type: legislation

text:
 |
 52011PC0609
 Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o programu Evropské unie pro sociální změny a inovace /* KOM/2011/0609 v konečném znění - 2011/0270 (COD) */
 {SEC(2011)1130
 final}
 {SEC(2011)1131
 final}
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU
 ·
 Obecné souvislosti
 Společnost v různých státech
 Evropy stojí před mnoha úkoly a problémy vyplývajícími ze zvýšené
 celosvětové konkurence, rychlého tempa technického pokroku, demografických
 trendů a změny klimatu. Tuto situaci ještě ztížila nedávná
 hospodářská a finanční krize, která zasáhla všechny členské
 státy a regiony v Unii. V oblasti
 politiky zaměstnanosti a sociální politiky čelí Unie i nadále
 složitým problémům, jako jsou například:
 –
 vysoká míra nezaměstnanosti, zvláště
 u osob s nízkou kvalifikací, mladých lidí, starších pracovníků,
 migrantů a osob se zdravotním postižením,
 –
 stále roztříštěnější trh práce, na
 němž se objevují pružnější způsoby organizace práce, a další
 problémy, jež mají dopad na jistotu zaměstnání a pracovní podmínky,
 –
 zmenšující se objem pracovních sil a rostoucí
 tlak na systémy sociální ochrany v důsledku demografických změn,
 –
 obtíže při spojování práce s povinnostmi
 péče o děti a dosahování udržitelné rovnováhy pracovního
 a rodinného života, které brání osobnímu a rodinnému rozvoji,
 –
 nepřijatelně vysoký počet lidí
 žijících pod hranicí chudoby a v podmínkách sociálního vyloučení.
 Krize
 také zvýraznila úzké vazby a přesahy mezi jednotlivými ekonomikami EU-27,
 zejména v eurozóně, kdy existence či naopak neexistence reforem
 v jedné zemi ovlivňuje výkonnost ostatních zemí. Z toho vyplývá,
 že při řešení těchto problémů je koordinovaný postup na
 úrovni Unie účinnější než individuální akce jednotlivých
 členských států. Aby byly reformy účinné, musí být také co
 nejvíce založeny na objektivních podkladech. Zapojení tvůrců politik
 a dalších zúčastněných stran do společného procesu
 učení a vývoje a testování nových přístupů
 pravděpodobně povede k tomu, že bude strategie Evropa 2020
 šířeji akceptována a že se s ní lidé více ztotožní a přijmou
 ji za vlastní. V této souvislosti mohou být sociální inovace a zejména
 sociální experimentování účinným nástrojem pro formování reforem a úpravy
 politik, jež jsou nezbytné k realizaci strategie Evropa 2020.
 Vypracování
 a většímu rozšíření přístupu založeného na sociálních
 inovacích v Unii však brání řada faktorů, mezi něž
 patří:
 –
 nedostatečná znalost potřeb a schopností
 organizací občanské společnosti, sociálních podniků a sociálních
 podnikatelů a organizací veřejného sektoru,
 –
 roztříštěnost úsilí a zdrojů, jejich
 nedostatečná transparentnost a zviditelnění, omezená
 finanční podpora a nedostatečné technické dovednosti, které by
 mohly organizacím pomoci vyvíjet a poskytovat sociální inovace,
 –
 nízká úroveň zapojení občanů a podniků;
 –
 nedostatečné šíření osvědčených
 postupů a jejich malé uplatňování v širším
 měřítku,
 –
 špatné metody hodnocení dopadů jednotlivých
 opatření a politik.
 Ačkoli
 řešení socioekonomických problémů je v prvé řadě úkolem
 členských států a regionů a rozhodnutí je nutno co nejvíce
 přiblížit občanům, má Unie důležitou úlohu v tom,
 že musí uvést na pořad jednání potřebu určitých reforem,
 identifikovat překážky, jež brání změnám, a způsoby, jak je
 překonat, zajistit dodržování stávajících pravidel na úrovni Unie, podporovat
 sdílení osvědčených postupů a vzájemné učení, jakož i
 sociální inovace a celoevropské přístupy.
 ·
 Odůvodnění návrhu
 Program Evropské unie pro sociální
 změny a inovace je založen na třech stávajících nástrojích,
 jimiž jsou:
 –
 program Progress zavedený rozhodnutím
 č. 1672/2006/ES,
 –
 EURES,
 –
 evropský nástroj mikrofinancování Progress pro
 oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování zřízený
 rozhodnutím č. 283/2010/EU.
 Program Progress
 V rámci svého
 dosahu má politika zaměstnanosti a sociální politika Unie
 především zajistit kolektivní postup a účinnou koordinaci
 politik mezi členskými státy. Rámec poskytuje Smlouva (SEU), která stanoví
 dva hlavní druhy opatření, a to koordinaci (přijímání
 opatření, jež mají podporovat spolupráci mezi členskými státy)
 a právní předpisy (přijímání minimálních požadavků
 prostřednictvím směrnic).
 Předchozí
 zkušenosti s podporou spolupráce mezi členskými státy v oblasti
 zaměstnanosti a sociálních věcí poukazují na řadu
 faktorů, které ovlivňují úspěšnost koordinovaných opatření
 formou politik, včetně jednotné konceptualizace klíčových
 faktorů a jejich vzájemné provázanosti (např. jak vysvětlit
 chudobu pracujících, jak řešit nerovnosti v oblasti zdraví), společné
 terminologie a měření umožňujících sledovat a hodnotit
 účinnost, srovnatelných údajů a konvergence nebo synergických
 efektů mezi cíli, hodnotami a zájmy různých
 zúčastněných stran.
 Od svého vzniku
 přispívá program Progress k zajišťování účinných opatření
 formou politik. Posílený rámec politik vyplývající z nové strategie Evropa
 2020 znamená ještě silnější potřebu tvorby politik podložené
 fakty tak, aby politiky a právní předpisy Unie reagovaly na
 socioekonomické problémy. Program, který nahradí původní program Progress,
 bude Komisi pomáhat plnit tyto její úkoly:
 –
 zjišťování skutečného stavu a shromažďování
 podkladů o vývoji příslušných politik,
 –
 sledování a podávání zpráv o pokroku
 dosaženém členskými státy při plnění společných priorit
 a cílů Unie,
 –
 zajišťování účinného a jednotného
 uplatňování práva Unie,
 –
 modernizace právních předpisů
 Unie upravujících pracovní podmínky v souladu se zásadami
 inteligentní regulace.
 EURES
 Volný pohyb
 pracovníků, jedna ze čtyř základních svobod zakotvených ve
 Smlouvě, přispívá k hospodářskému rozvoji a sociální
 soudržnosti v Unii. Geografickou mobilitu v Unii však omezuje
 řada překážek, od právních a správních překážek přes
 náklady na bydlení, přenositelnost důchodů a jazykové
 bariéry až po nedostatečnou transparentnost problematiky volných
 pracovních míst a podpory pro vyhledávání vhodných uchazečů
 podle nabídky pracovních míst. Sítě EURES má za cíl zlepšit
 transparentnost trhů práce tím, že zpřístupňuje volná pracovní
 místa na portálu pracovní mobility EURES, a poskytovat podporu pro služby
 v oblasti informování, poradenství a vedení na vnitrostátní i přeshraniční
 úrovni.
 Zároveň se
 změnila úloha veřejných služeb zaměstnanosti v důsledku
 nedávné hospodářské krize a potřeby služeb více přizpůsobených
 specifickým potřebám. Veřejné služby zaměstnanosti by se měly
 stát poskytovateli celoživotního vzdělání a nabízet širokou škálu služeb (jako
 je například hodnocení dovedností, odborná příprava, profesní
 poradenství, vyhledávání volných pracovních míst podle profilu
 uchazečů, poradenství pro klienty) a zohledňovat potřeby
 osob, které jsou nejvíce vzdálené od trhu práce. Kromě toho by měla
 síť EURES podporovat nové pracovní metody pro spolupráci se soukromými
 službami zaměstnanosti.
 Evropský
 nástroj mikrofinancování Progress
 Jedním ze
 způsobů. jak mohou nezaměstnaní získat práci, je stát se osobou
 samostatně výdělečně činnou. Klíčovou úlohu
 při dosahování cílů strategie Evropa 2020 hraje vytváření
 pracovních míst prostřednictvím zakládání a konsolidace nových
 podniků: významný počet nových pracovních míst v Unii vytvářejí
 nově založené firmy a téměř 85 % těchto
 pracovních míst vzniká v mikropodnicích. V této souvislosti však Unie
 ani zdaleka nevyužívá veškerý svůj potenciál. Jednou z hlavních
 překážek zakládání nových podniků je nedostatečný přístup
 k finančním prostředkům, zejména k mikroúvěrům,
 který ještě zhoršila nedávná hospodářská krize. Evropský
 mikrofinanční sektor dosud není dostatečně vyspělý. Pro
 jeho další růst je nezbytné, aby mikrofinanční instituce v Unii
 vybudovaly a udržovaly vhodné modely financování. Proto je
 jednoznačně třeba posílit zvyšování institucionální
 způsobilosti (zejména nebankovních mikrofinančních institucí) s cílem
 pokrýt náklady na zřízení podniku a zajistit finanční
 prostředky pro poskytování úvěrů vysoce rizikových cílovým
 skupinám.
 Cílem programu
 Evropské unie pro sociální změny a inovace je zvýšit soudržnost
 opatření EU v oblasti zaměstnanosti a v sociální oblasti tak,
 že propojí program Progress, síť EURES a evropský nástroj
 mikrofinancování Progress a bude vycházet z jejich provádění.
 Tento program navíc poskytuje příležitost zjednodušit provádění
 prostřednictvím společných ustanovení, jež se týkají mimo jiné
 například společných obecných cílů, společné typologie
 opatření a racionalizace podávání zpráv a hodnocení.
 Zároveň tento program vymezuje omezený soubor zvláštních ustanovení, jež
 se vztahují na jeho tři osy (Progress, EURES a mikrofinancování
 a sociální podnikání) za účelem zohlednění právních
 požadavků (včetně pravidel projednávání ve výborech, jež se
 vztahují pouze na osu, která se týká programu Progress, a geografického
 pokrytí a zvláštních požadavků na podávání zpráv a hodnocení
 v případě osy týkající se mikrofinancování a sociálního
 podnikání).
 ·
 Cíle návrhu
 Program bude
 usilovat o dosažení těchto obecných cílů:
 (a)
 posilovat odpovědnost hlavních unijních
 a vnitrostátních tvůrců politik, jakož i ostatních
 zúčastněných stran za dosahování cílů Unie v oblasti
 zaměstnanosti, v sociální oblasti a v oblasti pracovních
 podmínek, aby došlo k realizaci konkrétních a koordinovaných opatření
 na úrovni Unie i jednotlivých členských států;
 (b)
 podporovat vypracování přiměřených,
 dostupných a účinných systémů sociální ochrany a trhů
 práce a usnadnit reformu politiky podporou řádné správy věcí
 veřejných, vzájemného učení a sociálních inovací;
 (c)
 modernizovat právní předpisy Unie v souladu
 se zásadami inteligentní regulace a zajistit účinné uplatňování
 práva EU v záležitostech souvisejících s pracovními podmínkami;
 (d)
 podporovat geografickou mobilitu pracovníků
 a zvýšit pracovní příležitosti rozvíjením trhů práce v Unii,
 které jsou otevřené a přístupné všem;
 (e)
 podporovat zaměstnanost a sociální
 začlenění zvyšováním dostupnosti a přístupnosti
 mikrofinancování pro ohrožené skupiny a mikropodniky a zlepšením
 přístupu sociálních podniků k finančním
 prostředkům.
 Části programu
 Progress, které se týkají rovnosti pohlaví a zákazu diskriminace, budou
 začleněny do nových nástrojů v oblasti spravedlnosti.
 Při sledování svých cílů však program Evropské unie pro sociální
 změny a inovace podporuje zohlednění rovnosti žen a mužů
 a zákazu diskriminace ve všech oblastech.
 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
 ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 ·
 Konzultace se zúčastněnými stranami
 V rámci revize
 současného programu Progress uspořádala Komise dvoustupňovou
 konzultaci:
 1.
 Byla zřízena pracovní skupina složená ze
 zástupců klíčových zúčastněných stran tohoto programu, aby
 Komisi poskytla soubor doporučení ohledně koncepce, cílů,
 provádění a financování budoucího nástroje.
 2.
 Od 4. dubna do 27. května 2011
 proběhla veřejná internetová konzultace o nástroji, který
 nahradí původní program Progress.
 V průběhu
 roku 2011 se v rámci setkání pracovní skupiny EURES a vedoucích
 představitelů veřejných služeb zaměstnanosti konala
 zvláštní jednání o budoucnosti sítě EURES.
 Pokud jde o mikrofinancování,
 Komise shromáždila stanoviska Evropské mikrofinanční sítě (EMS),
 která zastupuje mikrofinanční sektor Unie, řídících orgánů
 Evropského sociálního fondu a Evropského investičního fondu (který
 jménem Komise provádí nástroj mikrofinancování Progress) a Evropské
 investiční banky. Kromě toho byly vzaty v úvahu poznatky ze dvou
 pracovních setkání uspořádaných útvary Komise, které se týkaly jak
 mikrofinancování, tak podpory sociálního podnikání.
 ·
 Posouzení dopadů
 Bylo provedeno
 sloučené posouzení dopadů finančních nástrojů, za něž
 zodpovídá Generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci
 a začlenění, které se týkalo Evropského sociálního fondu,
 Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci, programu Progress,
 sítě EURES a nástroje mikrofinancování Progress[1].
 V rámci posouzení dopadů byly zvažovány tři možnosti:
 –
 Možnost č. 1: žádná změna
 politiky: v rámci této varianty by program
 Progress, síť EURES a nástroj mikrofinancování Progress i nadále
 existovaly jako samostatné nástroje provozované vedle Evropského sociálního
 fondu.
 –
 Možnost č. 2: nový integrovaný program
 pro sociální změny a inovace: nový program
 je tvořen třemi samostatnými, třebaže navzájem se
 doplňujícími osami: programem Progress, sítí EURES a mikrofinancováním
 a sociálním podnikáním.
 –
 Možnost č. 3: jediný nástroj pro
 zaměstnanost a sociální věci: tento
 nástroj by obsahoval prvek sdíleného řízení (Evropský sociální fond)
 a prvek přímého řízení.
 Z posouzení
 dopadů vyplývá závěr, že upřednostňovanou variantou je
 možnost č. 2, která by přinesla největší výhody z hlediska
 zvýšení účinnosti, kritického množství, soudržnosti a efektivity
 a přitom by neobsahovala politická a institucionální rizika.
 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 ·
 Právní základ
 Návrh je založen na čl. 46
 písm. d), článku 149, čl. 153 odst. 2 písm. a)
 a čl. 175 třetím pododstavci Smlouvy.
 ·
 Zásady subsidiarity a proporcionality
 Jelikož cílů navrhovaného programu pro
 sociální změny a inovace nelze v uspokojivé míře dosáhnout
 na úrovni členských států, může Unie přijmout opatření
 v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy o Evropské
 unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném
 článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je k dosažení
 těchto cílů nezbytné.
 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Finanční prostředky
 vyčleněné pro provádění programu na období od 1. ledna 2014
 do 31. prosince 2020 budou činit 958,19 milionu EUR (v
 současných cenách).
 2011/0270 (COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
 RADY
 o programu Evropské unie pro sociální
 změny a inovace
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA
 EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
 unie, a zejména na čl. 46 písm. d), článek 149,
 čl. 153 odst. 2 písm. a) a čl. 175
 třetí odstavec uvedené smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 poté, co postoupily návrh legislativního aktu
 vnitrostátním parlamentům,
 s ohledem na stanovisko Evropského
 hospodářského a sociálního výboru[2],
 s ohledem na stanovisko Výboru regionů[3],
 v souladu s řádným legislativním
 postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 V souladu se sdělením Komise
 „Rozpočet – Evropa 2020“[4], které doporučuje
 racionalizovat a zjednodušit nástroje Unie pro financování a posílit
 jejich zaměření na přidanou hodnotu Unie a na dopady
 a výsledky, se tímto nařízením zavádí program Evropské unie pro
 sociální změny a inovace (dále jen „program“) s cílem zajistit
 pokračování a rozvoj činností vykonávaných na základě
 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1672/2006/ES ze dne 24.
 října 2006, kterým se zavádí program Společenství pro
 zaměstnanost a sociální solidaritu – Progress[5],
 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 492/2011 ze dne 5.
 dubna 2011 o volném pohybu pracovníků uvnitř Unie[6]
 a rozhodnutí Komise 2003/8/ES ze dne 23. prosince 2002, kterým se provádí
 nařízení Rady (EHS) č. 1612/68, pokud jde o vyřizování
 nabídek volných pracovních míst a žádostí o zaměstnání[7]
 a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 283/2010/EU ze dne
 25. května 2010, kterým se zřizuje evropský nástroj mikrofinancování
 Progress pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování[8]
 (dále jen „nástroj mikrofinancování“).
 (2)
 Evropská rada na svém zasedání dne
 17. června 2010 potvrdila návrh Komise ohledně strategie Evropa
 2020 pro zaměstnanost a inteligentní a udržitelný růst
 podporující začlenění, který stanoví pět hlavních cílů
 (včetně tří, jež se týkají zaměstnanosti, boje proti
 chudobě a sociálnímu vyloučení, a vzdělávání) a sedm
 stěžejních iniciativ, a tak představuje ucelený rámec politiky
 pro nadcházející desetiletí. Závěry Evropské rady obhajovaly úplnou
 mobilizaci vhodných nástrojů a politik EU na podporu dosažení
 společných cílů a vyzvaly členské státy, aby zesílily
 koordinovaný postup.
 (3)
 V souladu s čl. 148
 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie přijala Rada dne
 21. října 2010 hlavní zásady politiky zaměstnanosti, které
 společně s hlavními směry hospodářských politik
 členských států a Unie přijatými v souladu s článkem 121
 Smlouvy tvoří integrované hlavní směry strategie Evropa 2020. Program
 by měl přispět k uplatňování integrovaných hlavních
 směrů strategie Evropa 2020, a to zejména bodů
 č. 7, 8 a 10, a podporovat provádění stěžejních
 iniciativ se zvláštním ohledem na iniciativy Evropská platforma pro boj proti
 chudobě a sociálnímu vyloučení, Program pro nové dovednosti
 a pracovní místa a Mládež v pohybu.
 (4)
 Evropská platforma pro boj proti chudobě
 a sociálnímu vyloučení a stěžejní iniciativy Unie inovací
 shledávají sociální inovace účinným nástrojem pro řešení sociálních
 problémů vyplývajících ze stárnutí obyvatelstva, chudoby,
 nezaměstnanosti, nových způsobů organizace práce a životního
 stylu a očekávání občanů, co se týče sociální
 spravedlnosti, vzdělávání a zdravotní péče. Program by měl
 podporovat opatření na posílení sociálních inovací v těch
 oblastech politiky, které spadají do jeho působnosti ve veřejném,
 soukromém a terciárním sektoru, s náležitým přihlédnutím k úloze
 regionálních a místních orgánů. Především by měl pomoci
 určit a vyhodnotit inovativní řešení a postupy a zajistit
 jejich využívání ve větším měřítku, a to
 prostřednictvím sociálního experimentování s cílem účinněji
 napomáhat členským státům při reformování jejich trhů práce
 a politik sociální ochrany. Měl by také fungovat jako katalyzátor pro
 nadnárodní partnerství a vytváření sítí mezi subjekty veřejného,
 soukromého a terciárního sektoru a podporovat jejich zapojení do
 navrhování a uplatňování nových přístupů k řešení
 naléhavých sociálních potřeb a problémů.
 (5)
 V souladu se strategií Evropa 2020 by měl
 program usilovat o ucelený přístup k podpoře
 zaměstnanosti a k boji proti sociálnímu vyloučení a chudobě.
 Jeho provádění by se mělo racionalizovat a zjednodušit, zejména
 prostřednictvím souboru společných ustanovení, jež se týkají mimo
 jiné například společných obecných cílů, společné typologie
 opatření, jakož i opatření v oblasti sledování a hodnocení. Program by se měl
 rovněž zaměřit na velké projekty s jasnou přidanou
 hodnotou EU, aby bylo dosaženo kritického množství a snížení
 administrativní zátěže jak pro příjemce, tak pro Komisi. Kromě
 toho by se měly více využívat možnosti zjednodušeného vykazování
 nákladů (financování paušální částkou nebo pevnou sazbou), zejména
 při provádění programů mobility. Program by měl být
 jednotným kontaktním místem pro poskytovatele mikrofinancování
 zajišťujícím finanční prostředky na mikroúvěry, zvyšování
 způsobilosti a technickou pomoc. A konečně, program by
 měl zajistit rozpočtovou flexibilitu vytvořením rezervy, která
 se má každoročně rozdělit v závislosti na prioritách
 politik.
 (6)
 Unie by se měla vybavit spolehlivou
 analytickou základnou umožňující podporovat tvorbu politik v oblasti
 zaměstnanosti a v sociální oblasti. Taková základna objektivních
 podkladů dodává vnitrostátním opatřením přidanou hodnotu tím, že
 poskytuje unijní rozměr a porovnání pro shromažďování údajů
 a vypracovávání statistických nástrojů, metod a společných
 ukazatelů, aby tak vznikl celkový obraz situace v oblasti
 zaměstnanosti, sociální politiky a pracovních podmínek v celé
 Unii a aby bylo zajištěno kvalitní hodnocení účinnosti a efektivity
 programů a politik.
 (7)
 Unie má jedinečné předpoklady poskytnout
 celounijní platformu pro výměnu politik a vzájemné učení mezi
 členskými státy v oblasti zaměstnanosti a sociálních
 věcí. Znalost politik uplatňovaných v jiných zemích a jejich
 výsledků rozšiřuje škálu možností pro tvůrce politik, spouští
 vývoj nových politik a podporuje vnitrostátní reformy.
 (8)
 Ústředním bodem sociální politiky Unie je
 zajistit existenci minimálních standardů a neustálé zlepšování
 pracovních podmínek v Unii. Unie má důležitou úlohu při
 zajišťování toho, aby byl legislativní rámec v souladu se zásadami
 „inteligentní regulace“ přizpůsoben měnícím se
 způsobům organizace práce a novým zdravotním a bezpečnostním
 rizikům, a při financování opatření, jež mají zlepšit
 dodržování pravidel Unie na ochranu práv pracovníků.
 (9)
 Organizace občanské společnosti
 činné na různých úrovních mohou hrát důležitou úlohu při
 plnění cílů programu, a to svým zapojením do procesu tvorby
 politik a svým přínosem k sociálním inovacím.
 (10)
 Unie usiluje o posílení
 sociálního rozměru globalizace tím, že na mezinárodní úrovni podporuje
 normy zajišťující slušné pracovní podmínky, a to buď přímo
 ve vztahu k třetím zemím nebo nepřímo prostřednictvím
 spolupráce s mezinárodními organizacemi. V souladu
 s tím je nutno rozvíjet vhodné vztahy s třetími zeměmi,
 které se programu neúčastní, s cílem přispět k dosažení
 jeho cílů, a to s ohledem na veškeré důležité dohody mezi
 těmito zeměmi a Unií. To může zahrnovat účast
 zástupců těchto třetích zemí na akcích společného zájmu
 (jako jsou například konference, pracovní setkání a semináře),
 které se konají v zemích zapojených do programu. Kromě toho by se
 měla rozvíjet spolupráce s mezinárodními organizacemi, zejména
 s Mezinárodní organizací práce (MOP), Radou Evropy a Organizací pro
 hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), aby byl program
 prováděn takovým způsobem, který zohledňuje úlohu těchto
 organizací.
 (11)
 V souladu s články 45 a 46
 Smlouvy obsahuje nařízení (EU) č. 492/2011 ustanovení k dosažení
 volného pohybu pracovníků zajištěním úzké spolupráce mezi
 členskými státy a Komisí. Síť EURES by měla podporovat
 lepší fungování trhů práce usnadněním nadnárodní geografické mobility
 pracovníků, umožněním větší transparentnosti na trhu práce,
 zajištěním vyřizování nabídek volných pracovních míst a žádostí
 o zaměstnání a podporou činností v oblasti služeb
 týkajících se náboru pracovníků, poradenství a vedení na národní
 i přeshraniční úrovni, a tím přispívat k cílům
 strategie Evropa 2020.
 (12)
 Rozsah působnosti sítě EURES by se
 měl rozšířit tak, aby síť vyvíjela a podporovala cílené
 programy mobility na úrovni Unie s cílem obsazovat volná pracovní místa
 tam, kde byly zjištěny nedostatky trhu práce. V souladu s článkem 47 Smlouvy by měl tento program usnadňovat
 mobilitu mladých pracovníků.
 (13)
 Strategie Evropa 2020, a zejména bod
 č. 7 hlavních směrů, shledává samostatnou
 výdělečnou činnost a podnikání zásadními předpoklady
 dosažení inteligentního a udržitelného růstu podporujícího
 začlenění[9].
 (14)
 Nedostatečný přístup k úvěrům
 je jednou z hlavních překážek zakládání podniků, zejména u lidí
 nejvíce vzdálených trhu práce. Úsilí Unie a jednotlivých států
 v této oblasti je nutno zintenzívnit, aby se zvýšila nabídka
 mikrofinancování a uspokojila poptávka těch, kteří to nejvíce
 potřebují, a zejména nezaměstnaných a ohrožených osob,
 které chtějí založit nebo dále rozvíjet mikropodnik, a to i na
 základě samostatné výdělečné činnosti, ale nemají
 přístup k úvěrům. Jako první krok zřídily Evropský
 parlament a Rada v roce 2010 nástroj mikrofinancování.
 (15)
 Větší zpřístupnění mikrofinancování
 na mladém mikrofinančním trhu Unie vyžaduje zvýšení institucionální
 způsobilosti poskytovatelů mikrofinancování a zejména
 nebankovních mikrofinančních institucí, kterou je nutno posílit v souladu
 se sdělením Komise „Evropská iniciativa pro rozvoj mikroúvěrů“[10].
 (16)
 Sociální podniky jsou úhelným kamenem evropského
 pluralitního sociálně tržního hospodářství. Mohou být hnací silou
 společenských změn tím, že nabízejí inovativní řešení, a tudíž
 významně přispívají k plnění cílů strategie Evropa
 2020. Program by měl zlepšit přístup sociálních podniků k finančním
 prostředkům, a tím přispět k iniciativě pro
 sociální podnikání, kterou Komise zavedla[11].
 (17)
 Aby se využily zkušenosti mezinárodních
 finančních institucí, a zejména skupiny Evropské investiční
 banky, měla by Komise provádět opatření zahrnující
 mikrofinancování a sociální podnikání nepřímo, a to tím, že
 úkoly plnění rozpočtu svěří finančním institucím
 v souladu s finančním nařízením. Použitím
 prostředků Unie se zvyšuje pákový efekt (tzn. získání dalších
 prostředků) od mezinárodních finančních institucí a jiných
 investorů, sjednocují přístupy, a tím se zlepšuje přístup
 k finančním prostředkům pro mikropodniky, včetně
 samostatně výdělečně činných osob a sociálních
 podniků. Příspěvek Unie tak napomáhá rozvoji nově
 vznikajícího sektoru sociálního podnikání a mikrofinančního trhu
 v Unii a podporuje přeshraniční aktivity.
 (18)
 Podle článků 8 a 10 Smlouvy by
 měl program v rámci všech svých činností podporovat všeobecné
 zohlednění cílů spočívajících v rovnosti žen a mužů
 a v zákazu diskriminace. Mělo by se provádět pravidelné
 sledování a hodnocení za účelem posouzení způsobu, jakým jsou
 v činnostech programu řešeny otázky rovnosti žen a mužů
 a zákazu diskriminace.
 (19)
 Podle článku 9 Smlouvy by měl
 program zajistit, aby byly při definování a provádění politik
 a činností Unie zohledněny požadavky související s podporou
 vysoké úrovně zaměstnanosti, zaručením přiměřené
 sociální ochrany a bojem proti sociálnímu vyloučení.
 (20)
 Aby se posílila účinnost
 všeobecné komunikace s veřejností, jakož i provázanost komunikačních
 činností vyvíjených z podnětu Komise, přispějí
 prostředky přidělené na informační a komunikační
 činnosti v rámci tohoto nařízení rovněž na horizontální komunikaci
 týkající se politických priorit Evropské unie, souvisejí-li s všeobecnými cíli
 tohoto nařízení.
 (21)
 Jelikož cílů tohoto nařízení nelze
 v uspokojivé míře dosáhnout na úrovni členských států
 a lze jich z důvodu jejich rozsahu a účinků lépe
 dosáhnout na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu
 se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy o Evropské unii.
 V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku
 nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je k dosažení
 těchto cílů nezbytné.
 (22)
 Toto nařízení stanoví pro celou dobu trvání
 programu celkovou finanční částku, která představuje pro
 rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotu při ročním
 rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze
 dne {...} mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o spolupráci
 v rozpočtových záležitostech a řádném finančním
 řízení.
 (23)
 Finanční zájmy Unie by měly být
 ochráněny prostřednictvím přiměřených opatření
 v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování
 nesrovnalostí, vymáhání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo
 nesprávně použitých finančních prostředků a případných
 sankcí.
 (24)
 Prováděcí pravomoci by měly být
 svěřeny Komisi, aby byla zajištěna existence jednotných podmínek
 pro provádění opatření v rámci os programu týkajících se
 sítě EURES a mikrofinancování a sociálního podnikání.
 (25)
 Prováděcí pravomoci související s činnostmi
 prováděnými v rámci osy týkající se programu Progress by měly
 být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu
 a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se
 stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy
 kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[12],
 PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
 Hlava I
 Společná ustanovení
 Článek 1
 Předmět
 1.
 Tímto nařízením se zřizuje program
 Evropské unie pro sociální změny a inovace (dále jen „program“),
 jehož cílem je přispívat k provádění strategie Evropa 2020,
 jejích hlavních cílů a integrovaných hlavních směrů
 poskytováním finanční podpory na cíle Evropské unie, pokud jde o podporu
 vysoké úrovně zaměstnanosti, zaručení přiměřené
 sociální ochrany, boj proti sociálnímu vyloučení a chudobě
 a zlepšování pracovních podmínek.
 2.
 Program poběží od 1. ledna 2014 do
 31. prosince 2020.
 Článek 2
 Definice
 Pro účely tohoto nařízení:
 (a)
 se „sociálním podnikem“ rozumí podnik, jehož
 hlavním cílem je dosahovat sociálního dopadu, spíše než vytvářet zisk pro
 vlastníky a zúčastněné subjekty. Působí na trhu
 prostřednictvím výroby zboží a služeb podnikatelským a inovativním
 způsobem a přebytky používá zejména k dosahování sociálních
 cílů. Je řízen odpovědným a transparentním způsobem,
 zejména prostřednictvím zapojení zaměstnanců, zákazníků
 a zúčastněných subjektů dotčených jeho podnikatelskou
 činností.
 (b)
 se „mikroúvěrem“ rozumí půjčka do
 výše 25 000 EUR.
 (c)
 se „mikropodnikem“ rozumí podnik, který v souladu
 s doporučením Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003
 o definici mikropodniků a malých a středních
 podniků[13] zaměstnává
 méně než 10 osob, včetně samostatné výdělečné
 činnosti, a jehož roční obrat a/nebo bilanční suma
 roční rozvahy nepřesahuje 2 miliony EUR.
 (d)
 pojem „mikrofinancování“ zahrnuje záruky,
 protizáruky, mikroúvěry, vlastní nebo kvazivlastní kapitál ve vztahu
 k osobám a mikropodnikům.
 Článek 3
 Struktura programu
 1.
 Program se skládá z těchto tří komplementárních
 os:
 a) osa týkající se programu Progress, která
 přispívá k vypracování, provádění, sledování a hodnocení
 politiky Unie v oblasti zaměstnanosti a sociálních věcí
 a právních předpisů upravujících pracovní podmínky a podporuje
 tvorbu politik a provádění inovací podložených fakty ve spolupráci se
 sociálními partnery, organizacemi občanské společnosti a dalšími
 zúčastněnými stranami;
 b) osa týkající se sítě EURES, která
 podporuje činnosti prováděné sítí EURES, tj. specializované služby
 určené členskými státy EHP a Švýcarskou konfederací spolu
 s dalšími zúčastněnými stranami, za účelem rozvoje
 výměny a šíření informací a dalších forem spolupráce na
 podporu geografické mobility pracovníků;
 c) osa týkající se mikrofinancování a sociálního
 podnikání, která usnadňuje přístup k finančním
 prostředkům pro podnikatele, zejména ty, kteří jsou nejvíce
 vzdáleni od trhu práce, a pro sociální podniky.
 2.
 Společná ustanovení článků 1
 až 14 se vztahují na všechny tři osy uvedené v odst. 1
 písm. a), b) a c), přičemž na každý z nich se
 rovněž vztahují zvláštní ustanovení.
 Článek 4
 Obecné cíle programu
 1.
 Program usiluje o dosažení těchto
 obecných cílů:
 (a)
 posilovat vlastní odpovědnost hlavních
 unijních a vnitrostátních tvůrců politik, jakož i ostatních
 zúčastněných stran za dosahování cílů Unie v oblasti
 zaměstnanosti, v sociální oblasti a v oblasti pracovních
 podmínek, aby došlo k realizaci konkrétních a koordinovaných
 opatření na úrovni Unie i jednotlivých členských států;
 (b)
 podporovat vypracování přiměřených,
 dostupných a účinných systémů sociální ochrany a trhů
 práce a usnadnit reformu politiky podporou řádné správy věcí
 veřejných, vzájemného učení a sociálních inovací;
 (c)
 modernizovat právní předpisy Unie v souladu
 se zásadami inteligentní regulace a zajistit účinné uplatňování
 práva Unie v záležitostech souvisejících s pracovními podmínkami;
 (d)
 podporovat geografickou mobilitu pracovníků
 a zvýšit pracovní příležitosti rozvíjením trhů práce v Unii,
 které jsou otevřené a přístupné všem;
 (e)
 podporovat zaměstnanost a sociální
 začlenění zvyšováním dostupnosti a přístupnosti
 mikrofinancování pro ohrožené skupiny a mikropodniky a zlepšením
 přístupu sociálních podniků k finančním
 prostředkům.
 2.
 Při sledování těchto cílů se program
 snaží:
 (a)
 podporovat rovnost žen a mužů a bojovat
 proti diskriminaci na základě pohlaví, rasového nebo etnického
 původu, náboženského vyznání nebo víry, zdravotního postižení, věku
 nebo sexuální orientace;
 (b)
 zajistit, aby byly při definování a provádění
 politik a činností Unie zohledněny požadavky související s podporou
 vysoké úrovně zaměstnanosti, zaručením přiměřené
 sociální ochrany a bojem proti sociálnímu vyloučení.
 Článek 5
 Rozpočet
 1.
 Finanční prostředky vyčleněné
 pro provádění programu v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020
 činí 958,19 milionu EUR[14].
 2.
 Na jednotlivé osy programu podle čl. 3
 odst. 1 se přidělují tyto orientační procentní podíly:
 (a)
 60 % na osu týkající se programu Progress,
 z čehož nejméně 17 % se přiděluje na podporu
 sociálního experimentování jakožto metody pro testování a hodnocení
 inovativních řešení s cílem zvětšit rozsah jejich využívání;
 (b)
 15 % na osu týkající se sítě EURES;
 (c)
 20 % na osu týkající se mikrofinancování
 a sociálního podnikání.
 Zbývajících 5 % se každoročně
 rozdělí mezi jednotlivé osy podle priorit politik.
 3.
 Komise může využít finančních
 prostředků uvedených v odstavci 1 na financování technické a/nebo
 správní pomoci, zejména v souvislosti s auditem, externím
 zajišťováním překladu, schůzkami odborníků a informačními
 a komunikačními činnostmi ke vzájemnému prospěchu Komise
 a příjemců.
 4.
 Roční prostředky schvaluje
 rozpočtový orgán v souladu s limity stanovenými ve víceletém
 finančním rámci.
 Článek 6
 Druhy opatření
 V rámci programu lze financovat tyto
 druhy opatření:
 1.
 Analytické činnosti:
 (a)
 shromažďování údajů a statistických
 informací, jakož i tvorba společných metodik, třídění,
 ukazatelů a referenčních kritérií;
 (b)
 průzkumy, studie, analýzy a zprávy, mimo
 jiné prostřednictvím financování sítí odborníků;
 (c)
 hodnocení a posouzení dopadů;
 (d)
 sledování a posuzování provádění a uplatňování
 práva Unie;
 (e)
 příprava a realizace sociálního
 experimentování jakožto metody pro testování a hodnocení inovativních
 řešení s cílem zvětšit rozsah jejich využívání;
 (f)
 šíření výsledků analytických
 činností.
 2.
 Činnosti v oblasti vzájemného učení,
 zvyšování povědomí a šíření informací:
 (a)
 výměna a šíření
 osvědčených postupů, inovačních přístupů a zkušeností,
 provádění vzájemných hodnocení, srovnávání účinnosti a vzájemné
 učení na evropské úrovni;
 (b)
 akce, konference a semináře v rámci
 předsednictví Rady;
 (c)
 odborná příprava právníků, politiků
 a poradců EURES;
 (d)
 vypracovávání a zveřejňování
 příruček, zpráv a vzdělávacích materiálů;
 (e)
 informační a komunikační
 činnosti;
 (f)
 vývoj a údržba informačních systémů
 umožňujících výměnu a šíření informací o politice
 a právních předpisech Unie, jakož i informací týkajících se trhu
 práce.
 3.
 Podpora hlavních aktérů v souvislosti s:
 (a)
 provozními náklady klíčových sítí na úrovni
 Unie, jejichž činnosti souvisejí s cíli osy Progress a přispívají
 k jejich dosahování;
 (b)
 zvyšováním způsobilosti státní správy a specializovaných
 služeb, jež zodpovídají za podporu geografické mobility, určených
 členskými státy a poskytovateli mikroúvěrů;
 (c)
 organizováním pracovních skupin státních
 úředníků za účelem sledování uplatňování práva Unie;
 (d)
 vytvářením sítí mezi specializovanými orgány,
 celostátními, regionálními a místními orgány a službami
 zaměstnanosti na evropské úrovni;
 (e)
 financováním středisek pro sledování na
 evropské úrovni;
 (f)
 výměnou zaměstnanců mezi státními
 správami.
 4.
 Opatření na podporu mobility občanů
 v rámci Unie, zejména vývoj vícejazyčné digitální platformy pro
 vyřizování nabídek volných pracovních míst a žádostí o zaměstnání,
 a cílené programy mobility k obsazení volných pracovních míst tam,
 kde byly zjištěny nedostatky trhu práce, a/nebo na pomoc určitým
 skupinám pracovníků, například mladým lidem.
 5.
 Podpora mikrofinancování a sociálních
 podniků zejména prostřednictvím finančních nástrojů
 stanovených v rámci hlavy VIII části jedna nařízení XXX/2012 [nové
 finanční nařízení], kterým se stanoví finanční pravidla pro
 roční rozpočet Evropské unie, a grantů.
 Článek 7
 Společná opatření
 Opatření způsobilá k financování
 v rámci programu lze provádět společně s jinými
 nástroji Unie za předpokladu, že tato opatření splňují cíle
 programu i dotyčných jiných nástrojů.
 Článek 8
 Soudržnost a doplňkovost
 1.
 Komise ve spolupráci s členskými státy
 zajistí, aby činnosti prováděné v rámci programu byly v souladu
 s dalšími opatřeními Unie, zejména v rámci Evropského sociálního
 fondu (ESF) a v takových oblastech, jako jsou sociální dialog,
 spravedlnost a základní práva, vzdělávání, odborná příprava
 a politika týkající se mládeže, výzkum a inovace, podnikání, zdraví,
 rozšíření a vnější vztahy a obecná hospodářská
 politika, a aby tato opatření vhodně doplňovaly.
 2.
 Činnosti podporované v rámci programu musí být
 v souladu s právními předpisy Unie a vnitrostátními právními
 předpisy, včetně pravidel státní podpory.
 Článek 9
 Spolupráce s výbory
 Komise naváže veškeré potřebné vztahy
 s výbory zabývajícími se politikami, nástroji a opatřeními
 souvisejícími s programem, aby bylo zajištěno jejich pravidelné
 a řádné informování o pokroku v provádění programu.
 Článek 10
 Šíření výsledků a komunikace
 1.
 Výsledky opatření prováděných v rámci
 tohoto programu je nutno vhodně sdělovat a šířit s cílem
 maximalizovat jejich dopad, udržitelnost a přidanou hodnotu Unie.
 2.
 Komunikační činnosti musí rovněž
 přispívat k horizontální komunikaci týkající se politických priorit
 Evropské unie, souvisejí-li s všeobecnými cíli tohoto nařízení.
 Článek 11
 Finanční ustanovení
 1.
 Komise řídí program v souladu s nařízením
 č. XXXX/2012 [nové finanční nařízení], kterým se stanoví
 finanční pravidla pro roční rozpočet Evropské unie (dále jen
 „finanční nařízení“)[15].
 2.
 Pokud jde o podporu udělovanou
 účastníkům programu, a to zejména v souvislosti s programy
 mobility podle čl. 6 odst. 4, lze použít financování paušální
 částkou, rozsahem jednotkových nákladů nebo pevnou sazbou.
 Článek 12
 Ochrana finančních zájmů Unie
 1.
 Komise přijme vhodná preventivní
 opatření, která zajistí, aby v případě provádění akcí
 financovaných podle tohoto nařízení byly finanční zájmy Unie
 chráněny proti podvodům, korupci a jakýmkoli jiným protiprávním
 činnostem, a to pomocí účinných kontrol a –v případě
 zjištění nesrovnalostí – pomocí navracení neoprávněně
 vyplacených částek a případně též pomocí účinných,
 přiměřených a odrazujících sankcí v souladu s článkem 325 Smlouvy, s nařízením
 Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne
 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů
 Evropských společenství[16] a s finanční
 nařízením.
 2.
 Komise nebo její zástupci a Účetní
 dvůr jsou zmocněni ke kontrole všech dokladů a ke kontrole
 na místě všech příjemců, dodavatelů a subdodavatelů,
 jakož i třetích stran, jež obdrželi prostředky Unie. Úřad
 OLAF je oprávněn u hospodářských subjektů, jichž se toto
 financování přímo či nepřímo týká, provádět kontroly
 a inspekce na místě v souladu s postupy stanovenými v nařízení
 Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách
 a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany
 finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům
 a jiným nesrovnalostem[17], aby se zjistilo, zda
 nedošlo k podvodu, korupci nebo jakékoli jiné protiprávní činnosti
 v souvislosti s dohodou nebo rozhodnutím o grantu či
 smlouvou týkající se financování ze strany Unie.
 3.
 Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2,
 musí veškerá rozhodnutí, dohody a smlouvy vyplývající z provádění
 tohoto nařízení výslovně zmocňovat Komisi, včetně
 úřadu OLAF, a Účetní dvůr k provádění takových
 auditů, kontrol na místě a inspekcí.
 Článek 13
 Sledování
 Za účelem pravidelného sledování programu
 a provádění případných nezbytných úprav priorit svých politik a finančních
 priorit vypracovává Komise každé dva roky kontrolní zprávy a zasílá je
 Evropskému parlamentu a Radě. Tyto zprávy pokrývají výsledky programu
 a to, do jaké míry byly prostřednictvím jeho činností
 řešeny otázky rovnosti žen a mužů a zákazu diskriminace,
 včetně problematiky přístupnosti.
 Článek 14
 Hodnocení
 1.
 Do konce roku 2017 bude provedeno vyhodnocení
 programu v polovině období, aby se zjistilo, jakého pokroku bylo
 dosaženo při plnění jeho cílů a zda jsou jeho zdroje
 účelně vynakládány, a aby se posoudila přidaná hodnota
 Unie, kterou program přináší.
 2.
 Nejpozději dva roky po skončení programu
 provede Komise hodnocení ex post, které zjistí jeho dopad a přidanou
 hodnotu Unie, a zprávu o tomto hodnocení předá Evropskému
 parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru
 a Výboru regionů.
 Hlava II
 Zvláštní ustanovení
 Kapitola I
 Osa týkající se programu Progress
 Článek 15
 Specifické cíle
 Kromě obecných cílů stanovených
 v článku 4 má osa týkající se programu Progress rovněž tyto
 specifické cíle:
 (a)
 vytvářet a šířit kvalitní srovnávací
 analytické znalosti cílem zajistit, aby politika zaměstnanosti a sociální
 politika Unie a její právní předpisy upravující pracovní podmínky
 byly založeny na správných podkladech a odpovídaly potřebám,
 problémům a podmínkám v jednotlivých členských státech
 a ostatních zúčastněných zemích;
 (b)
 usnadňovat účinné sdílení informací
 podporující začlenění, vzájemné učení a dialog o politice
 zaměstnanosti a sociální politice Unie a právních
 předpisech upravujících pracovní podmínky na unijní, vnitrostátní a mezinárodní
 úrovni s cílem pomoci členským státům a dalším
 zúčastněným zemím při tvorbě jejich politik a při
 uplatňování práva Unie;
 (c)
 poskytovat tvůrcům politik finanční
 podporu pro testování reforem sociální politiky a politiky trhu práce,
 zvyšovat způsobilost hlavních aktérů navrhovat a provádět
 sociální experimentování a zpřístupňovat důležité znalosti
 a zkušenosti;
 (d)
 poskytovat unijním a vnitrostátním organizacím
 finanční podporu, aby mohly zvyšovat svou způsobilost vypracovávat,
 propagovat a podporovat provádění politiky zaměstnanosti a sociální
 politiky Unie a jejích právních předpisů upravujících pracovní
 podmínky.
 Článek 16
 Účast
 1.
 Osy týkající se programu Progress se mohou
 účastnit tyto země:
 (a)
 členské státy EU;
 (b)
 členské země ESVO a EHP, v souladu
 s Dohodou o EHP;
 (c)
 kandidátské země a potenciální
 kandidátské země, v souladu s obecnými zásadami a obecnými
 podmínkami stanovenými v rámcových dohodách uzavřených s nimi
 o jejich účasti v programech EU.
 2.
 Osy týkající se programu Progress se mohou
 účastnit všechny veřejné a/nebo soukromé subjekty, osoby a instituce,
 a to zejména:
 (a)
 celostátní, regionální a místní orgány
 veřejné správy;
 (b)
 služby zaměstnanosti;
 (c)
 specializované orgány stanovené podle práva Unie;
 (d)
 sociální partneři;
 (e)
 nevládní organizace, zejména ty, které jsou
 zřízeny na úrovni Unie;
 (f)
 vysokoškolské instituce a výzkumné ústavy;
 (g)
 odborníci na problematiku hodnocení a posuzování
 dopadů;
 (h)
 vnitrostátní statistické úřady;
 (i)
 sdělovací prostředky.
 3.
 Komise může spolupracovat s mezinárodními
 organizacemi, zejména s Radou Evropy, OECD, MOP a Světovou
 bankou.
 4.
 Komise může spolupracovat s třetími
 zeměmi, které se neúčastní programu. Zástupci těchto
 třetích zemí se mohou účastnit akcí společného zájmu
 (například konferencí, pracovních setkání a seminářů),
 které se konají v zemích zapojených do programu, a náklady na jejich
 účast mohou být kryty v rámci programu.
 Článek 17
 Prováděcí pravomoci svěřené Komisi
 1.
 Opatření, jež souvisejí s níže uvedenými
 body a jež jsou nezbytná pro provádění osy týkající se programu
 Progress, se přijímají v souladu s přezkumným postupem
 podle čl. 18 odst. 3:
 (a)
 víceleté plány práce, které stanoví
 střednědobé priority politik a finanční priority;
 (b)
 roční plány práce, včetně kritérií
 pro výběr příjemců po zveřejnění výzev k podávání
 návrhů.
 2.
 Všechna ostatní opatření nezbytná k provádění
 osy týkající se programu Progress se přijímají v souladu s poradním
 postupem podle čl. 18 odst. 2.
 Článek 18
 Výbor
 1.
 Komisi je nápomocen výbor. Jedná se o výbor ve
 smyslu nařízení (EU) č 182/2011.
 2.
 Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se
 článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
 3.
 Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se
 článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
 Článek 19
 Přechodná opatření
 Opatření zahájená do 1. ledna 2014
 na základě rozhodnutí č. 1672/2006/ES (v rámci
 oddílů 1, 2 a 3 podle článku 3 uvedeného rozhodnutí)
 se i nadále řídí uvedeným rozhodnutím. Pokud jde o tato
 opatření, výbor podle článku 13 uvedeného rozhodnutí se
 nahrazuje výborem podle článku 18 tohoto nařízení.
 Kapitola II
 Osa týkající se sítě EURES
 Článek 20
 Specifické cíle
 Kromě obecných cílů stanovených
 v článku 4 má osa týkající se sítě EURES rovněž tyto
 specifické cíle:
 (a)
 zajistit, aby volná pracovní místa, žádosti o zaměstnání
 a všechny související informace byly pro potenciální žadatele a zaměstnavatele
 transparentní; toho bude dosaženo prostřednictvím jejich výměny
 a šíření na nadnárodní, meziregionální a přeshraniční
 úrovni za použití standardních forem interoperability;
 (b)
 rozvíjet služby pro nábor a umísťování
 pracovníků do zaměstnání prostřednictvím vyřizování nabídek
 volných pracovních míst a žádostí o zaměstnání na evropské
 úrovni; toto se vztahuje na všechny fáze umísťování pracovníků od
 přípravy před nástupem do zaměstnání až po následnou pomoc po
 umístění do zaměstnání s cílem zajistit úspěšné
 začlenění žadatele do trhu práce; tyto služby zahrnují cílené
 programy mobility k obsazení volných pracovních míst tam, kde byly
 zjištěny nedostatky trhu práce, a/nebo na pomoc určitým skupinám
 pracovníků, například mladým lidem.
 Článek 21
 Účast
 1.
 Osy týkající se sítě EURES se mohou
 účastnit tyto země:
 (a)
 členské státy EU;
 (b)
 členské země ESVO a EHP, v souladu
 s Dohodou o EHP a s Dohodou o volném pohybu osob mezi
 Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné
 straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé[18].
 2.
 Osy týkající se sítě EURES se mohou
 účastnit všechny veřejné a soukromé subjekty, osoby a instituce
 určené členským státem nebo Komisí, které splňují podmínky pro
 účast v síti EURES, jak stanoví rozhodnutí Komise 2003/8/ES[19].
 Mezi tyto orgány a organizace patří zejména:
 (a)
 celostátní, regionální a místní orgány
 veřejné správy;
 (b)
 služby zaměstnanosti;
 (c)
 organizace sociálních partnerů a další
 zúčastněné strany.
 Kapitola III
 Osa týkající se mikrofinancování a sociálního podnikání
 Článek 22
 Specifické cíle
 Kromě obecných cílů stanovených
 v článku 4 má osa týkající se mikrofinancování a sociálního
 podnikání rovněž tyto specifické cíle:
 1. zvyšovat přístup k mikrofinancování
 a jeho dostupnost pro:
 (a)
 osoby, které ztratily zaměstnání nebo jsou
 ohrožené ztrátou zaměstnání, nebo osoby, pro něž je obtížné vstoupit
 nebo se vrátit na trh práce, osoby ohrožené sociálním vyloučením nebo
 osoby, které jsou v nevýhodné pozici z hlediska přístupu na
 tradiční úvěrový trh a chtějí založit nebo dále rozvíjet
 vlastní mikropodnik;
 (b)
 mikropodniky, zejména ty, které zaměstnávají
 osoby uvedené pod písmenem a);
 2. zvyšovat institucionální
 způsobilost poskytovatelů mikroúvěrů;
 3. podporovat rozvoj sociálních
 podniků, zejména usnadňováním přístupu k finančním
 prostředkům.
 Článek 23
 Účast
 1.
 Osy týkající se mikrofinancování a sociálního
 podnikání se mohou účastnit veřejné a soukromé subjekty, které
 jsou zřízené na celostátní, regionální nebo lokální úrovni v zemích
 uvedených v čl. 16 odst. 1 a v těchto zemích
 poskytují:
 (a)
 mikrofinanční prostředky pro osoby
 a mikropodniky;
 (b)
 finanční prostředky pro sociální podniky.
 2.
 S cílem oslovit konečné příjemce
 a vytvářet konkurenceschopné a životaschopné mikropodniky
 veřejné a soukromé subjekty uvedené v odst. 1 písm. a)
 úzce spolupracují s organizacemi, které hájí zájmy konečných
 příjemců mikroúvěrů, a s organizacemi, jež pro tyto
 konečné příjemce zajišťují instruktážní a školicí programy,
 zejména s těmi, jež podporuje ESF.
 3.
 Veřejné a soukromé subjekty, které
 vykonávají činnosti uvedené v odst. 1 písm. a), musí
 udržovat vysokou úroveň řízení, správy a ochrany
 spotřebitele v souladu se zásadami evropského kodexu správného
 chování pro poskytování mikroúvěrů a snažit se zabránit tomu,
 aby se osoby a podniky staly předluženými.
 Článek 24
 Finanční příspěvek
 S výjimkou případu společných akcí
 musí finanční prostředky přidělené na osu týkající se
 mikrofinancování a sociálního podnikání pokrývat celkové náklady na činnosti
 prováděné prostřednictvím finančních nástrojů,
 včetně platebních závazků vůči finančním
 zprostředkovatelům, například ztrát ze záruk, poplatků
 mezinárodním finančním institucím za správu příspěvku Unie
 a včetně veškerých dalších způsobilých nákladů.
 Článek 25
 Správa
 1.
 Za účelem provádění nástrojů a
 grantů uvedených v čl. 6 odst. 5 může Komise
 uzavřít dohody se subjekty uvedenými v čl. 55 odst. 1
 písm. b) bodech iii) a iv) nařízení č. XXX/2012
 [nové finanční nařízení z roku 2012], kterým se stanoví
 finanční pravidla pro roční rozpočet Evropské unie, a zejména s
 Evropskou investiční bankou a Evropským investičním fondem. Tyto
 dohody budou obsahovat podrobná ustanovení o provádění úkolů,
 jimiž jsou tyto finanční instituce pověřeny, včetně
 ustanovení vyjadřujících potřebu zajistit doplňkovost a koordinaci
 se stávajícími finančními nástroji Unie a jednotlivých zemí a rozdělit
 zdroje rovnoměrně mezi členské státy a další
 zúčastněné země. Finanční nástroje, jako jsou nástroje na
 sdílení rizik, kapitálové nástroje a dluhové nástroje, lze uplatňovat
 prostřednictvím investic do vyhrazených investičních nástrojů.
 2.
 Dohody uvedené v odstavci 1 tohoto
 článku stanoví povinnost mezinárodních finančních institucí znovu
 investovat zdroje a výnosy, včetně dividend a úhrad, do
 opatření uvedených v čl. 6 odst. 5 po dobu deseti let
 od data zahájení programu.
 3.
 V souladu s čl. 18 odst. 2
 [finančního nařízení] příjmy a platby vytvořené jedním
 finančním nástrojem musí být přiřazeny k tomuto
 finančnímu nástroji. U finančních nástrojů, které byly
 zřízeny již v předchozím víceletém finančním rámci, musí
 být příjmy a platby z operací zahájených v minulém období
 přiřazeny k dotyčnému finančnímu nástroji ve
 stávajícím období.
 4.
 Po vypršení platnosti dohod uzavřených s mezinárodními
 finančními institucemi nebo po skončení investičního období
 specializovaného investičního nástroje budou výnosy a doplatek
 splatné Unii poukázány do souhrnného rozpočtu Unie.
 5.
 Mezinárodní finanční instituce a v
 příslušném případě správci fondu uzavřou s veřejnými
 a soukromými subjekty uvedenými v článku 23 písemné dohody.
 Takové dohody stanoví, že tito veřejní a soukromí poskytovatelé musí
 zdroje zpřístupněné v rámci osy týkající se mikrofinancování
 a sociálního podnikání používat v souladu s cíli stanovenými
 v článku 22 a poskytovat informace pro vypracování
 výročních zpráv stanovených v článku 26.
 Článek 26
 Zprávy o provádění
 1.
 Mezinárodní finanční instituce a případně
 správci fondu zasílají Komisi výroční zprávy o provádění,
 v nichž jsou uvedeny podpořené činnosti, jejich finanční
 provádění, rozdělení a dostupnost finančních
 prostředků a investic v členění podle sektoru
 a typu příjemce, přijaté nebo zamítnuté žádosti a smlouvy
 uzavřené dotyčnými veřejnými a soukromými subjekty,
 financovaná opatření a výsledky, i pokud jde o sociální
 dopad, vytváření pracovních míst a udržitelnost podpořených
 podniků.
 2.
 Informace uvedené v těchto výročních
 zprávách o provádění budou podkladem pro kontrolní zprávy, které jsou
 vypracovávané každé dva roky, stanovené v článku 13. Takové
 kontrolní zprávy musí obsahovat výroční zprávy stanovené v čl. 8
 odst. 2 rozhodnutí č. 283/2010/EU.
 Článek 27
 Hodnocení
 1.
 Konečné hodnocení podle čl. 14
 odst. 2 musí obsahovat závěrečné hodnocení stanovené v článku 9
 rozhodnutí č. 283/2010/EU.
 2.
 Komise provede zvláštní závěrečné
 hodnocení osy týkající se mikrofinancování a sociálního podnikání
 nejpozději jeden rok po vypršení platnosti dohod s mezinárodními
 finančními institucemi.
 Článek 28
 Změny
 Rozhodnutí č. 283/2010/EU se
 mění takto:
 (a)
 v článku 5 se odstavec 4 nahrazuje
 tímto:
 „4. Po vypršení doby platnosti nástroje
 mikrofinancování bude zůstatek splatný Unii poskytnut k dispozici pro
 mikrofinancování a podporu sociálních podniků v souladu s nařízením
 č. XX/201X/.“;
 (b)
 v článku 8 se zrušují odstavce 3
 a 4.
 Článek 29
 Toto nařízení vstupuje v platnost
 prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Toto nařízení je závazné v celém
 rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
 V Bruselu dne [...].
 Za Evropský parlament Za
 Radu
 předseda / předsedkyně předseda
 / předsedkyně
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 K NÁVRHŮM
 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1. Název návrhu/podnětu
 1.2. Příslušné
 oblasti politik podle členění ABM/ABB
 1.3. Povaha
 návrhu/podnětu
 1.4. Cíle
 1.5. Odůvodnění
 návrhu/podnětu
 1.6. Doba
 trvání akce a finanční dopad
 1.7. Předpokládaný
 způsob řízení
 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1. Pravidla
 pro sledování a podávání zpráv
 2.2. Systém
 řízení a kontroly
 2.3. Opatření
 k zamezení podvodů a nesrovnalostí
 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
 NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1. Okruhy
 víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové
 linie
 3.2. Odhadovaný
 dopad na výdaje
 3.2.1. Odhadovaný souhrnný
 dopad na výdaje
 3.2.2. Odhadovaný dopad na
 operační prostředky
 3.2.3. Odhadovaný dopad na
 prostředky správní povahy
 3.2.4. Soulad se stávajícím
 víceletým finančním rámcem
 3.2.5. Příspěvky
 třetích stran
 3.3. Odhadovaný dopad na
 příjmy
 LEGISLATIVNÍ
 FINANČNÍ VÝKAZ K NÁVRHŮM
 1.
 RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1.
 Název návrhu/podnětu
 Nařízení
 o programu Evropské unie pro sociální změny a inovace
 1.2.
 Příslušné oblasti politik podle
 členění ABM/ABB[20]
 V současnosti:
 Zaměstnanost a sociální věci, Politika zaměstnanosti
 a nástroje politiky zaměstnanosti Společenství: Progress (04 04
 01), Eures (04 03 04), EPMF (04 04 15)
 Budoucí
 víceleté finanční výhledy: Okruh 1 (program sociálního rozvoje)
 1.3.
 Povaha návrhu/podnětu
 þNávrh/podnět se týká nové akce
 ̈ Návrh/podnět se
 týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci
 ̈ Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce
 ̈ Návrh/podnět se
 týká akce přesměrované na jinou akci
 1.4.
 Cíle
 1.4.1.
 Víceleté strategické cíle Komise sledované
 návrhem/podnětem
 Cílem
 programu je přispívat k provádění strategie Evropa 2020, jejích
 hlavních cílů (týkajících se chudoby, zaměstnanosti a vzdělávání)
 a integrovaných hlavních směrů (zejména bodů
 č. 7, 8 a 10) poskytováním finanční podpory na cíle
 Evropské unie, pokud jde o podporu vysoké úrovně zaměstnanosti,
 zaručení přiměřené sociální ochrany, boj proti sociálnímu
 vyloučení a chudobě a zlepšování pracovních podmínek.
 1.4.2.
 Specifické cíle a příslušné aktivity
 ABM/ABB
 Specifické cíle:
 1.
 vytvářet a šířit kvalitní srovnávací
 analytické znalosti cílem zajistit, aby politika zaměstnanosti a sociální
 politika Unie a její právní předpisy upravující pracovní podmínky
 byly založeny na správných podkladech a odpovídaly potřebám,
 problémům a podmínkám v jednotlivých členských státech
 a dalších zúčastněných zemích;
 2.
 usnadňovat účinné sdílení informací
 podporující začlenění, vzájemné učení a dialog o politice
 zaměstnanosti a sociální politice Unie a právních
 předpisech upravujících pracovní podmínky na unijní, vnitrostátní a mezinárodní
 úrovni s cílem pomoci členským státům a dalším
 zúčastněným zemím při tvorbě jejich politik a při
 uplatňování práva Unie;
 3.
 poskytovat tvůrcům politik finanční
 podporu pro testování reforem sociální politiky a politiky trhu práce,
 zvyšovat způsobilost hlavních aktérů navrhovat a provádět
 sociální experimentování a zpřístupňovat důležité znalosti
 a zkušenosti;
 4.
 poskytovat unijním a vnitrostátním organizacím
 finanční podporu, aby mohly zvyšovat svou způsobilost vypracovávat,
 propagovat a podporovat provádění politiky zaměstnanosti a sociální
 politiky Unie a jejích právních předpisů upravujících pracovní
 podmínky.
 Příslušné aktivity ABM/ABB:
 04 04 01 a 04 01 04 10
 Specifické cíle:
 1.
 zajistit, aby volná pracovní místa, žádosti o zaměstnání
 a všechny související informace byly pro potenciální žadatele a zaměstnavatele
 transparentní; toho bude dosaženo prostřednictvím jejich výměny
 a šíření na nadnárodní, meziregionální a přeshraniční
 úrovni za použití standardních forem interoperability;
 2.
 rozvíjet služby pro nábor a umísťování
 pracovníků do zaměstnání prostřednictvím vyřizování nabídek
 volných pracovních míst a žádostí o zaměstnání na evropské
 úrovni; toto se vztahuje na všechny fáze umísťování pracovníků od
 přípravy před nástupem do zaměstnání až po následnou pomoc po
 umístění do zaměstnání s cílem zajistit úspěšné
 začlenění žadatele do trhu práce; tyto služby zahrnují cílené
 programy mobility k obsazení volných pracovních míst tam, kde byly
 zjištěny nedostatky trhu práce, a/nebo na pomoc určitým skupinám
 pracovníků, například mladým lidem.
 Příslušné aktivity ABM/ABB
 04 03 04 a 04 01 04 04
 Specifické cíle:
 1. zvyšovat přístup k mikrofinancování
 a jeho dostupnost pro:
 (a)
 osoby, které ztratily zaměstnání nebo jsou
 ohrožené ztrátou zaměstnání, nebo osoby, pro něž je obtížné vstoupit
 nebo se vrátit na trh práce, osoby ohrožené sociálním vyloučením nebo
 osoby, které jsou v nevýhodné pozici z hlediska přístupu na
 tradiční úvěrový trh a chtějí založit nebo dále rozvíjet
 vlastní mikropodnik;
 (b)
 mikropodniky, zejména ty, které zaměstnávají
 osoby uvedené pod písmenem a);
 2. zvyšovat institucionální
 způsobilost poskytovatelů mikroúvěrů;
 3. podporovat rozvoj sociálních
 podniků, zejména usnadňováním přístupu k finančním
 prostředkům.
 Příslušné aktivity ABM/ABB
 04 04 15 a 04 01 04 11
 Očekávané výsledky a dopady
 Konečným
 cílem programu je dosáhnout pozitivních změn socioekonomické situace, jako
 jsou například vyšší zaměstnanost, méně chudoby, více sociálního
 začlenění a lepší pracovní podmínky. Úsilí se zaměří
 na to, aby program přispěl k dosažení cíle strategie Evropa 2020
 spočívajícího v růstu podporujícím začlenění a souvisejících
 hlavních cílů prostřednictvím podpory s vysokou přidanou
 hodnotou pro klíčové akce v rámci stěžejních iniciativ „Program
 pro nové dovednosti a pracovní místa“, „Evropská platforma pro boj proti
 chudobě a sociálnímu vyloučení“ a „Mládež v pohybu“.
 Program
 však bude moci jen velmi omezeně ovlivňovat skutečné změny
 socioekonomické situace. Klíčovým účelem a úlohou nového
 nástroje je spíše podpořit rozvoj, koordinaci a provádění
 moderní, účinné a inovativní politiky zaměstnanosti a sociální
 politiky Unie při plnění výše uvedeného konečného cíle,
 a to:
 –
 podporou procesu tvorby politiky Unie v legislativní
 oblasti v souladu se zásadami inteligentní regulace a pokud jde
 o důslednější koordinaci politiky a hospodářské
 řízení,
 –
 zaměřením se na nadnárodní rozměr
 politiky zaměstnanosti a sociální politiky Unie, jejichž podpora
 vyžaduje koordinovaný postup ve všech členských státech,
 –
 podporou společné a vzájemně se
 posilující činnosti na úrovni členských států k upevnění
 spolupráce v rámci Unie a podpoře vzájemného učení a sociálních
 inovací,
 –
 rozvojem služeb pro nábor a umísťování
 pracovníků (zejména mladých lidí) do zaměstnání prostřednictvím
 vyřizování nabídek volných míst a žádostí o zaměstnání na
 evropské úrovni, čímž se podpoří geografická mobilita pracovníků,
 –
 usnadněním přístupu k finančním
 prostředkům pro podnikatele, zejména ty, kteří jsou nejvíce
 vzdáleni od trhu práce, a pro sociální podniky.
 1.4.3.
 Ukazatele výsledků a dopadů
 Ukázalo se, že přístup k řízení založený na
 výsledcích, který je uplatňován na stávající program Progress, a roční
 sledování výkonnosti jsou úspěšné při prokazování dosažených
 výsledků programu, jakož i při zvyšování odpovědnosti Unie. Na základě těchto zkušeností
 má nový program jasnou intervenční logiku (přičemž specifické
 cíle SMART přispívají k dosahování obecných cílů) a soubor
 odpovídajících ukazatelů dopadů a výsledků. Je třeba mít
 na paměti, že činnosti související s osou Progress mají
 přispět k dosažení strategických cílů strategie Evropa 2020; jako
 takové nezahrnují poskytování zboží nebo služeb; namísto toho mají činnosti
 související s osou Progress nepřímý dopad na rozvoj politiky
 zaměstnanosti a sociální politiky EU, neboť lepší tvorba politik
 povede k lepším socioekonomickým výsledkům. Vzhledem k tomu, že osa Progress
 se zaměřuje převážně na tvorbu politik, je stanovení
 ukazatelů problematické; totéž platí pro stanovení kvantitativních
 cílů na obecnější úrovni (v tomto případě vychází
 měření primárně ze zástupných ukazatelů).
 Je proto velmi obtížné dosáhnout toho, aby čtyři
 specifické cíle v rámci osy Progress byly skutečně
 „měřitelné“, i když jsou současně specifické, dosažitelné,
 realistické a časově ohraničené (koncem programu). Akce vzájemného
 učení kupříkladu nelze kvantifikovat, neboť jejich počet i
 tematická náplň závisejí na zájmu a ochotě členského státu
 takové akce pořádat a účastnit se jich; stejně tak i objem
 znalostí závisí na potřebách rozvoje politik. Z tohoto důvodu se
 navrhuje použít subjektivní proměnné, jako je spokojenost a znalosti
 zúčastněných, průzkumy týkající se vnímání role EU v rámci
 politiky zaměstnanosti a sociální politiky, jakož i plánované a
 skutečné využití výsledků osy Progress. Z podobných důvodů
 nelze ve všech případech stanovit specifické střednědobé cíle.
 Přístup nicméně zůstává v souladu s řízením
 zaměřeným na výsledky, které předpokládá efektivní cíle na
 úrovni bližší samotné činnosti.
 Viz seznam ukazatelů v oddílu 2.1.2.
 1.5.
 Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.5.1.
 Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém
 nebo dlouhodobém horizontu
 Program
 bude usilovat o podporu Komise, členských států a klíčových
 zúčastněných stran při navrhování, koordinaci a provádění
 účinných reforem politik, které se zaměří na řešení
 těchto dlouhodobých problémů:
 –
 vysoká míra nezaměstnanosti, zvláště
 u osob s nízkou kvalifikací, starších pracovníků, migrantů
 a osob se zdravotním postižením,
 –
 stále více roztříštěný trh práce, na
 němž se objevují pružnější způsoby organizace práce, a další
 problémy, jež mají dopad na jistotu zaměstnání a pracovní podmínky,
 –
 zmenšující se objem pracovních sil a rostoucí
 tlak na systémy sociální ochrany v důsledku demografických změn
 (stárnutí obyvatelstva),
 –
 nepřijatelně vysoký počet lidí
 žijících pod hranicí chudoby a v podmínkách sociálního vyloučení.
 V krátkodobém
 horizontu se program zaměří na řešení těchto
 problémů/potřeb:
 –
 potřeby celounijních kvalitních, srovnatelných
 a dostupných podkladů, statistických informací a ukazatelů
 umožňujících zajistit, aby politika a právní předpisy v oblasti
 zaměstnanosti a sociálních věcí odpovídaly potřebám,
 problémům a podmínkám v jednotlivých členských státech,
 –
 potřeby vzájemného učení na úrovni EU
 s cílem zlepšit chápání a zvýšit vlastní zodpovědnost
 tvůrců politik a zúčastněných stran za cíle a politiky
 EU,
 –
 potřeby přiměřené finanční
 podpory tvůrců politik, aby se mohla testovat, vyhodnocovat a ve
 větším měřítku uplatňovat inovativní řešení,
 –
 omezené geografické mobility v Evropě
 a nedostatečné podpory pro vyhledávání vhodných uchazečů
 podle nabídky pracovních míst,
 –
 špatného přístupu k financování a mikroúvěrům
 pro sociální podniky a nezaměstnané, osoby ohrožené ztrátou
 zaměstnání a osoby ze znevýhodněných skupin, například
 mladé nebo staré lidi či přistěhovalce.
 1.5.2.
 Přidaná hodnota ze zapojení EU
 Evropská
 unie má jedinečné předpoklady poskytnout celoevropskou platformu pro
 výměnu politik a vzájemné učení mezi členskými státy
 (včetně zemí EHP a kandidátských zemí) v oblasti
 zaměstnanosti a sociálních věcí. Znalost politik
 uplatňovaných v jiných zemích rozšiřuje škálu možností pro
 tvůrce politik, spouští vývoj inovativních politik a podporuje
 vnitrostátní reformy.
 Opatření
 EU dodávají opatřením na vnitrostátní úrovni přidanou hodnotu
 tím, že shromažďování a porovnávání údajů, vývoji statistických
 nástrojů a metod a společným ukazatelům poskytují
 celoevropský rozměr s cílem vytvořit úplný obraz situace v oblasti
 zaměstnanosti a sociálních věcí. Tyto celoevropské podklady jsou
 nezbytným předpokladem kvalitní analýzy klíčových problémů
 týkajících se zaměstnanosti a sociálních věcí v každém
 členském státě. Jsou také zásadní pro sledování pokroku při
 plnění cílů strategie Evropa 2020 a pro vypracování
 doporučení pro jednotlivé země, jak je požaduje příslušný
 evropský semestr.
 Potřeba
 lepšího uplatňování práva EU je uznána za klíčovou prioritu
 v rámci programu inteligentní regulace. Modernizace právních
 předpisů za účelem vytvoření rovných podmínek a zaručení
 jednotné úrovně právní ochrany Evropskou unií pro všechny v oblasti
 bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a pracovního práva
 se nejlépe provádí na úrovni EU. Evropská unie má rovněž nejlepší
 předpoklady financovat opatření ke zlepšení dodržování pravidel EU
 a systematicky přezkoumávat uplatňování právních
 předpisů EU ve všech členských státech.
 Rozvíjení
 způsobilosti klíčových sítí občanské společnosti na
 evropské úrovni, aby mohly podporovat a rozvíjet cíle sociální politiky
 Unie, lze nejlépe řešit na úrovni EU.
 Díky
 tomuto novému programu, a zejména ose týkající se sítě EURES, budou
 členské státy těžit z větší mobility na trhu práce v rámci
 EU, což by mohlo pomoci zaplnit úzkoprofilová nebo obtížně obsaditelná
 volná pracovní místa, a tím podpořit hospodářskou činnost
 a přispět k hospodářskému růstu. Větší
 mobilita na evropském trhu práce je také nezbytná pro dokončení prostoru
 bez vnitřních hranic a pro posílení hospodářské a sociální
 soudržnosti a aktivního evropského občanství. Orgány EU, a zejména
 Komise, která má správní zdroje, odborné znalosti a způsobilost
 koordinovat mezinárodní sítě, jako je EURES, by proto měly podporovat
 a usnadňovat opatření k posílení geografické mobility
 pracovních sil. Komise také může síti EURES dodat přidanou hodnotu
 vypracováním politik k překonání zbývajících překážek volného
 pohybu, čímž se usnadní výměna osvědčených postupů
 a zajistí vzájemné učení mezi členy sítě EURES.
 Zvýšení
 dostupnosti mikroúvěrů lze nejlépe dosáhnout na evropské úrovni: za
 prvé, Komise může nyní ve spolupráci s Evropským investičním
 fondem stavět na zkušenostech se stávajícím evropským nástrojem mikrofinancování
 Progress a dalšími iniciativami na úrovni EU v oblasti
 mikrofinancování. Mikrofinanční instituce ve všech členských státech
 mohou nyní využít těchto odborných znalostí, aniž by jejich celostátní,
 regionální a místní orgány musely k zavedení podobných systémů
 do praxe využívat své vlastní zdroje.
 Opatření
 na úrovni EU by mohla vydláždit cestu pro silnější vnitrostátní
 a regionální opatření v budoucnu, a proto by měla
 zahrnovat rozvíjení způsobilosti a mobilizaci
 zprostředkovatelů a násobitelů s cílem vytvořit
 komplexní podpůrný ekosystém.
 Kromě
 toho, pokud se na evropské úrovni sloučí finanční zdroje, je
 pravděpodobnější, že se podaří získat další finanční
 prostředky od nezávislých investorů, jako je Evropská investiční
 banka, která v případě nástroje mikrofinancování Progress
 poskytla částku rovnající se příspěvku od EU, jenž činil
 100 milionů EUR. Platí to rovněž o kapitálovém fondu na
 úrovni EU pro investice do sociálních podniků, u něhož lze
 očekávat, že získá další zdroje od jiných investorů.
 1.5.3.
 Poučení vyplývající z podobných
 zkušeností v minulosti
 Hodnocení
 programu Progress v polovině období (2007–2013) konstatuje, že jeho
 cíle jsou velmi důležité pro strategické cíle Komise stanovené v Lisabonské
 strategii a ve strategii Evropa 2020. Hlavní
 druhy činností (analytické činnosti a vzájemné učení,
 podpora hlavních aktérů), které se v rámci programu provádějí,
 jsou efektivní při plnění jeho cílů. Roční cyklus
 plánování, provádění a sledování, jakož i hodnocení
 činností jsou považovány za obecně vhodné, ale doporučuje se
 vypracovat víceleté plánování za účelem stanovení strategických
 dlouhodobých cílů politiky spolu s ročními prioritami
 financování.
 Hodnocení
 ex post sítě EURES (2006–2008) ukazuje, že ve srovnání s jinými
 sítěmi EU se EURES zaměřuje v podstatně
 větší míře na pracovní příležitosti a je rovněž
 jedinou sítí, která se snaží poskytovat specifické služby zprostředkování
 zaměstnání. Portál pracovní mobility EURES oceňují uchazeči
 o zaměstnání, lidé, jež chtějí zaměstnání změnit,
 i zaměstnavatelé, kteří vidí jasné výhody v tom, že mají
 přístup k informacím o volných pracovních místech nebo je mohou
 zveřejňovat po celé Evropě.
 Jelikož
 EU začala podporu pro mikrofinancování poskytovat až v druhé
 polovině roku 2010, nezávislé hodnocení je třeba teprve provést.
 Soudě z reakcí zúčastněných stran (Evropské
 mikrofinanční sítě, EMS) zastupujících evropský mikrofinanční
 sektor, splňuje nástroj mikrofinancování na úrovni EU jejich
 očekávání. Podněcuje zřizování vnitrostátních nebo regionálních
 režimů podpory, dosahuje úspor z rozsahu a/nebo minimalizuje riziko
 selhání v oblastech, kde jednotlivé členské státy nemohou uplatnit
 potřebné kritické množství, a vytváří větší pákový efekt
 než vnitrostátní režimy menšího rozsahu.
 1.5.4.
 Provázanost a možná synergie s dalšími
 finančními nástroji
 Komise
 ve spolupráci s členskými státy zajistí, aby činnosti
 prováděné v rámci programu byly v souladu s dalšími
 opatřeními Unie, zejména v rámci Evropského sociálního fondu (ESF) a
 v takových oblastech, jako jsou sociální dialog, spravedlnost a základní
 práva, vzdělávání, odborná příprava a politika týkající se
 mládeže, výzkum a inovace, podnikání, zdraví, rozšíření a vnější
 vztahy a obecná hospodářská politika, a aby tato opatření
 vhodně doplňovaly a nezdvojovaly je.
 1.6.
 Doba trvání akce a finanční dopad
 þ Časově omezený návrh/podnět
 –
 þ Návrh/podnět s platností od 01/01/2014 do 31/12/2020
 –
 þ Finanční dopad od roku 2014 do roku 2020.
 ̈ Časově neomezený návrh/podnět
 –
 Provádění s obdobím rozběhu od roku
 YYYY do roku YYYY,
 –
 poté plné fungování.
 1.7.
 Předpokládaný způsob řízení
 þ Přímé centralizované řízení Komisí
 ̈ Nepřímé centralizované řízení ze strany následujících subjektů pověřených úkoly
 plnění rozpočtu:
 –
 ̈ výkonných agentur
 –
 ̈ subjektů zřízených Společenstvími
 –
 ̈ vnitrostátních veřejnoprávních subjektů / subjektů
 pověřených výkonem veřejné služby
 –
 ̈ osob pověřených prováděním zvláštních opatření
 podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označených v příslušném
 základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního
 nařízení
 ̈ Sdílené řízení
 s členskými státy
 ̈ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
 þ Společné řízení s mezinárodními organizacemi
 Režim
 centralizovaného přímého řízení (podle čl. 53a
 finančního nařízení) se vztahuje na všechny činnosti
 prováděné v rámci os týkajících se programu Progress a sítě
 EURES. Činnosti prováděné v rámci osy týkající se
 mikrofinancování a sociálního podnikání budou prováděny v souladu
 s režimem společného řízení (Komise uzavře příslušné
 dohody s mezinárodními finančními institucemi, například EIB/EIF).
 2.
 SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1.
 Pravidla pro sledování a podávání zpráv
 2.1.1.
 Opatření v oblasti sledování a hodnocení
 Program
 bude každé dva roky sledován, aby bylo možno posoudit pokrok v dosažení
 jeho obecných a specifických cílů na základě jasných
 ukazatelů a aby byly umožněny případné nezbytné úpravy priorit
 politik a finančních priorit. Sledování také poskytne prostředek
 k posouzení způsobu, jakým jsou ve všech činnostech programu
 řešeny otázky rovnosti žen a mužů a zákazu diskriminace.
 Ukazatele se v příslušném případě rozdělí podle pohlaví,
 věku a postižení.
 Program bude předmětem hodnocení v polovině
 období a hodnocení ex post. Cílem hodnocení
 v polovině období bude zjistit pokrok dosažený při plnění
 cílů programu, určit, zda jsou jeho zdroje účelně
 vynakládány, a posoudit jeho evropskou přidanou hodnotu. Zprávy s hodnocením v polovině období je
 nutno předložit do konce roku 2017, aby je bylo možno použít jako podklad
 při přípravě nástroje, který tento program v budoucnu
 nahradí. Závěrečné hodnocení navíc posoudí dopady programu. Zprávu
 s hodnocením ex post je nutno předložit nejpozději do
 konce roku 2022.
 Vzhledem
 k delšímu trvání osy týkající se podpory mikrofinancování a sociálního
 podnikání (investice budou probíhat po dobu deseti let od zahájení
 příslušného nástroje) proběhne zvláštní závěrečné hodnocení
 této osy nejpozději do jednoho roku po skončení platnosti dohod
 uzavřených mezi Komisí a Evropským investičním fondem.
 2.1.2.
 Ukazatele výkonnosti
 Obecné cíle
 Ukazatele || Současná situace || Dlouhodobé cíle
 Posilovat vlastní odpovědnost hlavních unijních a vnitrostátních tvůrců politik, jakož i ostatních zúčastněných stran za dosahování cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, v sociální oblasti a v oblasti pracovních podmínek, aby došlo k realizaci konkrétních a koordinovaných opatření na úrovni Unie i jednotlivých členských států
 Aktivní zapojení zúčastněných stran na úrovni EU i členských států při projednávání společných problémů a konkrétních opatření k jejich řešení || Neexistuje žádná jednotná metoda pro měření úrovně zapojení zúčastněných stran do debaty o politikách. Nedávná hodnocení[21] ukázala, že zapojení zúčastněných stran se liší v závislosti na konkrétní záležitosti a také v rámci různých členských států. Nejnovější výroční zpráva o provádění programu PROGRESS naznačuje tendenci, podle které mají orgány (na úrovni EU a na celostátní, regionální nebo místní úrovni) užší vazby mezi sebou navzájem než se sociálními partnery a nevládními organizacemi. || Stejně aktivní zapojení všech příslušných zúčastněných stran na úrovni EU a ve všech členských státech
 Přijetí odpovídajících doporučení určených pro konkrétní zemi || Tento ukazatel vychází z doporučení určených pro konkrétní země, která byla poprvé vydána v červnu 2011. Posouzení předchozích národních strategických zpráv a obsahu předchozích integrovaných doporučení pro konkrétní zemi ze strany Komise ukazuje, že až tři čtvrtiny členských států mají politiky a strategie v souladu s cíli EU. || Všechny členské státy přijímají konkrétní doporučení pro svou zemi v oblasti zaměstnanosti, v sociální oblasti a v oblasti pracovních podmínek (o čemž svědčí strategie a politiky uváděné v následujících národních programech reforem)
 Podporovat vypracování přiměřených, dostupných a účinných systémů sociální ochrany a trhů práce a usnadnit reformu politiky podporou řádné správy věcí veřejných, vzájemného učení a sociálních inovací
 Výskyt uplatňování výsledků sociálních inovací při koncipování a provádění aktivní politiky zaměstnanosti a sociální ochrany || Podpora sociálních inovací je novou oblastí zásahů. Chybí systematičtější přístup k plnému využití výsledků sociálních inovací v rámci aktivních politik trhu práce a sociální ochrany. || Každý členský stát ve svém národním programu reforem uvádí alespoň jeden příklad plánovaného nebo skutečného uplatňování dostupných výsledků sociálních inovací při koncipování a provádění své aktivní politiky zaměstnanosti a sociální ochrany
 Povědomí o sociálních inovacích || Viz výše. || Viz výše.
 Modernizovat právní předpisy Unie v souladu se zásadami inteligentní regulace a zajistit účinné uplatňování práva Unie v záležitostech souvisejících s pracovními podmínkami
 Podíl na: a) důkladném přezkoumání veškerého legislativního acquis (směrnic), b) výsledném počtu zásadních návrhů na přepracování (zrušení, sloučení) stávajících právních předpisů nebo na podání podnětu k vypracování nových právních předpisů || a) V současnosti probíhá přezkum jedné směrnice (směrnice o pracovní době). b) Nevztahuje se || a) Do konce programu je komplexně přezkoumáno 100 % směrnic upravujících otázky týkající se pracovních podmínek b) Tam, kde je to vhodné, Komise zahájí kroky k pozměnění, vyjasnění či zjednodušení stávajících právních předpisů nebo k podání podnětu k vypracování nového předpisu, pokud to je odůvodněno posouzením dopadů, a případně po konzultaci se sociálními partnery v rámci EU
 Dodržování právních předpisů EU (míra provedení do vnitrostátních předpisů a faktor nesourodosti) v jednotlivých členských státech || V roce 2010 byla míra provedení ve vnitrostátním právu 98,3 % u pracovně právních směrnic a 100 % u směrnic upravujících bezpečnost a ochranu zdraví při práci, přičemž odpovídající hodnoty faktoru nesourodosti činily 5 %, respektive 0 %. Rozbor dřívějších údajů naznačuje, že tyto míry mají tendenci se po zavedení nové právní úpravy zhoršit. S ohledem na možné kroky Komise k pozměnění, vyjasnění či zjednodušení stávajících právních předpisů nebo k podání podnětu k vypracování nového předpisu je důležité udržet vysokou míru provedení do vnitrostátního práva a nízký faktor nesourodosti. || 100% míra provedení do vnitrostátního práva a odpovídající nízký, 0% faktor nesourodosti
 Aktivní uplatňování a prosazování || V současné době se přítomnost aktivního provádění a prosazování hodnotí kvalitativně (prostřednictvím hodnocení a sítě nezávislých odborníků) a liší se podle konkrétní směrnice a podle země. || Téměř ve všech členských státech se aktivně uplatňuje a prosazuje 100 % směrnic týkajících se pracovních podmínek (kvalitativní hodnocení)
 Podporovat geografickou mobilitu pracovníků a zvýšit pracovní příležitosti rozvíjením trhů práce v Unii, které jsou otevřené a přístupné všem
 Vliv geografické mobility na HDP členského státu || Dochází k předběžným pokusům modelovat a posuzovat dopad v konkrétních zemích (např. ve Spojeném království nebo v Irsku), tyto snahy však nepokrývají území celé Unie. Zpráva o zaměstnanosti v Evropě za rok 2008 odhaduje, že toky mobility ze zemí EU-8 přidaly do roku 2007 dalších 0,4 % k irskému HDP a 0,3 % k HDP Spojeného království. || Vliv geografické mobility na HDP členských států se posuzuje za celou Unii a je kladný. Dlouhodobé prognózy odhadují přírůstek HDP do roku 2015 ve výši dalších 1,7 % v Irsku, respektive 0,6 % ve Spojeném království ve srovnání se situací před rozšířením.
 Vliv geografické mobility na snížení počtu neobsazených/úzkoprofilových volných pracovních míst || Dochází k předběžným pokusům modelovat a posuzovat dopad v konkrétních zemích, tyto snahy však nepokrývají území celé Unie. || Vliv geografické mobility na snížení počtu neobsazených/úzkoprofilových volných pracovních míst se posuzuje za celou Unii a je kladný
 Rozdíly v účasti na trhu práce a v míře zaměstnanosti mobilních pracovníků mezi hostitelskou zemí a zemí původu || Mobilní pracovníci ve smyslu mobility v rámci EU mají zpravidla vyšší míru zaměstnanosti než pracovníci, kteří takto mobilní nejsou. || Budou k dispozici informace z průzkumu pracovních sil publikovaného Eurostatem a z dalších statistik
 Podporovat zaměstnanost a sociální začlenění zvyšováním dostupnosti a přístupnosti mikrofinancování pro ohrožené skupiny a mikropodniky a zlepšením přístupu sociálních podniků k finančním prostředkům
 Počet vytvořených nebo konsolidovaných podniků, které využily podporu EU || 0 || 51 000 (z čehož je 1 000 sociálních podniků)
 Počet pracovních míst vytvořených nebo zachovaných díky zřízení nebo rozvoji nějakého podniku || Podle hodnocení programu pro konkurenceschopnost a inovace připadá na jeden poskytnutý mikroúvěr 1,2 nově vytvořeného pracovního místa. ||
 Profil osob (pokud možno i s uvedením věku, pohlaví, příslušnosti k menšině, postižení a zaměstnání), které vytvořily nebo dále rozvinuly nějaký podnik díky mikrofinanční podpoře ze strany EU || Nejsou k dispozici || 50 % příjemců tvoří nezaměstnaní nebo osoby ze znevýhodněných skupin
 Specifické cíle
 Ukazatele || Nejnovější známé výsledky || Střednědobý cíl
 1. Vytvářet a šířit kvalitní srovnávací analytické znalosti cílem zajistit, aby politika zaměstnanosti a sociální politika Unie a její právní předpisy upravující pracovní podmínky byly založeny na správných podkladech a odpovídaly potřebám, problémům a podmínkám v jednotlivých členských státech a dalších zúčastněných zemích
 Spokojenost zúčastněných stran s poznatky vytvořenými v rámci programu a vykázaná míra jejich využívání || Různé zúčastněné strany (Komise, EP, státní správy, prováděcí orgány, sociální partneři, nevládní organizace apod.) využívají poznatky vytvořené v rámci stávajícího programu Progress. Jeho výroční průzkum za rok 2010 ukazuje, že zúčastněné strany, které vědí o vytvořených poznatcích (asi 50 %), je považují za užitečné (asi 85 % dotázaných zúčastněných stran) a využívají je (nebo je hodlají využívat). || Rozšířit škálu zúčastněných stran, které vědí o poznatcích vytvořených v rámci programu (zvýšené povědomí o klíčových výstupech: 75 % dotázaných zúčastněných stran) a udržet vysokou míru spokojenosti (85 % nebo více dotázaných zúčastněných stran)
 Podíl na iniciativách spuštěných generálním ředitelstvím EMPL, které jsou obohaceny o poznatky vytvořené v rámci programu || Nejsou k dispozici || 100 % iniciativ EU v oblasti politik zaměstnanosti a sociální politiky a opatření týkajících se právních předpisů upravujících pracovní podmínky vychází z poznatků vytvořených v rámci programu
 Míra úsilí[22] věnovaná vývoji nových (dříve neexistujících) poznatků (myšlenek, koncepcí, přístupů, modelů, progresivních analýz) || Neexistuje žádný přesný odhad, ale podíl rozpočtových prostředků vynakládaných na vytváření uvedeného druhu poznatků činí asi 10–20 %. Předpokládá se, že tento podíl poroste, a to zejména s ohledem na důraz na sociální inovace. || Nejméně 25 % rozpočtových prostředků se vynakládá na vývoj nových (dříve neexistujících) poznatků (myšlenek, koncepcí, přístupů, modelů, progresivních analýz)
 2. Usnadňovat účinné sdílení informací podporující začlenění, vzájemné učení a dialog o politice zaměstnanosti a sociální politice Unie a právních předpisech upravujících pracovní podmínky na unijní, vnitrostátní a mezinárodní úrovni s cílem pomoci členským státům a dalším zúčastněným zemím při tvorbě jejich politik a při uplatňování práva Unie
 Vykázaná míra zlepšení chápání politik a cílů EU (včetně příslušného zohlednění rovnosti žen a mužů a zákazu diskriminace a přístupnosti ve všech oblastech) || Přibližně 89 % respondentů výročního průzkumu za rok 2010 tvrdí, že díky účasti na akcích financovaných v rámci programu Progress nyní lépe chápou politiky a cíle EU. || 9 z 10 zúčastněných stran tvrdí, že díky účasti na akcích financovaných v rámci programu Progress nyní lépe chápou politiky a cíle EU
 Míra, v jaké akce zaměřené na vzájemné učení nebo sdílení informací podporují začlenění a splňují minimální normy pro konzultace || Následný průzkum za rok 2010 ukazuje, že akce v oblasti vzájemného učení financované z programu Progress jsou vysoce oceňovány za pochopitelnost probírané problematiky a zapojení příslušných subjektů s rozhodovací pravomocí (4 z 5 dotázaných zúčastněných stran vyjádřily kladné stanovisko), avšak poněkud méně pozitivně je hodnoceno zapojení dalších zúčastněných stran (sociálních partnerů, nevládních organizací apod.). || 4 z 5 zúčastněných stran tvrdí, že akce v oblasti vzájemného učení a sdílení informací přispívají k začlenění a plně splňují všechny normy pro konzultace
 Vykázaná (zamýšlená/skutečná) míra využívání informací při tvorbě nebo prosazování politiky příslušnými účastníky, ale i jinými subjekty s rozhodovací pravomocí a zúčastněnými stranami || Následné posouzení akcí financovaných v roce 2010 prostřednictvím programu Progress ukázalo, že přibližně 2/3 účastníků měly v úmyslu využívat nebo skutečně využívají informace pro tvorbu nebo prosazování politiky. Zásadní úkol (zejména v případě akcí v oblasti vzájemného učení) však je podporovat sdílení získaných informací s ostatními příslušnými subjekty s rozhodovací pravomocí a zúčastněnými stranami (tzn. s těmi, jež se akce nezúčastnili). || 3 ze 4 zapojených účastníků vykazují (zamýšlené/skutečné) využívání získaných informací Lepší sdílení informací s ostatními subjekty s rozhodovací pravomocí a zúčastněnými stranami (jež se akce nezúčastnili)
 3. Poskytovat tvůrcům politik finanční podporu pro testování reforem sociální politiky a politiky trhu práce, zvyšovat způsobilost hlavních aktérů navrhovat a provádět sociální experimentování a zpřístupňovat důležité znalosti a zkušenosti
 Vykázaná (zamýšlená/skutečná) míra využívání informací při tvorbě nebo prosazování politiky a/nebo při dalších sociálních experimentech příslušnými účastníky, ale i jinými subjekty s rozhodovací pravomocí a zúčastněnými stranami || Podpora sociálních inovací je novou oblastí zásahů, takže neexistuje žádná výchozí úroveň pro porovnání. || Vzhledem k novosti tohoto druhu činnosti lze očekávat, že by až 2/3 zapojených účastníků vykázala (zamýšlené/skutečné) využívání informací získaných prostřednictvím sociálního experimentování pro účely tvorby nebo prosazování politiky a/nebo pro účely dalších sociálních experimentů
 Přítomnost vhodných podmínek (finančních zdrojů, přístupu k potřebnému know-how a odborným znalostem) umožňujících navrhovat a provádět sociální experimenty v oblasti zaměstnanosti a sociální politiky EU: odpovídající způsobilost hlavních aktérů || Podpora sociálních inovací je novou oblastí zásahů, takže neexistuje žádná výchozí úroveň pro porovnání. || Všechny klíčové předpoklady (finanční zdroje, přístup k příslušnému know-how a odborným znalostem, způsobilost hlavních aktérů) koncipovat a provádět sociální experimenty v oblasti politiky zaměstnanosti a sociální politiky EU jsou posouzeny (např. na základě vyhodnocení) za dostatečné
 4. Poskytovat unijním a vnitrostátním organizacím finanční podporu, aby mohly zvyšovat svou způsobilost vypracovávat, propagovat a podporovat provádění politiky zaměstnanosti a sociální politiky Unie a jejích právních předpisů upravujících pracovní podmínky
 Uznání posílených organizací a sítí jakožto užitečného zdroje informací pro tvůrce politik, subjekty s rozhodovací pravomocí a další zúčastněné strany na úrovni EU a jednotlivých členských států || Neexistuje žádná komplexní výchozí úroveň pro všechny druhy organizací a sítí, jež mají být podporovány v rámci nového programu. V současné době (2011) existuje pouze údaj, že až 9 z 10 dotázaných zúčastněných stran obecně a přibližně 3 ze 4 dotázaných subjektů s rozhodovací pravomocí a úředníků konkrétně považují nejvýkonnější klíčové sítě EU a nevládní organizace za užitečný zdroj informací. || 3 ze 4 dotázaných subjektů s rozhodovacími pravomocemi a dalších zúčastněných stran považují nejpodporovanější organizace a sítě za užitečný zdroj informací o politice EU a členských států
 Vykázaná změna způsobilosti[23] účastníků (jednotlivců či případně organizací), kteří jsou zapojeni do podpořených opatření ke zvýšení způsobilosti, dále rozvíjet, propagovat a podporovat provádění politiky zaměstnanosti a sociální politiky EU a jejích právních předpisů || Neexistuje žádná komplexní výchozí úroveň pro tento druh sebehodnocení účastníků (jednotlivců nebo organizací) zapojených do podporovaných opatření ke zvyšování způsobilosti. První výsledky podobného měření výkonnosti zavedeného klíčovými sítěmi EU a nevládními organizacemi financovanými v rámci programu Progress naznačují pozitivní změnu, zejména pokud jde o získávání zvláštních znalostí důležitých pro vytváření a prosazování politiky, zatímco úspěšnost při zlepšování vnitřní organizace je poněkud menší. || 3 ze 4 účastníků zapojených do podporovaných opatření ke zvýšení způsobilosti vykazují lepší schopnost dále rozvíjet, propagovat a podporovat uplatňování politiky a právních předpisů v oblasti zaměstnanosti a sociálních věcí
 5. Zajistit, aby volná pracovní místa, žádosti o zaměstnání a všechny související informace byly pro potenciální žadatele a zaměstnavatele transparentní (...)
 Celkový počet volných pracovních míst a životopisů uchazečů o práci na portálu pracovní mobility EURES; v současnosti je na portálu pracovní mobility EURES více než 1 milion volných pracovních míst a 600 000 životopisů uchazečů o práci || V současnosti je na portálu EURES více než 1 milion volných pracovních míst a 600 000 životopisů uchazečů o zaměstnání || Předpokládá se, že počet volných pracovních míst by se měl zvyšovat o 3 % ročně.
 Počet náborů nebo umístění pracovníků a nabídek práce realizovaných prostřednictvím portálu pracovní mobility EURES || V současnosti odhadováno na 150 000 umístění ročně || Útvary odpovědné za EURES zahájily studii na téma „Hodnocení systémů veřejných služeb zaměstnanosti pro měření výkonnosti a doporučení týkající se ukazatelů geografické mobility“, aby určily ukazatele pro síť EURES na rok 2020
 6. Rozvíjet služby pro nábor a umísťování pracovníků do zaměstnání prostřednictvím vyřizování nabídek volných pracovních míst a žádostí o zaměstnání na evropské úrovni
 Počet umístění pracovníků do jiného státu zprostředkovaných sítí EURES. Zvýšení počtu umístěných pracovníků o 3 % ročně (v současnosti odhadováno na 150 000 umístění ročně). || Komise teprve nedávno spustila přípravnou akci pro první cílený program mobility „Vaše první zaměstnání zprostředkované sítí EURES“. Odhaduje se, že přispěje k umístění 2 000 až 3 000 mladých pracovníků. || Viz výše
 7. Zvyšovat přístup k mikrofinancování a jeho dostupnost
 Počet mikroúvěrů poskytnutých zprostředkovateli konečným příjemcům s podporou ze strany EU. (50 000 mikroúvěrů poskytnutých do konce celého investičního období) || 0 || 50 000 mikroúvěrů poskytnutých do konce celého investičního období
 Objem poskytnutých mikroúvěrů v eurech (celkový objem o výši bezmála 450 milionů EUR, který je výsledkem pákového efektu ve výši 5násobku příspěvku Unie ve výši 87 milionů EUR) || Nejsou k dispozici || Celkový objem 500 milionů EUR (odpovídá pákovému efektu ve výši 5násobku příspěvku Unie)
 Profil konečných příjemců (věk, pohlaví, příslušnost k menšině, zaměstnání...) mikroúvěru poskytnutého s podporou EU. (50 % příjemců tvoří nezaměstnaní nebo osoby ze znevýhodněných skupin) || Nejsou k dispozici || 50 % příjemců tvoří nezaměstnaní nebo osoby ze znevýhodněných skupin
 8. Zvyšovat institucionální způsobilost poskytovatelů mikroúvěrů
 Počet poskytovatelů mikroúvěrů podporovaných prostřednictvím financování určeného na zvyšování způsobilosti (50 poskytovatelů mikroúvěrů podpořených do konce období podpory) || Nejsou k dispozici || 50 poskytovatelů mikroúvěrů podpořených do konce celého investičního období)
 Úroveň institucionální způsobilosti, pokud jde o financování, lidské zdroje, provozní řízení, jakož i systémy a infrastrukturu (zvýšení způsobilosti sektoru oproti úrovni zjištěné v roce 2009) || Nedostatky ve zvyšování způsobilosti zjištěné v roce 2009 spočívaly v problémech s pokrytím nákladů na zřízení podniku a provozních nákladů, v zaostalých systémech pro měření výkonnosti a analýzu, pouze průměrné úrovni způsobilosti v oblasti lidských zdrojů a v nedostatečné způsobilosti nebankovních poskytovatelů mikroúvěrů v oblasti vytváření sítí a spolupráce[24] || Zvýšení způsobilosti sektoru oproti úrovni zjištěné v roce 2009
 9. Podpora rozvoje sociálních podniků
 Počet sociálních podniků podpořených prostřednictvím této iniciativy (1 000 podpořených sociálních podniků) || 0 || 900 sociálních podniků podpořených do konce celého investičního období
 Objem investic poskytnutých sociálním podnikům (270 milionů, což vede k 3násobnému pákovému efektu) || 0 || 270 milionů, což odpovídá pákovému efektu ve výši 3násobku příspěvku EU
 2.2.
 Systém řízení a kontroly
 2.2.1.
 Zjištěná rizika
 V rámci
 programu Progress bude centralizované přímé řízení zahrnovat a)
 uzavírání četných smluv a poskytování grantů na konkrétní
 činnosti (platí i pro osu týkající se sítě EURES), b)
 poskytování četných grantů na provozní náklady pro nevládní
 organizace, c) spolupráci s mezinárodními organizacemi (platí i pro osu
 týkající se mikrofinancování a sociálního podnikání prováděnou
 v režimu společného řízení). Hlavní riziko bude souviset se
 způsobilostí (především) menších organizací účinně
 regulovat výdaje, jakož i zajistit transparentnost prováděných
 operací.
 2.2.2.
 Předpokládaný způsob řízení
 Vzhledem
 k povaze programu bude efektivní řízení prostředků založeno
 na systému kumulativních kontrol vycházejících z mezinárodních norem pro
 finanční kontroly, na kontrole transakcí v rámci GŘ pro
 zaměstnanost a kontrole transakcí v členských státech.
 Finanční
 okruh zřízený pro plnění rozpočtu bude založen na modelu
 č. 1 (tj. decentralizovaném na úrovni provozních jednotek, s doplňkovým
 ověřením prostřednictvím výběru vzorků). Toto
 uspořádání respektuje zásadu 4 očí zcela v souladu s finančním
 nařízením.
 Transakce
 se budou kontrolovat dvakrát: 100 % transakcí bude kontrolovat
 úředník zodpovědný za finanční ověření (Financial
 Verifying Agent, FVA) (1. úroveň předběžné kontroly)
 a další předběžné kontroly dokumentů bude provádět
 úředník zodpovědný za doplňkové ověření (Complementary
 Verifying Agent, CVA) (2. úroveň předběžné kontroly), jehož
 kontrolním úkolem bude ověřit 10 až 20 % všech transakcí
 představujících nejméně 50 % rozpočtu. Ve výjimečných
 případech, kdy pověřená schvalující osoba nebude mít jistotu, že
 související operace jsou v pořádku, budou před
 závěrečnou platbou provedeny kontroly namístě. Tyto kontroly na
 místě budou provádět externí auditoři.
 Následné
 audity se budou rovněž provádět na místě, a to
 prostřednictvím externího auditora na vzorku transakcí. Při
 výběru těchto transakcí se bude kombinovat posouzení rizik s náhodným
 výběrem.
 Kromě
 toho bude stávající účetní pracoviště provádět následné
 účetní kontroly.
 Pokud
 jde o mezinárodní organizace, budou povinny ve svém účetnictví,
 auditu a vnitřní kontrole a zadávání zakázek uplatňovat
 normy, které poskytují záruky rovnocenné mezinárodně uznávaným
 standardům. Kromě toho musí jednotlivé dohody uzavřené s mezinárodními
 organizacemi ohledně poskytnutí finančních prostředků
 obsahovat přesná ustanovení o plnění úkolů, jimiž jsou tyto
 mezinárodní organizace pověřeny. Zajistí rovněž náležité
 roční následné zveřejnění příjemců finančních
 prostředků pocházejících z rozpočtu.
 2.2.3.
 Náklady na kontrolní činnost
 Byly
 odhadnuty náklady na kontrolu (pokrývající veškeré činnosti, které
 přímo či nepřímo souvisí s ověřením práv
 příjemce/dodavatele a správnosti výdajů). Údaje o nákladech
 byly získány prostřednictvím pohovorů se zaměstnanci
 ohledně doby věnované kontrolní činnosti v přepočtu
 na plné pracovní úvazky.
 Výsledek
 výpočtu za kalendářní rok:
 Předběžné
 kontroly dokumentů a kontroly na místě:
 5 616 200 EUR (0,6 % z rozpočtových
 prostředků, které činí 958,19 milionu EUR)
 Následné
 kontroly na místě: 531 000 EUR (0,05 % z rozpočtových
 prostředků, které činí 958,19 milionu EUR)
 Celkové
 náklady na kontrolní činnost za kalendářní rok:
 6 147 200 EUR (0,64 % z rozpočtových
 prostředků, které činí 958,19 milionu EUR)
 2.2.4.
 Přínosy kontrolní činnosti
 Roční
 náklady na navrhovanou úroveň kontrolní činnosti představují
 přibližně 5 % ročního rozpočtu na provozní výdaje (v
 závazcích – tj. 6 147 200 EUR/123 627 000 EUR za první rok,
 jak uvádí tabulka 3.2.1). Je to odůvodněno velkým množstvím
 transakcí, které se mají kontrolovat (viz výstupy v oddílu 3.2.2). V oblasti
 zaměstnanosti a sociálních věcí přímé řízení a společné
 řízení skutečně zahrnuje uzavírání řady smluv,
 přidělování dotací na akce a hrazení četných grantů na
 provozní náklady pro nevládní organizace, sdružení a odbory. Riziko
 spojené s těmito činnostmi se týká způsobilosti
 (především) menších organizací efektivně kontrolovat výdaje.
 V loňském
 roce úředníci zodpovědní za doplňkové ověření
 zkontrolovali 21,8 % všech transakcí, které představují 84,6 %
 z celkového rozpočtu (59,4 % výdajů v rámci
 přímého řízení). V důsledku toho zjištěný počet
 chyb klesl z 95 v roce 2009 na 67 v roce 2010, což
 představuje míru chybovosti ve výši 8,6 % z celkového počtu
 finančních transakcí. Většina chyb byla formální povahy a neměla
 žádný dopad, co se týče jistoty ohledně zákonnosti a správnosti
 dotyčných transakcí.
 Externí
 auditoři v roce 2010 zkontrolovali na místě transakce
 představující 20,78 % rozpočtu. Úroveň chyb byla pod prahem
 významnosti (1,08 %).
 2.2.5.
 Předpokládaná úroveň rizika nesouladu
 s platnými pravidly
 Dřívější
 míra chybovosti zjištěná v rámci předběžných kontrol
 transakcí dosáhla 8,6 % z celkového počtu finančních
 transakcí v roce 2010. Jak je uvedeno v loňské výroční
 zprávě GŘ EMPL o činnosti, žádná ze zjištěných chyb
 neměla dopad na úroveň jistoty ohledně zákonnosti a správnosti
 dotyčných transakcí.
 Dřívější
 míra chybovosti zjištěná při auditech na místě v rámci
 přímého řízení činila 1,08 %. Tato úroveň chyba byla
 považována za přijatelnou, jelikož byla pod 2% prahem významnosti.
 Navrhované
 změny programu nebudou mít nepříznivý vliv na způsob, jakým jsou
 prostředky v současnosti spravovány. Prokázalo se, že stávající
 systém kontroly je schopen předcházet chybám a/nebo nesrovnalostem a/nebo
 je odhalovat a v případě jejich zjištění je schopen
 zajistit jejich nápravu. Proto se očekává, že míra chybovosti zůstane
 na stejné úrovni jako dosud.
 2.3.
 Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí
 Upřesněte
 stávající nebo předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
 Komise
 přijme vhodná opatření, která zajistí, aby v případě
 provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení byly finanční
 zájmy Společenství chráněny uplatněním preventivních
 opatření proti podvodům, korupci a jakýmkoli jiným protiprávním
 činnostem, a to pomocí účinných kontrol a navracení
 neoprávněně vyplacených částek a v případě
 zjištění nesrovnalostí pomocí účinných, přiměřených
 a odrazujících sankcí v souladu s článkem 325
 Smlouvy o fungování Evropské unie, nařízením Rady (ES,
 Euratom) č. 2988/95 ze dne
 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů
 Evropských společenství[25] a čl. 53
 písm. a) finančního nařízení.
 Komise
 nebo její zástupci a Účetní dvůr jsou zmocněni ke kontrole
 všech dokladů a ke kontrole na místě všech příjemců,
 dodavatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi prostředky
 Unie. Úřad OLAF je oprávněn provádět kontroly a inspekce na
 místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování
 přímo či nepřímo týká, a to v souladu s postupy
 stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne
 11. prosince 1996[26], aby se zjistilo, zda
 nedošlo k podvodu, korupci nebo jakékoli jiné protiprávní činnosti
 v souvislosti s dohodou nebo rozhodnutím o grantu či
 smlouvou týkající se financování ze strany Unie.
 Aniž
 jsou dotčeny předchozí pododstavce, musí veškerá rozhodnutí, dohody
 a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení
 výslovně zmocňovat Komisi, včetně úřadu OLAF, a Účetní
 dvůr k provádění takových auditů, kontrol na místě
 a inspekcí.
 3.
 ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1.
 Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené
 výdajové rozpočtové linie
 · Stávající rozpočtové linie výdajů
 V pořadí
 okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 číslo [název........................................] || RP/NRP ([27]) || zemí ESVO[28] || kandidátských zemí[29] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 1a || 04 03 04 XX Eures - –dépenses opérationnelles || RP || ANO || ANO || NE || NE
 1a || 04 04 01 XX Progress - –dépenses opérationnelles || RP || ANO || ANO || NE || NE
 1a || 04 04 15 XX EPMF - –dépenses opérationnelles || RP || NE || NE || NE || NE
 1a || 04 01 04 04 EURES (services européens de l’emploi) Dépenses pour la gestion administrative || NRP || ANO || NE || NE || NE
 1a || 04 01 04 10 Program Progress Dépenses pour la gestion administrative || NRP || ANO || ANO || NE || NE
 1a || 04 01 04 11 Instrument européen de microfinancement — Dépenses pour la gestion administrative || NRP || NE || NE || NE || NE
 · Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje
 V pořadí okruhů víceletého finančního rámce
 a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 číslo [název............................................] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 1 || [XX.YY.YY.YY] Evropský program pro sociální změny a inovace – osa týkající se programu Progress – dépenses opérationnelles || RP || ANO || ANO || NE || NE
 1 || [XX.YY.YY.YY] Evropský program pro sociální změny a inovace – osa týkající se sítě EURES – dépenses opérationnelles || RP || ANO || NE || NE || NE
 1 || [XX.YY.YY.YY] Evropský program pro sociální změny a inovace – osa týkající se mikrofinancování a sociálního podnikání – dépenses opérationnelles || RP || ANO || ANO || NE || NE
 1a || [XX.YY.YY.YY] Evropský program pro sociální změny a inovace – osa týkající se programu Progress Dépenses pour la gestion administrative || NRP || ANO || ANO || NE || NE
 1a || [XX.YY.YY.YY] Evropský program pro sociální změny a inovace – osa týkající se sítě EURES Dépenses pour la gestion administrative || NRP || ANO || NE || NE || NE
 1a || [XX.YY.YY.YY] Evropský program pro sociální změny a inovace – osa týkající se sítě mikrofinancování a sociálního podnikání – Dépenses pour la gestion administrative || NRP || ANO || ANO || NE || NE
 3.2.
 Odhadovaný dopad na výdaje
 3.2.1.
 Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
 místa)
 Okruh víceletého finančního rámce || Číslo || OKRUH 1: Inteligentní růst podporující začlenění
 GŘ: <EMPL> || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || CELKEM
  Operační prostředky || || || || || || || || || || ||
 Osa týkající se programu Progress || Závazky || (1) || 74,176 || 75,858 || 77,413 || 78,618 || 80,297 || 82,098 || 85,694 || || || || 554,154
 Platby || (2) || 23,617 || 46,581 || 50,306 || 70,130 || 68,425 || 69,129 || 71,773 || 61,677 || 52,866 || 39,650 || 554,154
 Osa týkající se sítě EURES || Závazky || (1a) || 18,544 || 18,964 || 19,353 || 19,654 || 20,075 || 20,524 || 21,424 || || || || 138,538
 Platby || (2a) || 14,703 || 15,033 || 15,333 || 15,573 || 15,903 || 16,209 || 16,984 || 14,400 || 14,400 || || 138,538
 Osa týkající se mikrofinancování || Závazky || (1a) || 24,726 || 25,286 || 25,804 || 26,206 || 26,766 || 27,366 || 28,564 || || || || 184,718
 Platby || (2a) || 24,726 || 25,286 || 25,804 || 26,206 || 26,766 || 27,366 || 28,564 || || || || 184,718
 Rezervní fondy || 6,181 || 6,322 || 6,451 || 6,551 || 6,692 || 6,842 || 7,141 || || || || 46,180
 || || || || || || || || || || ||
 CELKEM prostředky pro GŘ <EMPL> || Závazky || =1+1a +3 || 123,627 || 126,430 || 129,021 || 131,029 || 133,831 || 136,829 || 142,823 || || || || 923,590
 Platby || =2+2a +3 || 69,227 || 93,222 || 97,894 || 118,460 || 117,786 || 119,546 || 124,462 || 76,077 || 67,266 || 39,650 || 923,590
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 123,627 || 126,430 || 129,021 || 131,029 || 133,831 || 136,829 || 142,823 || || || || 923,590
 Platby || (5) || 69,227 || 93,222 || 97,894 || 118,460 || 117,786 || 119,546 || 124,462 || 76,077 || 67,266 || 39,650 || 923,590
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || 4,400 || 4,600 || 5,000 || 5,000 || 5,200 || 5,200 || 5,200 || || || || 34,600
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 128,027 || 131,030 || 134,021 || 136,029 || 139,030 || 142,029 || 148,024 || || || || 958,190
 Platby || =5+ 6 || 73,627 || 97,822 || 102,894 || 123,460 || 122,986 || 124,746 || 129,662 || 76,077 || 67,266 || 39,650 || 958,190
 Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů:
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || || || || || || || || || || ||
 Platby || (5) || || || || || || || || || || ||
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || || || || || || || || || || ||
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 4 víceletého finančního rámce (referenční částka) || Závazky || =4+ 6 || || || || || || || || || || ||
 Platby || =5+ 6 || || || || || || || || || || ||
 Okruh víceletého finančního rámce || 5 || Správní náklady
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
 místa)
 || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 GŘ: <EMPL> ||
  Lidské zdroje || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 102,2
  Ostatní správní výdaje || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 9,94
 GŘ <EMPL> CELKEM || Prostředky || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 112,14
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 112,14
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
 místa)
 || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 144,047 || 147,05 || 150,041 || 152,049 || 155,05 || 158,049 || 164,044 || || || || 1 070,33
 Platby || 89,647 || 133,844 || 118,91 || 139,483 || 139,007 || 140,767 || 145,679 || 76,077 || 67,266 || 39,650 || 1 070,33
 3.2.2.
 Odhadovaný dopad na operační prostředky
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních
 prostředků
 –
 þ Návrh/podnět vyžaduje využití operačních
 prostředků, jak je vysvětleno dále:
 Prostředky na závazky v milionech EUR
 (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy ò || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh výstupu[30] || Prům. náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 1: Vytvářet a šířit kvalitní srovnávací analytické znalosti cílem zajistit, aby politika zaměstnanosti a sociální politika Unie a její právní předpisy upravující pracovní podmínky byly založeny na správných podkladech a odpovídaly potřebám, problémům a podmínkám v jednotlivých členských státech a dalších zúčastněných zemích
 Sledování a hodnocení provádění a dopadů právních předpisů EU a politik v oblasti zaměstnanosti, pracovních podmínek a v oblasti sociální politiky, rovněž prostřednictvím příslušných sítí odborníků || Datové sklady, síť právních odborníků a odborníků na danou zemi || 0,20 || 14 || 2,698 || 14 || 2,708 || 14 || 2,718 || 14 || 2,968 || 14 || 2,739 || 14 || 3,049 || 14 || 3,191 || 98 || 20,071
 Výzkum a analýzy ohledně zaměstnanosti, pracovních podmínek a sociální politiky, s cílem poskytovat podklady a formovat program politik na úrovni EU a na mezinárodní úrovni, také prostřednictvím spolupráce s mezinárodními organizacemi || (Výhledové) studie, spolupráce s mezinárodními organizacemi || 0,34 || 14 || 4,338 || 14 || 4,67 || 14 || 4,495 || 14 || 4,842 || 14 || 4,749 || 14 || 5,267 || 14 || 5,585 || 98 || 33,946
 Vypracovávání a šíření společných metodik, ukazatelů a kritérií týkajících se politiky zaměstnanosti a sociální politiky || Spolupráce Evropské laboratoře pracovní mobility se střediskem CEDEFOP, nové ukazatele, společné projekty se SVS || 0,79 || 5 || 3,87 || 5 || 3,886 || 5 || 3,691 || 5 || 3,918 || 5 || 3,936 || 5 || 4,102 || 5 || 4,4 || 35 || 27,803
 Sběr, zpracování a šíření údajů a statistických informací, zejména ve spolupráci s ESTAT, průzkumy || ESCO, Evropský monitor volných pracovních míst, Eurobarometry, zvláštní moduly EFT, databáze PTP || 0,5 || 10 || 7,112 || 10 || 7,115 || 10 || 6,94 || 10 || 7,187 || 10 || 7,124 || 10 || 7,262 || 10 || 7,301 || 70 || 50,041
 Posouzení dopadů a hodnocení s cílem poskytnout podklady Komisi pro procesy tvorby politik, včetně hodnocení programu || Zprávy předběžné studie pro posouzení dopadů || 0,32 || 6 || 1,747 || 5 || 1,549 || 7 || 2,847 || 5 || 1,785 || 7 || 2,915 || 5 || 1,946 || 7 || 2,376 || 42 || 15,165
 Každoroční sledování programu || Výroční kontrolní zprávy || 0,3 || 0 || 0 || 1 || 0,3 || 0 || 0 || 1 || 0,3 || 0 || || 1 || 0,3 || 0 || 0 || 3 || 0,9
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 || 49 || 19,765 || 49 || 20,228 || 50 || 20,691 || 49 || 21 || 50 || 21,463 || 49 || 21,926 || 50 || 22,853 || 346 || 147,926
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 2: Usnadňovat účinné sdílení informací podporující začlenění, vzájemné učení a dialog o politice zaměstnanosti a sociální politice Unie a právních předpisech upravujících pracovní podmínky na unijní, vnitrostátní a mezinárodní úrovni s cílem pomoci členským státům a ostatním zúčastněným zemím při tvorbě jejich politik a při provádění právních předpisů Unie
 Vzájemná hodnocení, vzájemné učení a výměna osvědčených postupů v souvisejících oblastech politiky || Vzájemný dialog veřejných služeb zaměstnanosti, vzájemná hodnocení, semináře zaměřené na vzájemné učení || 0,19 || 30 || 5,71 || 29 || 5,545 || 31 || 6,062 || 31 || 6,1 || 31 || 6,076 || 31 || 6,093 || 32 || 6,471 || 215 || 42,057
 Vývoj a údržba informačních systémů umožňujících výměnu a šíření informací o politice a právních předpisech EU v souvisejících oblastech || Společné projekty s OECD, MOP, Světovou bankou, EUROMOD; přehled dovedností EU, internetový nástroj Postupy hodnocených služeb zaměstnanosti || 0,93 || 6 || 5,15 || 6 || 5,343 || 6 || 5,248 || 6 || 5,514 || 6 || 5,713 || 6 || 6,114 || 6 || 6,143 || 42 || 39,225
 Školení a vzájemné učení určené pro právníky a politiky || Semináře || 0,1 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 56 || 5,6
 Informační a komunikační kampaně na úrovni EU a jednotlivých států || Akce, audiovizuální a propagační materiály || 0,49 || 4 || 1,9 || 4 || 1,914 || 4 || 1,928 || 4 || 1,943 || 4 || 2,069 || 4 || 1,973 || 4 || 1,988 || 28 || 13,715
 Výměna zaměstnanců mezi státními správami || Výměna inspektorů SLIC, návštěvy, zprávy || 0,06 || 16 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 112 || 6,3
 Financování středisek pro sledování na evropské úrovni || Evropská agentura pro sledování zaměstnanosti || 0,29 || 5 || 1,32 || 5 || 1,344 || 5 || 1,368 || 5 || 1,393 || 5 || 1,419 || 5 || 1,445 || 5 || 1,471 || 35 || 9,76
 Příručky, zprávy a vzdělávací materiály || Příručky osvědčených postupů a další vzdělávací publikace || 0,16 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 35 || 5,6
 Vytváření sítí mezi specializovanými subjekty na evropské úrovni || Síť vedoucích pracovníků veřejných služeb zaměstnanosti, další setkání || 0,23 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 42 || 9,73
 Mezinárodní konference na podporu vnějšího rozměru politiky zaměstnanosti a sociální politiky || Mezinárodní konference || 0,7 || 14 || 0,9 || 14 || 0,912 || 14 || 0,924 || 14 || 0,937 || 14 || 0,949 || 14 || 0,962 || 14 || 1,336 || 98 || 6,92
 Konference, semináře, kulaté stoly atd. věnované otázkám práva a politiky EU v oblasti zaměstnanosti, pracovních podmínek a sociálních věcí || Akce na evropské úrovni, konference v rámci předsednictví, semináře na podporu otevřené metody koordinace || 0,16 || 18 || 2,906 || 19 || 3,24 || 20 || 3,041 || 20 || 3,082 || 21 || 3,216 || 22 || 3,447 || 23 || 3,85 || 143 ||
 Zvyšování hodnoty a šíření výsledků programu || Publikace, nástroj IT || 0,17 || 3 || 0,45 || 3 || 0,5 || 4 || 0,57 || 3 || 0,56 || 3 || 0,55 || 3 || 0,54 || 3 || 0,48 || 22 || 3,65
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2 || 115 || 22,226 || 115 || 22,688 || 119 || 23,031 || 118 || 23,419 || 119 || 23,882 || 120 || 24,464 || 122 || 25,629 || 828 || 165,339
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 3: Poskytovat tvůrcům politik finanční podporu pro testování reforem sociální politiky a politiky trhu práce, zvyšovat způsobilost hlavních aktérů navrhovat a provádět sociální experimentování a zpřístupňovat důležité znalosti a zkušenosti
 Finanční podpora projektů v oblasti sociálního experimentování || Granty || 1,17 || 9 || 9,8 || 9 || 9,8 || 9 || 10,7 || 9 || 11,2 || 10 || 11,7 || 10 || 12 || 10 || 12,2 || 66 || 77,4
 Zvyšování způsobilosti || Výzkum, vývoj metodik, analytické činnosti, školení, rovněž prostřednictvím sítí odborníků, komunity zabývající se praktickými postupy a digitální platformy || 0,14 || 10 || 1,65 || 12 || 1,8 || 10 || 1,3 || 10 || 1,4 || 10 || 1,2 || 8 || 0,986 || 8 || 1,098 || 68 || 9,434
 Činnosti ke zvýšení povědomí || Konference, pracovní setkání, vzájemné hodnocení a výměna osvědčených postupů, komunikace || 0,15 || 10 || 1,609 || 12 || 1,765 || 14 || 1,671 || 10 || 1,275 || 10 || 1,281 || 10 || 1,5 || 10 || 1,8 || 76 || 10,901
 Mezisoučet za specifický cíl č. 3 || 29 || 13,059 || 33 || 13,365 || 33 || 13,671 || 29 || 13,875 || 30 || 14,181 || 28 || 14,486 || 28 || 15,098 || 210 || 97,735
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 4: Poskytovat unijním a vnitrostátním organizacím finanční podporu, aby mohly zvyšovat svou způsobilost vypracovávat, propagovat a podporovat provádění politiky zaměstnanosti a sociální politiky Unie a jejích právních předpisů upravujících pracovní podmínky
 Podpora klíčových sítí na úrovni EU, jejichž činnost souvisí s plněním cílů programu (rámcové dohody o partnerství) || Granty (náklady na provoz sítí) || 0,71 || 14 || 9 || 14 || 9,3 || 14 || 9,5 || 14 || 9,8 || 14 || 10 || 14 || 10,249 || 14 || 11 || 98 || 68,849
 Podpora veřejných orgánů, organizací občanské společnosti a dalších významných aktérů (např. služeb zaměstnanosti) po zveřejnění výzev k podávání návrhů || Granty na projekty || 0,6 || 16 || 8,927 || 16 || 9,051 || 16 || 9,276 || 16 || 9,249 || 16 || 9,472 || 16 || 9,645 || 16 || 9,775 || 112 || 65,395
 Zvyšování způsobilosti poskytovatelů mikroúvěrů || Výměna osvědčených postupů, školení, poradenství a úvěrové hodnocení || 0,06 || 20 || 1,2 || 20 || 1,224 || 20 || 1,248 || 20 || 1,273 || 20 || 1,299 || 20 || 1,325 || 20 || 1,341 || 140 || 8,91
 Mezisoučet za specifický cíl č. 4 || 50 || 19,127 || 50 || 19,575 || 50 || 20,024 || 50 || 20,322 || 50 || 20,771 || 50 || 21,219 || 50 || 22,116 || 350 || 143,154
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 5: Zajistit, aby volná pracovní místa a žádosti o práci a všechny související informace byly pro potenciální žadatele a zaměstnavatele transparentní
 Tvorba internet. stránek, kontaktního místa a portálů pracovní mobility sítě EURES || Databáze životopisů a volných pracovních míst na portálu pracovní mobility || 1,5 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 28 || 42
 Podpora služeb zaměstnanosti za účelem rozvoje evropských trhů práce přístupných všem, a to prostřednictvím školení a vytváření sítí v rámci EURES, informačních a komunikačních činností a pořádání dnů pracovních příležitostí || Školení, koordinační schůzky, setkání pracovních skupin, komunikační kampaně, podílení se na pořádání veletrhů pracovních příležitostí || 1,4 || 3 || 3,019 || 3 || 3,439 || 3 || 3,829 || 3 || 4,129 || 3 || 4,549 || 3 || 4,999 || 3 || 5,899 || 21 || 29,863
 Mezisoučet za specifický cíl č. 5 || 7 || 9,019 || 7 || 9,439 || 7 || 9,829 || 7 || 10,129 || 7 || 10,549 || 7 || 10,999 || 7 || 11,899 || 49 || 71,863
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 6: Rozvíjet služby pro nábor a umísťování pracovníků do zaměstnání prostřednictvím vyřizování nabídek volných pracovních míst a žádostí o zaměstnání na evropské úrovni
 Umísťování pracovníků do zaměstnání prostřednictvím vyřizování žádostí o zaměstnání a nabídek volných míst na evropské úrovni, včetně opatření k umísťování mladých lidí do zaměstnání || Počet mladých pracovníků umístěných do zaměstnání v jiných členských státech EU než v zemi jejich trvalého pobytu || 3175 || 3000 || 9,525 || 3000 || 9,525 || 3000 || 9,525 || 3000 || 9,525 || 3000 || 9,525 || 3000 || 9,525 || 3000 || 9,525 || 21000 || 66,675
 Mezisoučet za specifický cíl č. 6 || 66,675
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 7: Zvyšovat přístup k mikrofinancování a jeho dostupnost
 Mikroúvěry || Objem poskytnutých mikroúvěrů (v milionech EUR) || 0,002 || 5657 || 11,314 || 5837 || 11,674 || 5972 || 11,944 || 6015 || 12,030 || 6074 || 12,148 || 6134 || 12,268 || 6269 || 12,538 || 41958 || 83,916
 Mezisoučet za specifický cíl č. 7 || 83,916
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 8: Zvyšovat institucionální způsobilost poskytovatelů mikroúvěrů
 Financování opatření ke zvýšení způsobilosti prostřednictvím grantů, půjček a kapitálových investic || Počet podpořených poskytovatelů mikroúvěrů || 0,203 || 4 || 0,812 || 5 || 1,015 || 5 || 1,015 || 6 || 1,218 || 7 || 1,421 || 7 || 1,421 || 8 || 1,624 || 42 || 8,522
 Mezisoučet za specifický cíl č. 8 || 8,522
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 9: Podpora rozvoje sociálních podniků
 Půjčky, kapitál pro sociální podniky || Počet sociálních podniků, které obdržely půjčku nebo kapitál || 0,12 || 105 || 12,600 || 105 || 12,600 || 107 || 12,840 || 108 || 12,960 || 110 || 13,200 || 114 || 13,680 || 120 || 14,400 || 769 || 92,28
 Mezisoučet za specifický cíl č. 9 || 92,28
 NÁKLADY CELKEM (provozní prostředky, bez přidělení rezervních prostředků ve výši 5 %) || || 97,682 || || 99,881 || || 101,879 || || 103,478 || || 105,677 || || 108,062 || || 112,825 || || 877,41
 3.2.3.
 Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
 3.2.3.1.
 Shrnutí
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků
 –
 þ Návrh/podnět vyžaduje využití správních prostředků,
 jak je vysvětleno dále:
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
 místa)
 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 Lidské zdroje || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 102,2
 Ostatní správní výdaje || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 9,94
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 112,14
 Mimo OKRUH 5[31] víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 Lidské zdroje || || || || || || || ||
 Ostatní výdaje správní povahy || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 24.969
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 24.969
 CELKEM || 19,587 || 19,587 || 19,587 || 19,587 || 19,587 || 19,587 || 19,587 || 137,109
 3.2.3.2.
 Odhadované potřeby v oblasti lidských
 zdrojů
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů
 –
 þ Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je
 vysvětleno dále:
 Odhad vyjádřete v jednotkách
 odpovídajících práci na plný úvazek bez desetinných míst
 || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) ||
 || 04 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 109 || 109 || 109 || 109 || 109 || 109 || 109
 || XX 01 01 02 (při delegacích) || || || || ||
 || XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || || || || ||
 || 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || || || || ||
 ||  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[32] ||
 || 04 01 02 01 (SZ, DZ, VNO z celkového rámce) || 11 || 11 || 11 || 11 || 11 || 11 || 11
 || XX 01 02 02 (SZ, DZ, MOD, MZ a VNO při delegacích) || || || || ||
 || XX 01 04 yy [33] || – v ústředí[34] || || || || ||
 || – při delegacích || || || || ||
 || XX 01 05 02 (SZ, DZ, VNO v nepřímém výzkumu) || || || || ||
 || 10 01 05 02 (SZ, DZ, VNO v přímém výzkumu) || || || || ||
 || Jiné rozpočtové linie (upřesněte) || || || || ||
 || CELKEM || 120 || 120 || 120 || 120 || 120 || 120 || 120
 XX je oblast
 politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
 Potřeby v oblasti lidských a správních
 zdrojů se pokrývají z prostředků, které jsou již
 přiděleny na řízení této akce a/nebo přesunutých v rámci
 GŘ, případně doplněny z dodatečného
 přídělu, který lze řídícímu generálnímu ředitelství
 poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na
 rozpočtová omezení.
 Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci ||
 Externí zaměstnanci ||
 3.2.4.
 Soulad se stávajícím víceletým finančním
 rámcem
 –
 þ Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým
 finančním rámcem.
 –
 ̈ Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
 finančního rámce.
 Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné
 rozpočtové linie a odpovídající částky.
 –
 ̈ Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje flexibility nebo
 změnu víceletého finančního rámce[35].
 Upřesněte potřebu, příslušné
 okruhy a rozpočtové linie a odpovídající částky.
 3.2.5.
 Příspěvky třetích stran
 –
 Návrh/podnět nepočítá se
 spolufinancováním od třetích stran
 –
 Návrh/podnět počítá se
 spolufinancováním podle následujícího odhadu:
 Prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na
 3 desetinná místa)
 || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... zadat počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt || || || || || || || ||
 Spolufinancované prostředky CELKEM || || || || || || || ||
 3.3.
 Odhadovaný dopad na příjmy
 –
 þ Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
 –
 ̈ Návrh/podnět má tento finanční dopad:
 ̈ dopad na vlastní zdroje
 ̈ dopad na různé příjmy
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
 místa)
 Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém období || Dopad návrhu/podnětu[36]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit tolik sloupců, kolik je třeba podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Článek ............. || || || || || || || ||
 U účelově
 vázaných různých příjmů upřesněte dotčené
 výdajové rozpočtové linie.
 -
 Upřesněte způsob výpočtu dopadu na příjmy.
 -
 [1] Doplnit odkaz.
 [2] Úř. věst. C , , s. .
 [3] Úř. věst. C , , s. .
 [4] KOM(2011) 500
 [5] Úř. věst. L 315, 15.11.2006, s. 1.
 [6] Úř. věst. L 141, 27.5.2011, s. 1.
 [7] Úř. věst. L 5, 10.1.2003, s. 16.
 [8] Úř. věst. L 87, 7.4.2010, s. 1.
 [9] Rozhodnutí Rady 2010/707/EU ze dne
 21. října 2010 o hlavních směrech politik
 zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 308,
 24.11.2010, s. 46).
 [10] KOM(2007) 708, 13.11. 2007.
 [11] KOM(2011) XXX.
 [12] Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.
 [13] Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36.
 [14] V současných cenách.
 [15] Úř. věst. L XXX, XX.XX.2012, s. XX.
 [16] Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.
 [17] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.
 [18] Úř. věst. L 114, 30.4.2002, s. 6.
 [19] Úř. věst. L 5, 10.1.2009, s. 16.
 [20] ABM: řízení podle činností (Activity-Based
 Management); ABB: sestavování rozpočtu podle činností (Activity-Based
 Budgeting).
 [21] Hodnocení sociální otevřené metody koordinace, 2011;
 Studie zapojení zúčastněných stran do provádění sociální
 otevřené metody koordinace, 2010.
 [22] Je nutno měřit jako odhadovaný podíl
 z rozpočtu přiděleného na vytvoření uvedeného druhu
 poznatků.
 [23] Výrazem „způsobilost“ se zde rozumí: znalosti
 nezbytné k tvorbě nebo obhajobě politik, dovednosti
 a schopnost je aktivně a účinně obhajovat, (v
 případě organizace –) zlepšená vnitřní organizace (včetně
 zlepšení strategického plánování a řízení výkonnosti).
 [24] Evers a Jung / Tržní studie EMS, EIF o mikroúvěrech v Evropské
 unii: zvyšování
 způsobilosti a politická doporučení, březen 2009. Podle této
 studie
 zahrnuje institucionální způsobilost vizi a strategii,
 financování, lidské zdroje, provozní
 řízení a systémy a infrastrukturu.
 [25] Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.
 [26] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.
 [27] RP= rozlišené prostředky / NRP= nerozlišené
 prostředky.
 [28] ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
 [29] Kandidátské země a případně potenciální
 kandidátské země.
 [30] Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být
 dodány (např. počet financovaných studentských výměn, počet
 vybudovaných kilometrů silnic atd.).
 [31] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na
 podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“),
 nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 [32] SZ = smluvní zaměstnanec; DZ = dočasný
 zaměstnanec; MOD = mladý odborník při delegaci; MZ = místní
 zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník.
 [33] Dílčí strop na externí pracovníky z operačních
 prostředků (bývalé linie „BA“).
 [34] V podstatě na strukturální fondy, Evropský
 zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský
 rybářský fond.
 [35] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.
 [36] Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla
 a dávky z cukru), je třeba uvést čisté částky, tj.
 hrubé částky po odečtení 25% nákladů na výběr.