regionálneho rozvoja v znení neskorších predpisov, tlač 764.)
 Bagačka, Michal, poslanec NR SR
 Ďakujem, pán predsedajúci. V rozprave vystúpili šiesti páni poslanci a boli podané dva pozmeňovacie návrhy. Pán predsedajúci, najprv je potrebné, aby sme rozhodli o skrátení lehoty na hlasovanie o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch v rámci rozpravy. (Reakcia predsedajúceho: "Áno.") Prosím, dajte hlasovať.
 Nech sa páči, prezentujme sa, hlasujme o návrhu skrátiť lehoty.
 (Hlasovanie.) Prítomných 139 poslancov, za 81, proti 42, zdržalo sa 15, 1 nehlasoval.
 Konštatujem, že sme skrátili lehoty, môžme pristúpiť k jednotlivým hlasovaniam.
 Pristúpime k hlasovaniu o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch zo spoločnej správy nasledovne. O bodoch 1 až 5 spoločne s odporúčaním gestorského výboru schváliť.
 Nech sa páči, prezentujme sa a hlasujme o bodoch zo spoločnej správy s odporúčaním schváliť.
 (Hlasovanie.) Prítomných 139, za 81, zdržalo sa 56 poslancov, 2 nehlasovali.
 Pristúpime k hlasovaniu o pozmeňujúcich návrhoch z rozpravy. Dajte, prosím, hlasovať o pozmeňujúcom návrhu pána poslanca Dostála a osobitne o bode 1, osobitne o bode 2. Takže teraz dajte hlasovať o bode 1.
 Nech sa páči, prezentujme sa a hlasujme o prvom návrhu pána poslanca Dostála.
 (Hlasovanie.) Prítomných 139, za 46, proti 47, zdržalo sa 46 poslancov.
 Konštatujem, že návrh nebol schválený.
 Teraz budeme hlasovať o druhom bode pozmeňovacieho návrhu pána poslanca Dostála.
 (Hlasovanie.) Prítomných 138, za 43, proti 43, zdržalo sa 51 poslancov, 1 nehlasoval.
 Teraz budeme hlasovať o pozmeňujúcom návrhu pána poslanca, pánov poslancov Jurzycu, Kiššovej, Rajtára a Kaščákovej. Prosím, dajte hlasovať.
 (Hlasovanie.) Prítomných 138, za 46, proti 30, zdržalo sa 62 poslancov.
 Keďže sme hlasovali o pozmeňujúcich návrhoch zo spoločnej správy a mám splnomocnenie gestorského výboru, odporúčam hlasovať o tom, a o pozmeňujúcich návrhoch v rozprave, odporúčam hlasovať o tom, že predložený návrh zákona prerokujeme v treťom čítaní ihneď.
 Prezentujme sa a hlasujme o návrhu prerokovať tento vládny návrh zákona v treťom čítaní.
 (Hlasovanie.) Prítomných 139, za 81, proti 19, zdržalo sa 39 poslancov.
 Konštatujem, že sme v treťom čítaní.
 Otváram rozpravu v rámci tohto čítania.
 Konštatujem, že do rozpravy sa nehlási nikto, preto ju zatváram a nech sa páči.
 Pán predsedajúci, dajte hlasovať o návrhu zákona ako celku s odporúčaním gestorského výboru schváliť.
 Nech sa páči, prezentujme sa a hlasujme o návrhu zákona ako celku.
 (Hlasovanie.) Prítomných 138 poslancov, za 80, proti 18, zdržalo sa 39 poslancov, 1 nehlasoval.
 Návrh zákona sme schválili.
 Teraz nasleduje hlasovanie v druhom čítaní o vládnom návrhu zákona o kybernetickej bezpečnosti, tlač 763, bod osem.
 Pán poslanec Šuca, nech sa páči, ako spravodajca máte slovo.
 (Hlasovanie o vládnom návrhu zákona o kybernetickej bezpečnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov, tlač 763.)
 Šuca, Peter, poslanec NR SR
 Ďakujem pekne za slovo, vážený pán predsedajúci. Vážený pán predsedajúci, v rozprave k predmetnému bodu rokovania vystúpili traja páni poslanci: poslanec Šuca, poslanec Laurenčík a poslanec Panáček.
 Pán poslanec Laurenčík dal návrh, aby sa o zákone nerokovalo, aby sa stiahol na dopracovanie.
 Takže vás prosím (zaznievanie gongu), aby sme dali hlasovať o tomto návrhu pána poslanca Laurenčíka.
 Nech sa páči, prezentujme sa a hlasujme o tomto procedurálnom návrhu.
 (Hlasovanie.) Prítomných 136 poslancov, za 50, proti 51, zdržalo sa 35 poslancov.
 Procedurálny návrh nebol schválený.
 Ďakujem pekne. Keďže poslanec Šuca a poslanec Panáček podali doplňujúci, pozmeňujúci návrh na dnešnej schôdzi, žiadam vás, aby ste v zmysle rokovacieho poriadku podľa § 83 ods. 4 rokovacieho poriadku dali hlasovať o skrátení lehoty.
 Nech sa páči, prezentujme sa a hlasujme o skrátení lehoty.
 (Hlasovanie.) Prítomných 138 poslancov, za 80, proti 45, zdržalo sa 13 poslancov.
 Návrh schválený.
 Nech sa páči, môžme pristúpiť k hlasovaniam.
 Ďakujem pekne. Vážený pán predsedajúci, pristúpime k hlasovaniu o pozmeňujúcich návrhoch zo spoločnej správy. Gestorský výbor odporúča hlasovať spoločne o bodoch 1 až 32 a 34 až 36 a tieto schváliť. O bode 33 hlasovať samostatne a tento neschváliť.
 Takže najprv hlasujeme o bodoch...
 Jedna až 32 a 34 až 36 schváliť.
 Nech sa páči. S odporúčaním gestorského výboru schváliť.
 (Hlasovanie.) Prítomných 139, za 87, zdržalo sa 50 poslancov, 2 nehlasovali.
 Tieto body zo spoločnej správy sme schválili.
 Pán predsedajúci, dajte, prosím, hlasovať o bode 33 s odporúčaním výboru tento bod neschváliť.
 Nech sa páči, prezentujme sa a hlasujme o bode 33.
 (Hlasovanie.) Prítomných 139, za 1, proti 65, zdržalo sa 72 poslancov, 1 nehlasoval.
 Tento bod sme neschválili.
 Ďakujem pekne. Vážený pán predsedajúci, dajte, prosím, teraz hlasovať o pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu poslanca Šucu.
 (Hlasovanie.) Prítomných 138 poslancov, za 80, proti 1, zdržalo sa 57 poslancov.
 Konštatujem, že tieto návrhy pána poslanca Šucu sme schválili.
 Ďakujem pekne. Vážený pán predsedajúci, dajte, prosím, hlasovať o pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu pána poslanca Panáčka.
 Prezentujme sa a hlasujme o návrhu pána poslanca Panáčka.
 (Hlasovanie.) Prítomných 138 poslancov, za 82, zdržalo sa 56 poslancov.
 Aj tento návrh bol schválený.
 Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán predsedajúci, keďže sme odhlasovali body zo spoločnej správy, hlasovali sme aj o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch, dajte, prosím, hlasovať o tom, že prerokovaný návrh zákona prerokujeme v treťom čítaní ihneď.
 Prezentujme sa a hlasujme o tomto návrhu.
 (Hlasovanie.) Prítomných 139, za 88, proti 4, zdržalo sa 47 poslancov.
 Otváram rozpravu v rámci tretieho čítania a konštatujem, že nikto sa do rozpravy nehlási.
 Nech sa páči, pán poslanec, záverečné hlasovanie.
 Ďakujem pekne. Pán predsedajúci, dajte, prosím, hlasovať o návrhu zákona ako celku s odporúčaním gestorského výboru schváliť.
 (Hlasovanie.) Prítomných 139 poslancov, za 88, zdržalo sa 51 poslancov.
 Konštatujem, že návrh bol schválený.
 Vážené panie poslankyne, páni poslanci, ešte predtým, čo by sme pristúpili k tajnému hlasovaniu, dovoľte, aby som zablahoželal pánovi poslancovi Krajniakovi k narodeninám. Jeho kolega, buď zabudol alebo nechcel teda, len spomínal našu poslankyňu.
 Takže, pán poslanec, všetko dobré vám prajeme a dúfam, že na nás nezabudnete. (Potlesk.)
 A ak dovolíte, bude viac hlasovaní, takže bol by som rád, keby ste si najprv vypočuli, že kde ako budeme hlasovať a potom by ste sa zobrali teda za tú plentu.
 Takže pristúpime k hlasovaniu o návrhu na voľbu predsedu výboru pre nezlučiteľnosť funkcií a predsedníčky výboru pre ľudské práva a národnostné menšiny, tlač 845.
 Chcem vás informovať, že na hlasovacom lístku, ako vždy, máte uvedené: za, proti alebo zdržiavam sa. A samozrejme jednu z týchto možností musíte zakrúžkovať. Ten hlasovací lístok je potom platný.
 Poprosím všetkých overovateľov, aby najprv sa ujali svojej funkcie, hlasovali, dohliadali potom na hlasovanie a samozrejme, aby potom išli hlasovať aj ďalší.
 Takže pristúpime teraz k vykonaniu tajného hlasovania.
 Ešte raz. Budeme voliť predsedov dvoch výborov. Pri každom mene jedno z možností musíte, mali by ste teda zakrúžkovať.
 Takže pristúpime k tajnému hlasovaniu.


text:
 12.3.2011
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 66/17
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 242/2011
 z 11. marca 2011,
 ktorým sa do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení zapisuje názov [Chleb prądnicki (CHZO)]
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 510/2006 z 20. marca 2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín (1), a najmä na jeho článok 7 ods. 4 prvý pododsek,
 keďže:
 (1)
 Žiadosť Poľska o zápis názvu „Chleb prądnicki“ do registra bola v súlade s článkom 6 ods. 2 prvým pododsekom nariadenia (ES) č. 510/2006 uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie
 (2).
 (2)
 Komisii nebola v súlade s článkom 7 nariadenia (ES) č. 510/2006 oznámená žiadna námietka, tento názov sa teda musí zapísať do registra,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 Názov uvedený v prílohe k tomuto nariadeniu sa zapisuje do registra.
 Článok 2
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 11. marca 2011
 Za Komisiu v mene predsedu
 Dacian CIOLOŞ
 člen Komisie
 (1) Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.
 (2) Ú. v. EÚ C 187, 10.7.2010, s. 16.
 PRÍLOHA
 Potraviny uvedené v prílohe I k nariadeniu (ES) č. 510/2006:
 Trieda 2.4: Chlieb, pečivo, koláče, cukrovinky, sušienky a ostatné pekárske výrobky
 POĽSKO
 Chleb prądnicki (CHZO)


text:
„Шеметна сделка“ () е името на американска комедия от 2000 г. Филмът е дълъг 93 минути и е римейк на едноименната комедия от 1967 г.
 Сюжет
 Неудачникът Елиът Ричардс иска да спечели любовта и уважението на колежката си Алисън Гарднър. За негов късмет, дяволът му прави предложение: той ще му изпълни седем желания, но след седмото Елиът ще трябва да предаде душата си на него. Ричардс се съглася и приема шест различни образа, като се стреми по този начин да привлече вниманието на своята колежка. Сатаната обаче всеки път му изиграва лоша шега, „дарявайки“ го всеки път с всевъзможни недостатъци.
 Актьорски състав
 Брендън Фрейзър – Елиът Ричардс
 Елизабет Хърли – Дяволът
 Франсис О'Конър – Алисън Гарднър
 Мириам Шор – Каръл
 Орландо Джоунс – Даниъл
 Други
 Режисьор: Харолд Реймис
 Сценаристи: Харолд Реймис, Дъдли Мур
 Оператор: Бил Поуп
 Музика: Дейвид Нюман
 Продуценти: Харолд Реймис, Тревър Албърт
 Външни препратки
 Филми от 2000 година
 Американски фентъзи комедии
 Филми на Харолд Реймис
 Филми на Риджънси Ентърпрайсис
 Филми на Туентиът Сенчъри Фокс


text:
 3.11.2015
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 363/21
 Zahtjev za prethodnu odluku koji je 31. srpnja 2015. uputio Tribunal Supremo (Španjolska) – Xabier Ormaetxea Garai i Bernardo Lorenzo Almendros protiv Administración del Estado
 (Predmet C-424/15)
 (2015/C 363/26)
 Jezik postupka: španjolski
 Sud koji je uputio zahtjev
 Tribunal Supremo
 Stranke glavnog postupka
 Tužitelji: Xabier Ormaetxea Garai i Bernardo Lorenzo Almendros
 Tuženik: Administración del Estado
 Prethodna pitanja
 1.
 Treba li Direktivu 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. (1) o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge tumačiti na način da joj je, s gledišta djelotvorne zaštite općih interesa za koju je zaduženo nacionalno regulatorno tijelo u tom području, sukladno to što je nacionalni zakonodavac ustanovio regulatorno i nadzorno tijelo koje odgovara nespecijaliziranom institucionalnom modelu pa objedinjava tijela nadzora koja su, među ostalima, dotada postojala u područjima energije, telekomunikacija i tržišnog natjecanja.
 2.
 Trebaju li uvjeti „neovisnosti” nacionalnih regulatornih tijela u području elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga, o kojima govori članak 3. stavci 2. i 3.a Direktive 2002/21/EZ, izmijenjene Direktivom 2009/140/EZ (2), biti jednaki onima koji se sukladno članku 28. Direktive 95/46/EZ (3) zahtijevaju od nacionalnih nadzornih tijela za zaštitu osobnih podataka?
 3.
 Je li moguće primijeniti doktrinu sadržanu u presudi Suda Europske unije od 8. travnja 2014. (4) na slučaj u kojemu su odgovorne osobe u nacionalnom regulatornom tijelu za telekomunikacije razriješene prije isteka mandata, zbog potreba novog pravnog okvira kojim se uspostavlja nadzorno tijelo koje objedinjava različita nacionalna regulatorna tijela u reguliranim sektorima? Može li se navedeno prijevremeno razrješenje do kojeg je došlo zbog stupanja na snagu novog nacionalnog zakona, a ne zbog toga što nositelji funkcija više ne ispunjavaju uvjete za njihovo obnašanje, unaprijed utvrđene u nacionalnom pravu, smatrati spojivim s odredbom članka 3. stavka 3.a Direktive 2002/21/EZ?
 (1) SL L 108, str. 33. (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 13., svezak 49., str. 25.)
 (2) SL L 337, str. 37. (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 13., svezak 50., str. 68.)
 (3) Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka
 (SL L 281, str. 31.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 13., svezak 7., str. 88.)
 (4) C-288/12, EU:C:2014:237


text:
 31.12.2008
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea
 943
 DEĊIŻJONI TAL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE
 Nru 139/2006
 tas-27 ta’ Ottubru 2006
 li temenda l-Protokoll 31 tal-Ftehim taż-ŻEE, dwar il-kooperazzjoni f’oqsma speċifiċi ’l barra mill-erba’ libertajiet (Eures)
 IL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE,
 Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, kif emendat bil-Protokoll li jaġġusta l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, minn hawn ‘il quddiem imsejjaħ “il-Ftehim”, u b’mod partikolari l-Artikolu 86 u 98 tiegħu,
 Billi:
 (1)
 Il-Protokoll 31 tal-Ftehim kien emendat bid-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE Nru 90/2004 tat-8 ta’ Ġunju 2004 (1).
 (2)
 Id-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE Nru 56/96 tat-28 ta’ Ottubru 1996 (2) estendiet il-kooperazzjoni bejn il-Partijiet Kontraenti tal-Ftehim billi inkludiet in-netwerk tas-Servizzi Ewropej għall-Impjiegi (Eures) fil-Protokoll 31 tal-Ftehim.
 (3)
 Liechtenstein oriġinarjament irriżerva d-dritt tiegħu li jipparteċipa fil-Eures suġġett għar-riżultati tar-reviżjoni konġunta tal-miżuri tranżitorji fil-qasam tal-moviment liberu tal-persuni kif indikat fil-Protokoll 15 tal-Ftehim.
 (4)
 Fuqil-bażi tar-reviżjoni konġunta, id-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE Nru 191/1999 tas-17 ta’ Diċembru 1999 (3) introduċiet adattamenti ġodda lis-setturi fl-Annessi V u VIII tal-Ftheim fil-każ ta’ Liechtenstein, li jillimitaw id-dritt li wieħed isir residenti f’Liechtenstein.
 (5)
 Ir-riżerva fir-rigward tal-parteċipazzjoni ta’ Liechtenstein f’Eures m’għandiex tkompli tapplika.
 (6)
 Il-Protokoll 31 tal-Ftehim għandu għalhekk jiġi emendat sabiex jippermetti l-parteċipazzjoni ta’ Liechtenstein f’Eures b’effett mill-1 ta’ Jannar 2007,
 IDDEĊIEDA KIF ĠEJ:
 Artikolu 1
 L-Artikolu 15(4) tal-Protokoll 31 tal-Ftehim għandu jiġi sostitwit b’dan li ġej:
 “4. Il-Paragrafi 1 sa 3 għandhom japplikaw għal Liechtenstein mill-1 ta’ Jannar 2007.”
 Artikolu 2
 Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara l-aħħar notifika lill-Kumitat Konġunt taż-ŻEE taħt l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim (*).
 Għandha tapplika mill-1 ta’ Jannar 2007.
 Artikolu 3
 Din id-Deċiżjoni għandha tiġi ppubblikata fis-Sezzjoni taż-ŻEE u fis-Suppliment taż-ŻEE ta’ Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea.
 Magħmul fi Brussell, 27 ta’ Ottubru 2006.
 Għall-Kumitat Konġunt taż-ŻEE
 Il-President
 Oda Helen SLETNES
 (1) ĠU L 349, 25.11.2004, p. 52.
 (2) ĠU L 58, 27.2.1997, p. 50.
 (3) ĠU L 74, 15.3.2001, p. 29.
 (*) Ebda ħtiġiet kostituzzjonali m’huma indikati.


text:
N° C 208/36 FR Journal officiel des Communautés européennes 12 . 8 . 95
 contre la Commission des Communautés européennes par Luxembourg auprès de la Fiduciaire Myson SARL, 1 , rue
 Lars Bo Rasmussen, domicilié à Dalheim ( Luxembourg), Glesener .
 représenté par Me Carlo Revoldini, avocat au barreau de
 Luxembourg, élisant domicile en son étude, 180 , route de Le requérant conclut à ce qu'il plaise au Tribunal :
 Longwy.
 — annuler la décision de la Commission fixant le lieu de
 Le requérant conclut à ce qu'il plaise au Tribunal: recrutement du requérant à Bruxelles, ainsi que toutes
 les décisions subséquentes ,
 — annuler la décision de la Commission de ne pas le
 promouvoir au grade A 4 pour l'exercice de promotion — condamner la partie défenderesse aux dépens.
 1992 et, pour autant que de besoin, la réponse de rejet
 adoptée le 3 mars 1995 par la Commission en réponse à Moyens et principaux arguments
 sa réclamation ainsi que la décision de la Commission de
 promouvoir au grade A 4 les fonctionnaires inscrits sur Les moyens et les principaux arguments sont identiques à
 la liste publiée aux informations administratives n° 859 ceux invoqués dans l'affaire T-33/95 C ).
 du 8 septembre 1994 ,
 (') JO n° C 101 du 22 . 4 . 1995 .
 — condamner la Commission aux dommages-intérêts en
 réparation des préjudices matériels et moraux subis que
 le requérant se réserve de mieux spécifier en cours
 d'instance,
 — condamner la partie défenderesse aux dépens . Recours introduit le 3 juillet 1995 par Friedrich Engelking
 contre Conseil de l'Union européenne et Commission des
 Communautés européennes
 Moyens et principaux arguments
 (Affaire T-138/95 )
 A l' appui de son recours, le requérant invoque la violation de ( 95/C 208/76 )
 l'article 45 premier alinéa du statut des fonctionnaires.
 (Langue de procédure: l'allemand)
 Il soutient à cet égard que la partie défenderesse n' a pas pu
 prendre en considération ses mérites, en tant que fonction
 naire A 5 , en raison de l' absence de son rapport de notation Le Tribunal de première instance des Communautés euro
 pour la période 1991-1993 . péennes a été saisi le 3 juillet 1995 d'un recours dirigé contre
 le Conseil de l'Union européenne et la Commission des
 Il souligne, en deuxième lieu, que la partie défenderesse n' a Communautés européennes et formé par M. Friedrich
 fait que comparer ses mérites avec ceux des seuls fonction Engelking, demeurant à Raddestorf ( Allemagne ), représenté
 naires de la direction générale V et non pas avec ceux de tous par Mes Bernd Meisterernst, Mechtild Diising, Dietrich
 les fonctionnaires de grade A 5 de l' institution ayant Manstetten, Dr. Frank Schulze et Dr. Winfried Haneklaus,
 vocation à la promotion . avocats à Munster, ayant fait élection de domicile à
 Luxembourg au cabinet des avocats Dupong et associés,
 Il fait finalement valoir que les promotions au grade A 4 ne 14 A, rue des Bains .
 se font pas après examen comparatif des mérites des
 fonctionnaires ayant vocation à la promotion mais sur la La partie requérante conclut à ce qu' il plaise au
 base des points de priorité dont chaque direction générale Tribunal :
 dispose selon le nombre de promouvables et qu'elle peut
 attribuer selon son gré . — condamner solidairement les parties défenderesses à
 payer à la partie requérante une indemnité de
 110 021,93 marks allemands dite SLOM-II couvrant la
 période du 2 avril 1984 au 13 juin 1991 , à augmenter des
 intérêts à calculer au taux de 8 % depuis le 19 mai 1992
 et des dépens,
 Recours introduit le 19 juin 1995 par Peter Gammeltoft
 contre Commission des Communautés européennes — joindre le présent recours à l'affaire pendante Hiilseberg
 et autres contre Conseil de l'Union européenne et
 ( Affaire T-132/95 )
 Commission des Communautés européennes, T-77/93 ,
 ( 95/C 208/75 ) et suspendre également la procédure .
 (Langue de procédure: le français) Moyens et principaux arguments
 Le Tribunal de première instance des Communautés euro Les moyens et les principaux arguments sont identiques à
 péennes a été saisi le 19 juin 1995 d' un recours introduit ceux qui sont présentés dans l' affaire T-20/94 { l ).
 contre la Commission des Communautés européennes par
 Peter Gammeltoft, domicilié à Bruxelles, représenté par (!) JO n" C 90 du 26 . 3 . 1994, p . 20 .
 Mes Jean-Noël Louis, Thierry Demaseure et Ariane
 Tornel, avocats au barreau de Bruxelles, élisant domicile à


text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 14.10.2016.
 COM(2016) 654 final
 2016/0320(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o financijskim doprinosima koje trebaju platiti države članice radi financiranja Europskog razvojnog fonda, uključujući gornju granicu za 2018., godišnji iznos za 2017. i prvi obrok za 2017.
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 •Razlozi i ciljevi prijedloga
 Prijedlogom su obuhvaćeni:
 –gornja granica godišnjeg iznosa doprinosa za 2018.,
 –godišnji iznos doprinosa za 2017.,
 –iznos prvog obroka doprinosa za 2017.
 U nastavku se navode pravila na temelju kojih se upravlja 11. Europskim razvojnim fondom i ostalim još otvorenim ERF-ovima (8., 9. i 10. ERF):
 trenutačni Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane (dalje u tekstu: Sporazum o partnerstvu AKP-EU), kako je zadnje izmijenjen
 1
 ,
 Interni sporazum između predstavnika vlada država članica Europske unije, koji se sastaju u okviru Vijeća, o financiranju potpore Europske unije u okviru višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje od 2014. do 2020., u skladu sa Sporazumom o partnerstvu AKP-EU i o dodjeli financijske pomoći za prekomorske zemlje i područja na koje se primjenjuje dio četvrti Ugovora o funkcioniranju Europske unije
 2
 (dalje u tekstu „Interni sporazum o 11. ERF-u”),
 Uredba Vijeća (EU) 2015/323 o financijskoj uredbi koja se primjenjuje na 11. europski razvojni fond
 3
 (dalje u tekstu „Financijska uredba o 11. ERF-u”).
 U navedenim se dokumentima nalaze višegodišnje obveze država članica u pogledu financijske potpore riznici ERF-a. U Financijskoj uredbi o 11. ERF-u propisano je da države članice trebaju redovito plaćati doprinose u riznicu ERF-a na temelju unaprijed određenih financijskih obveza. Redoviti doprinosi plaćaju se na temelju tehničkih odluka Vijeća u kojima je propisana provedba prethodno odlučenih financijskih obveza.
 Zbog toga neki naslovi u obrazloženju nisu primjenjivi na pozive za redovite doprinose kao što je ovaj.
 •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području
 Vidjeti točku 1. Razlozi i ciljevi prijedloga.
 •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije
 Vidjeti točku 1. Razlozi i ciljevi prijedloga.
 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST
 •Pravna osnova
 U skladu s člankom 21. stavkom 7. Financijske uredbe o 11. ERF-u odvojeno se utvrđuju iznos kojim upravlja Komisija i iznos kojim upravlja Europska investicijska banka (EIB).
 U skladu s člankom 52. Financijske uredbe o 11. ERF-u EIB je Komisiji poslao svoje ažurirane procjene obveza i plaćanja u okviru instrumenata kojima upravlja.
 U skladu s člankom 22. stavkom 1. Financijske uredbe o 11. ERF-u u okviru poziva za doprinose prvo se iskorištavaju raspoloživi iznosi iz prethodnih ERF-ova, jedan za drugim. Pozivi za doprinose u ovom prijedlogu stoga se odnose na iznose na temelju 10. ERF-a utvrđene za EIB i za Komisiju.
 U skladu s člankom 21. stavkom 5. Financijske uredbe o 11. ERF-u Vijeće o ovom prijedlogu odlučuje najkasnije 21 kalendarski dan nakon što ga Komisija predstavi.
 U skladu s člankom 1. Odluke Vijeća 2013/759/EU, kojom se uspostavlja instrument za premošćivanje
 4
 , udjeli doprinosa država članica navedeni u članku 1. stavku 2. točki (a) internih sporazuma o 8., 9. i 10. ERF-u smanjuju se na odgovarajući način nakon stupanja na snagu Internog sporazuma o 11. ERF-u. Smanjenje će utjecati na doprinose država članica za 2015., 2016. i 2017. u skladu s prilagodbom koju svaka država članica odabere.
 Člankom 23. stavkom 1. Financijske uredbe o 11. ERF-u predviđa se da će se od države članice koja ne plati obrok doprinosa u roku, zahtijevati plaćanje kamate na neplaćeni iznos; u istom je članku utvrđen i način plaćanja kamata.
 •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)
 Vidjeti točku 1. Razlozi i ciljevi prijedloga.
 •Proporcionalnost
 Vidjeti točku 1. Razlozi i ciljevi prijedloga.
 •Odabir instrumenta
 Vidjeti točku 1. Razlozi i ciljevi prijedloga.
 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA
 •Ex post evaluacija / provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva
 nije relevantno
 •Savjetovanja s dionicima
 nije relevantno
 •Prikupljanje i primjena stručnih znanja
 nije relevantno
 •Procjena učinka
 nije relevantno
 •Primjerenost propisa i pojednostavljivanje
 nije relevantno
 •Temeljna prava
 nije relevantno
 4.UTJECAJ NA PRORAČUN
 nije relevantno
 5.OSTALI DIJELOVI
 •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja
 nije relevantno
 •Dokumenti s obrazloženjima (za direktive)
 nije relevantno
 •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga
 nije relevantno
 2016/0320 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o financijskim doprinosima koje trebaju platiti države članice radi financiranja Europskog razvojnog fonda, uključujući gornju granicu za 2018., godišnji iznos za 2017. i prvi obrok za 2017.
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji i Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
 uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane, kako je zadnje izmijenjen
 5
 (dalje u tekstu „Sporazum o partnerstvu AKP-EU”),
 uzimajući u obzir Interni sporazum između predstavnika vlada država članica Europske unije, koji se sastaju u okviru Vijeća, o financiranju potpore Europske unije u okviru višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje od 2014. do 2020., u skladu sa Sporazumom o partnerstvu AKP-EU i o dodjeli financijske pomoći za prekomorske zemlje i područja na koje se primjenjuje dio četvrti Ugovora o funkcioniranju Europske unije
 6
 (dalje u tekstu „Interni sporazum”), a posebno njegov članak 7. stavak 2.,
 uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2015/323 od 2. ožujka 2015. o financijskoj uredbi koja se primjenjuje na 11. europski razvojni fond (dalje u tekstu „Financijska uredba o 11. ERF-u”)
 7
 , a posebno njezin članak 21. stavak 2.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)U skladu s postupkom utvrđenim u članku 21. stavku 2. Financijske uredbe o 11. ERF-u Komisija do 15. listopada 2016. predstavlja prijedlog kojim se utvrđuju (a) gornja granica godišnjeg iznosa doprinosa za 2018., (b) godišnji iznos doprinosa za 2017., (c) iznos prvog obroka doprinosa za 2017. i (d) indikativna, neobvezujuća predviđanja za očekivane godišnje iznose doprinosa za godine 2019.–2020.
 (2)U skladu s člankom 52. Financijske uredbe o 11. ERF-u Europska investicijska banka poslala je Komisiji 28. srpnja 2016. svoje ažurirane procjene obveza i plaćanja u okviru instrumenata kojima upravlja.
 (3)U članku 22. stavku 1. Financijske uredbe o 11. ERF-u propisano je da se u okviru poziva za doprinose prvo iskorištavaju iznosi osigurani u prethodnim ERF-ovima. Stoga bi trebalo uputiti poziv za sredstva u okviru 10. ERF-a.
 (4)Vijeće je 24. studenoga 2015. na prijedlog Komisije donijelo odluku o utvrđivanju gornje granice godišnjeg doprinosa država članica ERF-u za 2017. na 3 850 000 000 EUR za Komisiju, odnosno na 150 000 000 EUR za Europsku investicijsku banku
 8
 .
 (5)Vijeće je 12. prosinca 2013. donijelo odluku o stvaranju instrumenta za premošćivanje u pogledu prijelaznih mjera upravljanja ERF-om od 1. siječnja 2014. do stupanja na snagu 11. Europskoga razvojnog fonda
 9
 .
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Gornja granica godišnjeg iznosa doprinosa država članica ERF-u za 2018. ovime je za Komisiju utvrđena na 4 550 000 000 EUR, odnosno na 250 000 000 EUR za Europsku investicijsku banku.
 Članak 2.
 Godišnji iznos doprinosa država članica ERF-u za 2017. ovime je utvrđen na 4 000 000 000 EUR. Od tog je iznosa 3 850 000 000 EUR namijenjeno Komisiji, a 150 000 000 EUR Europskoj investicijskoj banci.
 Članak 3.
 Pojedinačni doprinosi za Europski razvojni fond koje Europskoj komisiji i Europskoj investicijskoj banci trebaju platiti države članice kao prvi obrok za 2017. navedeni su u tablici u Prilogu 1.
 Plaćanja tih doprinosa mogu se kombinirati s prilagodbama u okviru provedbe odbitaka sredstava za koje su preuzete obveze na temelju instrumenta za premošćivanje, prema planu prilagodbe koji je svaka država članica dostavila Komisiji pri donošenju trećeg obroka za 2015.
 Članak 4.
 Ova je Odluka upućena državama članicama.
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 SL L 317, 15.12.2000., str. 3.
 (2)
 SL L 210, 6.8.2013., str. 1.
 (3)
 SL L 58, 3.3.2015., str. 17–38.
 (4)
 SL L 335, 14.12.2013., str. 48.-49.
 (5)
 SL L 317, 15.12.2000., str. 3.
 (6)
 SL L 210, 6.8.2013., str. 1.
 (7)
 SL L 58, 3.3.2015., str. 17–38.
 (8)
 OM/2015/0524 – Međuinstitucijski dokument 2015/0248 (NLE) – broj CELEX-a donesenih akata: 32015D2288.
 (9)
 SL L 335, 14.12.2013., Uredba Vijeća (EU) 2015/322 od 2. ožujka 2015. o provedbi 11. europskog razvojnog fonda.
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 14.10.2016.
 COM(2016) 654 final
 PRILOG
 Prijedlogu odluke Vijeća
 o financijskim doprinosima koje trebaju platiti države članice radi financiranja Europskog razvojnog fonda, uključujući gornju granicu za 2018., godišnji iznos za 2017. i prvi obrok za 2017.
 PRILOG
 DRŽAVE ČLANICE
 Ključni % za 10. ERF
 1. obrok 2017. (EUR)
 plaćeno
 plaćeno
 Ukupno
 EIB-u
 Komisiji
 10. ERF
 10. ERF
 AUSTRIJA
 2,41
 2 410 000,00
 40 970 000,00
 43 380 000,00
 BELGIJA
 3,53
 3 530 000,00
 60 010 000,00
 63 540 000,00
 BUGARSKA
 0,14
 140 000,00
 2 380 000,00
 2 520 000,00
 CIPAR
 0,09
 90 000,00
 1 530 000,00
 1 620 000,00
 ČEŠKA
 0,51
 510 000,00
 8 670 000,00
 9 180 000,00
 DANSKA
 2,00
 2 000 000,00
 34 000 000,00
 36 000 000,00
 ESTONIJA
 0,05
 50 000,00
 850 000,00
 900 000,00
 FINSKA
 1,47
 1 470 000,00
 24 990 000,00
 26 460 000,00
 FRANCUSKA
 19,55
 19 550 000,00
 332 350 000,00
 351 900 000,00
 NJEMAČKA
 20,50
 20 500 000,00
 348 500 000,00
 369 000 000,00
 GRČKA
 1,47
 1 470 000,00
 24 990 000,00
 26 460 000,00
 MAĐARSKA
 0,55
 550 000,00
 9 350 000,00
 9 900 000,00
 IRSKA
 0,91
 910 000,00
 15 470 000,00
 16 380 000,00
 ITALIJA
 12,86
 12 860 000,00
 218 620 000,00
 231 480 000,00
 LATVIJA
 0,07
 70 000,00
 1 190 000,00
 1 260 000,00
 LITVA
 0,12
 120 000,00
 2 040 000,00
 2 160 000,00
 LUKSEMBURG
 0,27
 270 000,00
 4 590 000,00
 4 860 000,00
 MALTA
 0,03
 30 000,00
 510 000,00
 540 000,00
 NIZOZEMSKA
 4,85
 4 850 000,00
 82 450 000,00
 87 300 000,00
 POLJSKA
 1,30
 1 300 000,00
 22 100 000,00
 23 400 000,00
 PORTUGAL
 1,15
 1 150 000,00
 19 550 000,00
 20 700 000,00
 RUMUNJSKA
 0,37
 370 000,00
 6 290 000,00
 6 660 000,00
 SLOVAČKA
 0,21
 210 000,00
 3 570 000,00
 3 780 000,00
 SLOVENIJA
 0,18
 180 000,00
 3 060 000,00
 3 240 000,00
 ŠPANJOLSKA
 7,85
 7 850 000,00
 133 450 000,00
 141 300 000,00
 ŠVEDSKA
 2,74
 2 740 000,00
 46 580 000,00
 49 320 000,00
 UJEDINJENA KRALJEVINA
 14,82
 14 820 000,00
 251 940 000,00
 266 760 000,00
 UKUPNO EU-27
 100,00
 100 000 000,00
 1 700 000 000,00
 1 800 000 000,00


text:
 22.11.2008
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 301/19
 Pedido de decisão prejudicial apresentado pela High Court of Justice (Chancery Division) (Reino Unido) em 17 de Setembro de 2008 — Football Association Premier League Ltd, NetMed Hellas SA, Multichoice Hellas SA/QC Leisure, David Richardson, AV Station plc, Malcolm Chamberlain, Michael Madden, SR Leisure Ltd, Phillip George Charles Houghton, Derek Owen
 (Processo C-403/08)
 (2008/C 301/34)
 Língua do processo: inglês
 Órgão jurisdicional de reenvio
 High Court of Justice (Chancery Division) (Reino Unido)
 Partes no processo principal
 Demandantes: Football Association Premier League Ltd, NetMed Hellas SA, Multichoice Hellas SA
 Demandadas: QC Leisure, David Richardson, AV Station plc, Malcolm Chamberlain, Michael Madden, SR Leisure Ltd, Phillip George Charles Houghton, Derek Owen
 Questões prejudiciais
 A. Quanto à interpretação da Directiva 98/84/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 20 de Novembro de 1998, relativa à protecção jurídica dos serviços que se baseiem ou consistam num acesso condicional (1)
 Q1 Dispositivo ilícito
 a)
 Um dispositivo de acesso condicional, criado por um prestador de serviços ou com o seu consentimento e vendido com uma autorização limitada de utilização apenas para facultar o acesso ao serviço protegido em determinadas circunstâncias, constitui um «dispositivo ilícito», na acepção do artigo 2.o, alínea e), da Directiva 98/84/CE, se for utilizado para facultar o acesso ao serviço protegido num local, de uma forma ou por uma pessoa não abrangidos pela autorização do prestador de serviços?
 b)
 Qual o sentido de «concebido ou adaptado» nos termos do artigo 2.o, alínea e), da directiva?
 Q2 Legitimidade
 No caso de um primeiro prestador de serviços transmitir o conteúdo de um programa de forma codificada a um segundo prestador de serviços, que transmite esse conteúdo com base num acesso condicional, quais os factores que devem ser tidos em conta para determinar se os interesses do primeiro prestador de um serviço protegido são afectados, na acepção do artigo 5.o da Directiva 98/84/CE?
 Em particular,
 no caso de uma primeira empresa transmitir o conteúdo de um programa (incluindo imagens, ambiente de fundo e comentários em inglês) de forma codificada a uma segunda empresa que, por sua vez, transmite ao público o conteúdo do programa (ao qual acrescentou o seu logótipo e, por vezes, um comentário áudio adicional):
 a)
 A transmissão pela primeira empresa constitui um serviço protegido de «radiodifusão televisiva» na acepção do artigo 2.o, alínea a), da Directiva 98/84/CE e do artigo 1.o, alínea a), da Directiva 89/552/CEE (2)?
 b)
 É necessário que a primeira empresa seja um organismo de radiodifusão televisiva na acepção do artigo 1.o, alínea b), da Directiva 89/552/CEE para se considerar que presta um serviço protegido de «radiodifusão televisiva» na acepção do primeiro travessão do artigo 2.o, alínea a), da Directiva 98/84/CE?
 c)
 O artigo 5.o da Directiva 98/84/CE deve ser interpretado no sentido de que confere à primeira empresa legitimidade para propor uma acção cível com fundamento na ilicitude dos dispositivos que facultam o acesso ao programa transmitido pela segunda empresa:
 i)
 porque se deve considerar que esses dispositivos facultam o acesso, através do sinal de radiodifusão, ao serviço da primeira empresa; ou
 ii)
 porque a primeira empresa é o prestador de um serviço protegido cujos interesses são afectados por uma actividade ilícita (porque esses dispositivos facultam o acesso não autorizado ao serviço protegido prestado pela segunda empresa)?
 d)
 A resposta à alínea c) será diferente se o primeiro e o segundo prestador de serviços utilizarem diferentes sistemas de descodificação e dispositivos de acesso condicional?
 Q3 Fins comerciais
 A expressão «detenção para fins comerciais» utilizada no artigo 4.o, alínea a), da directiva diz respeito apenas à posse para fins de comércio (por exemplo, venda de) dispositivos ilícitos,
 ou abrange também a posse de um dispositivo por um utilizador final no decurso de uma actividade comercial de qualquer tipo?
 B. Quanto à interpretação da Directiva 2001/29/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 22 de Maio de 2001, relativa à harmonização de certos aspectos do direito de autor e dos direitos conexos na sociedade da informação (3)
 Q4 Direito de reprodução
 No caso de fragmentos sequenciais de um filme, de uma obra musical ou de uma gravação sonora (neste caso, imagens de vídeo e de áudio digital) serem criados i) na memória de um descodificador ou ii) no caso de um filme, num ecrã de televisão, e de a totalidade da obra ser reproduzida quando os fragmentos sequenciais são considerados no seu conjunto mas, num dado momento, só existir um número limitado de fragmentos:
 a)
 A questão de saber se essas obras foram reproduzidas na totalidade ou em parte deve ser determinada pelas normas nacionais em matéria de direito de autor que estabelecem aquilo que se deve entender por reprodução ilícita de uma obra protegida pelo direito de autor, ou é uma questão de interpretação do artigo 2.o da Directiva 2001/29/CE?
 b)
 Se se tratar de uma questão de interpretação do artigo 2.o da Directiva 2001/29/CE, o tribunal nacional deve considerar todos os fragmentos de cada obra na sua totalidade ou apenas o número limitado de fragmentos que existe num dado momento? Neste último caso, qual é o critério que o tribunal nacional deve aplicar à questão de saber se as obras foram reproduzidas em parte na acepção desse artigo?
 c)
 O direito de reprodução referido no artigo 2.o abrange também a criação de imagens transitórias num ecrã de televisão?
 Q5 Significado económico próprio
 a)
 Deve considerar-se que as cópias transitórias de uma obra, criadas num aparelho descodificador de televisão por satélite ou num ecrã de televisão ligado ao aparelho descodificador, cujo único objectivo consiste em permitir a utilização da obra não limitada de outra forma por lei, têm «em si, significado económico» na acepção do artigo 5.o, n.o 1, da Directiva 2001/29/CE pelo facto de essas cópias constituírem a única base a partir da qual o titular dos direitos pode obter uma remuneração pelo uso dos seus direitos?
 b)
 A resposta à questão 5, alínea a), será diferente i) se as cópias transitórias tiverem um valor intrínseco; ou ii) se as cópias transitórias compreenderem uma pequena parte de uma colecção de obras e/ou outro material que possam ser utilizados de outra forma sem violar o direito de autor; ou iii) se o operador licenciado exclusivo do titular dos direitos noutro Estado-Membro já tiver recebido uma remuneração pela utilização da obra nesse Estado-Membro?
 Q6 Comunicação ao público por fio ou sem fio
 a)
 Uma obra protegida pelo direito de autor é comunicada ao público por fio ou sem fio, na acepção do artigo 3.o da Directiva 2001/29/CE, quando uma transmissão por satélite é recebida num estabelecimento comercial (por exemplo, um bar) e comunicada ou exibida nesse estabelecimento através de um único ecrã de televisão e de altifalantes a membros do público presentes nesse estabelecimento?
 b)
 A resposta à questão 6, alínea a), será diferente se:
 i)
 os membros do público presentes constituírem um novo público não contemplado pelo organismo de radiodifusão (neste caso porque um cartão descodificador nacional para uso num Estado-Membro é usado para uma audiência comercial noutro Estado-Membro)?
 ii)
 os membros do público não constituírem uma audiência pagante nos termos do direito nacional?
 iii)
 o sinal de radiodifusão televisiva for recebido por uma antena terrestre ou parabólica colocada no telhado do estabelecimento onde se encontra a televisão ou num local adjacente?
 c)
 Se a resposta a qualquer parte da alínea b) for afirmativa, quais os factores que devem ser tidos em consideração para determinar se existe uma comunicação da obra com origem num local onde os membros da audiência não estão presentes?
 C. Quanto à interpretação da Directiva 93/83/CEE do Conselho, de 27 de Setembro de 1993, relativa à coordenação de determinadas disposições em matéria de direito de autor e direitos conexos aplicáveis à radiodifusão por satélite e à retransmissão por cabo (4), e dos artigos 28.o, 30.o e 49.o do Tratado CE
 Q7 Tutela ao abrigo da Directiva 93/83
 É compatível com a Directiva 93/83/CEE ou com os artigos 28.o e 30.o ou 49.o do Tratado CE uma legislação nacional em matéria de direito de autor que dispõe que, quando forem criadas num aparelho descodificador de satélite ou num ecrã de televisão cópias transitórias de obras incluídas numa transmissão via satélite, existe uma violação do direito de autor ao abrigo da legislação do país de recepção da transmissão? A resposta a esta questão será diferente se a transmissão for descodificada usando um cartão descodificador de satélite que foi emitido pelo prestador de um serviço de radiodifusão via satélite noutro Estado-Membro na condição de o uso do cartão descodificador de satélite apenas ser autorizado nesse outro Estado-Membro?
 D. Quanto à interpretação das normas do Tratado relativas à livre circulação de mercadorias e de serviços nos termos dos artigos 28.o CE, 30.o CE e 49.o CE no contexto da [Directiva sobre o acesso condicional]
 Q8 Tutela ao abrigo dos artigos 28.o e/ou 49.o CE
 a)
 Se a resposta à questão 1 for que um dispositivo de acesso condicional criado pelo prestador de serviços ou com o seu consentimento se torna num «dispositivo ilícito», na acepção do artigo 2.o, alínea e), da Directiva 98/84/CE, quando é usado fora do âmbito da autorização do prestador de serviços que faculta o acesso a um serviço protegido, qual é o objecto específico do direito, atendendo à sua função essencial, conferido pela Directiva sobre o acesso condicional?
 b)
 Os artigos 28.o ou 49.o do Tratado CE opõem-se à aplicação de uma disposição de direito nacional de um primeiro Estado-Membro que considera ilegal a importação ou a venda de um cartão descodificador de satélite emitido pelo prestador de um serviço de radiodifusão via satélite noutro Estado-Membro na condição de o uso do cartão descodificador de satélite apenas ser autorizado nesse outro Estado-Membro?
 c)
 A resposta será diferente se o cartão descodificador de satélite só for autorizado para uso privado e doméstico nesse outro Estado-Membro mas usado para fins comerciais no primeiro Estado-Membro?
 Q9 Questão de saber se a protecção conferida ao hino pode ser mais ampla do que a conferida ao resto da transmissão
 Os artigos 28.o e 30.o ou 49.o do Tratado CE opõem-se à aplicação de uma disposição de direito nacional em matéria de direito de autor que considera ilegal a representação ou a execução em público de uma obra musical quando essa obra faz parte de um serviço protegido ao qual se pode aceder e que é executado em público através da utilização de um cartão descodificador de satélite quando esse cartão tenha sido emitido pelo prestador de serviços noutro Estado-Membro na condição de o uso do cartão descodificador apenas ser autorizado nesse outro Estado-Membro? É relevante o facto de a obra musical ser um elemento não importante do serviço protegido no seu todo e de a legislação nacional em matéria de direito de autor não proibir a exibição ou a execução em público dos outros elementos do serviço?
 E. Quanto à interpretação das normas do Tratado em matéria de concorrência nos termos do artigo 81.o CE
 Q10 Tutela ao abrigo do artigo 81.o CE
 No caso de um prestador de conteúdos de programas obter uma série de licenças exclusivas, cada uma para o território de um ou mais Estados-Membros, ao abrigo das quais o organismo de radiodifusão obtém uma licença para transmitir o conteúdo dos programas apenas nesse território (incluindo por satélite) e de em cada licença ser incluída uma obrigação contratual que exige que o organismo de radiodifusão impeça que os seus cartões descodificadores de satélite, que permitem a recepção do conteúdo de programas objecto de licença, sejam utilizados fora do território da licença, que critério jurídico deve o tribunal nacional aplicar e quais as circunstâncias que deve ter em consideração para decidir se a restrição contratual viola a proibição imposta pelo artigo 81.o, n.o 1, CE?
 Em particular:
 a)
 O artigo 81.o, n.o 1, deve ser interpretado no sentido de que é aplicável a essa obrigação unicamente pelo facto de se considerar que tem por objectivo impedir, restringir ou falsear a concorrência?
 b)
 Nesse caso, deve também ser demonstrado que a obrigação contratual impede, restringe ou falseia consideravelmente a concorrência de forma a poder ser enquadrada no âmbito da proibição imposta no artigo 81.o, n.o 1?
 (1) JO L 320, p. 54.
 (2) Directiva 89/552/CEE do Conselho, de 3 de Outubro de 1989, relativa à coordenação de certas disposições legislativas, regulamentares e administrativas dos Estados-Membros relativas ao exercício de actividades de radiodifusão televisiva (JO L 298, p. 23).
 (3) JO L 167, p. 10.
 (4) JO L 248, p. 15.


text:
 26.1.2013
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 26/65
 Kanne 21.11.2012 — Conrad Electronic v. SMHV — Sky IP international (EuroSky)
 (Asia T-510/12)
 2013/C 26/128
 Kannekirjelmän kieli: saksa
 Asianosaiset
 Kantaja: Conrad Electronic (Hirschau, Saksa) (edustajat: asianajajat P. Mes, C. Graf von der Groeben, G. Rother, J. Bühling, J. Künzel, D. Jestaedt, M. Bergermann, J. Vogtmeier ja A. Kramer)
 Vastaaja: sisämarkkinoiden harmonisointivirasto (tavaramerkit ja mallit) (SMHV)
 Vastapuoli valituslautakunnassa: Sky IP International Ltd (Isleworth, Yhdistynyt kuningaskunta
 Vaatimukset
 Kantaja vaatii unionin yleistä tuomioistuinta
 —
 kumoamaan sisämarkkinoiden harmonisointiviraston (tavaramerkit ja mallit) neljännen valituslautakunnan 20.9.2012 antaman päätöksen asiassa R 1183/2011-4
 —
 velvoittamaan vastaajan korvaamaan oikeudenkäyntikulut valitusmenettelystä aiheutuneet kulut mukaan lukien.
 Oikeudelliset perusteet ja pääasialliset perustelut
 Yhteisön tavaramerkin hakija: Conrad Electronic
 Haettu yhteisön tavaramerkki: Sanamerkki ”EuroSky” luokkaan 9 kuuluvia tavaroita varten — rekisteröintihakemus nro 4 539 896
 Sen tavaramerkin tai merkin haltija, johon väitemenettelyssä on vedottu: Sky IP International Ltd
 Tavaramerkki tai merkki, johon väitemenettelyssä on vedottu: Luokkiin 9, 16, 18, 25, 28, 35, 36, 38, 41, 42, 43 ja 43 kuuluvia tavaroita ja palveluja varten rekisteröidyt kansalliset ja yhteisön sana- ja kuviomerkit ”SKY”
 Väiteosaston ratkaisu: Väitteen hyväksyminen
 Valituslautakunnan ratkaisu: Valituksen hylkääminen
 Kanneperusteet: Asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohdan rikkominen