text:
105/1990 Zb. - Zákon o súkromnom podnikaní občanov - SLOV-LEX
 105/1990 Zb./
 105/1990 Zb.
 Časová verzia predpisu účinná od 01.06.1991 do 30.06.1991
 z 18. apríla 1990
 o súkromnom podnikaní občanov
 Občania môžu individuálne prevádzkovať podnikateľskú činnosť v rozsahu a za podmienok ustanovených týmto zákonom. Na spoločné prevádzkovanie podnikateľskej činnosti občania môžu vytvárať obchodné spoločnosti,1) tichú spoločnosť alebo konzorcium.2)
 Podnikateľskou činnosťou podľa tohto zákona sa rozumie trvalé prevádzkovanie výroby, obchodu alebo poskytovanie služieb a prác alebo iných činností za účelom získavania trvalého zdroja peňažných príjmov (ďalej len „podnikanie“).
 Tento zákon sa nevzťahuje na tvorbu diel podľa autorského zákona, na poľnohospodársku výrobu, na výkon zárobkovej činnosti lekárov a iných zdravotníckych pracovníkov, overovateľov (audítorov) a na poskytovanie právnej pomoci, prípadne na výkon obdobných špecializovaných činností, pokiaľ ich upravujú osobitné predpisy.
 Občan podnikajúci podľa tohto zákona (ďalej len „podnikateľ“) môže prevádzkovať aj činnosť vyhradenú osobitnými predpismi organizáciám,3) a to v rovnakom rozsahu a za rovnakých podmienok ako organizácia, s výnimkou činnosti vyhradenej takto štátu alebo osobitným predpisom určenej organizácii.4)
 Podnikateľovi nemožno určiť povinnosti v štátnom pláne hospodárskeho a sociálneho rozvoja.
 Podnikateľ môže pri podnikaní zamestnávať neobmedzený počet pracovníkov.
 Vzťah podnikateľa a pracovníka sa spravuje pracovnoprávnymi predpismi.5) Pracovnoprávny vzťah nemôže vzniknúť medzi manželmi.
 Podnikateľ je oprávnený za účelom podnikania nadobúdať majetok v neobmedzenom rozsahu.
 Oprávnenie na podnikateľskú činnosť
 Oprávnenie na podnikateľskú činnosť podľa tohto zákona vzniká registráciou vykonanou na základe žiadosti na orgáne príslušnom na registráciou.
 Orgán príslušný na registráciou vykoná registráciu, pokiaľ podmienky a náležitosti žiadosti zodpovedajú ustanoveniam tohto zákona.
 Podmienkou registrácie je vek najmenej 18 rokov žiadateľa, jeho spôsobilosť na právne úkony, bezúhonnosť a odborná kvalifikácia, pokiaľ ju povaha podnikania vyžaduje.
 Bezúhonnosť orgán príslušný na registráciu posudzuje vo vzťahu k predmetu podnikania s ohľadom na ochranu práv iných občanov a organizácií.
 Ak podľa osobitných predpisov6) na výkon činnosti, ktorá má byť predmetom podnikania, treba osobitné povolenie, oprávnenie alebo preukaz spôsobilosti, nemožno registráciu vykonať bez predloženia príslušného dokladu.
 V prípade, že podnikateľ má v úmysle uskutočňovať podnikateľskú činnosť, ktorej predpokladom je určitá odborná kvalifikácia, spôsobilosť alebo oprávnenie, prostredníctvom vedúceho alebo iného pracovníka, musí uvedené podmienky spĺňať tento vedúci alebo iný pracovník.
 V žiadosti o registráciu žiadateľ uvedie
 svoje meno, priezvisko, miesto trvalého bydliska, rodné číslo, prípadne tieto údaje týkajúce sa vedúceho alebo iného pracovníka (§ 7 ods. 4),
 miesto podnikania, ak je trvalé,
 obchodný názov (firmu),7) prípadne ochrannú známku,8) ktoré bude používať. Obchodný názov sa skladá z priezviska podnikateľa, prípadne z dodatku zamedzujúceho zameniteľnosť; orgán príslušný na registráciu môže pripustiť aj iný obchodný názov (firmu),
 deň začatia podnikania.
 K žiadosti o registráciu je žiadateľ povinný pripojiť
 doklad o povolení, oprávnení alebo spôsobilosti, pokiaľ je potrebný podľa § 7 ods. 3 tohto zákona pre predmet podnikania, o ktorého registráciu sa žiada,
 doklad o odbornej kvalifikácii, spôsobilosti alebo oprávnení vedúceho alebo iného pracovníka, pokiaľ je podľa § 7 ods. 4 tohto zákona tento doklad pre podnikanie nevyhnutný,
 výpis z registra trestov.
 Žiadateľ, ktorý nemá trvalé bydlisko na území Česko-slovenskej federatívnej republiky, priloží tiež povolenie na podnikanie udelené príslušným ústredným orgánom štátnej správy republiky, na ktorej území hodlá podnikať.
 Orgán príslušný na registráciu môže upustiť od požiadavky predložiť doklad o odbornej kvalifikácii, ak žiadateľ iným spôsobom preukáže primeranú prax a skúsenosti v odbore podnikania, o ktorého registráciu žiada.
 Rozhodnutie o registrácii obsahuje náležitosti uvedené v § 8 ods. 1, prípadne aj časové obmedzenie registrácie, pokiaľ o ne žiadateľ požiadal.
 Orgán príslušný na registráciu zašle odpis rozhodnutia o registrácii orgánu vykonávajúcemu správu dane, príslušnej poisťovni a príslušnému orgánu štátnej štatistiky. Ak ide o podnikateľa, ktorý má bydlisko na území Česko-slovenskej federatívnej republiky, zašle odpis rozhodnutia o registrácii aj orgánu, ktorý vykonáva jeho sociálne zabezpečenie.
 Na základe oznámenia podľa odseku 2 pridelí príslušný orgán štátnej štatistiky podnikateľovi identifikačné číslo.
 Podnikateľ je povinný orgánu príslušnému na registráciu oznámiť všetky zmeny týkajúce sa údajov a dokladov, ktoré je povinný uviesť a predložiť pri podaní žiadosti o registráciu, prípadne predložiť doklady o nich, a to do 15 dní od vzniku týchto zmien.
 Na základe hlásenia podnikateľa podľa odseku 1 orgán príslušný na registráciu rozhodne o zmene rozhodnutia o registrácii alebo registráciu zruší.
 Orgán príslušný na registráciu zruší registráciu, ak
 podnikateľ stratil povolenie, oprávnenie alebo spôsobilosť, pokiaľ sú podľa § 7 ods. 3 tohto zákona pre predmet podnikania potrebné,
 podnikateľ bol právoplatne odsúdený pre úmyselný trestný čin, ktorého skutková podstata súvisí s predmetom podnikania,
 Orgán príslušný na registráciu môže registráciu zrušiť, ak podnikateľ závažným spôsobom porušuje podmienky alebo povinnosti vyplývajúce z rozhodnutia o registrácii, z tohto zákona alebo z ostatných všeobecne záväzných právnych predpisov alebo porušuje zásady poctivého obchodného styku alebo hospodárskej súťaže;9) ak bola registrácia zrušená z týchto dôvodov, môže občan požiadať o novú registráciu najskôr po uplynutí jedného roka od právoplatnosti rozhodnutia o zrušení registrácie.
 Orgán príslušný na registráciu môže registráciu zrušiť z dôvodov uvedených v odseku 2 najdlhšie do troch mesiacov od zistenia dôvodov, ktoré ho na zrušenie registrácie oprávňujú, najneskôr však do jedného roka od ich vzniku.
 V rozhodnutí o zrušení registrácie určí orgán príslušný na registráciu lehotu potrebnú na ukončenie podnikania, splnenie uzavretých zmlúv a na ukončenie prípadných pracovnoprávnych vzťahov.
 Orgán príslušný na registráciu zašle odpis rozhodnutia o zmene alebo zrušení registrácie orgánu vykonávajúcemu správu dane, príslušnej poisťovni, príslušnému orgánu, ktorý vykonáva sociálne zabezpečenie podnikateľa, a príslušnému orgánu štátnej štatistiky. Ak je podnikateľ zapísaný do podnikového registra, zašle orgán príslušný na registráciu odpis rozhodnutia o zrušení registrácie príslušnému registrovému súdu.
 Orgán príslušný na registráciu pozastaví podnikateľovi výkon tej podnikateľskej činnosti, na ktorej výkon je nevyhnutná podľa § 7 ods. 4 odborná kvalifikácia, spôsobilosť alebo oprávnenie, ktoré podnikateľ nemá, a ktorú vykonával za neho vedúci alebo iný pracovník, ktorý podľa oznámenia podnikateľa prestal byť jeho pracovníkom. Po predložení dokladov, ktoré treba na podnikanie podľa § 7 ods. 3 alebo 4 tohto zákona, orgán príslušný na registráciu svoje rozhodnutie o pozastavení výkonu podnikateľskej činnosti zruší.
 Oprávnenie na podnikateľskú činnosť zaniká
 rozhodnutím orgánu príslušného na registráciu (§ 11),
 smrťou podnikateľa.
 Ak činnosť uvedená v rozhodnutí o registrácii nezaniká smrťou podnikateľa, prechádzajú jeho práva a povinnosti z podnikateľskej činnosti na jeho dedičov, a to iba na dobu nevyhnutne potrebnú na splnenie povinností zo záväzkov vzniknutých pred smrťou podnikateľa. Podmienkou ďalšieho podnikania je oprávnenie podľa § 6.
 Právne pomery podnikateľov
 Pokiaľ v predchádzajúcom kalendárnom roku presiahol základ dane10) podnikateľa z jeho podnikateľskej činnosti sumu 540 000 Kčs a zamestnáva v pracovnom pomere viac ako 25 pracovníkov, je povinný zapísať sa do podnikového registra.11) Návrh na zápis je podnikateľ povinný podať do 15. februára nasledujúceho roka a súčasne o tejto skutočnosti upovedomiť orgán príslušný na registráciu.
 Podnikateľ, ktorý bol podľa odseku 1 zapísaný do podnikového registra, zostáva v tomto registri zapísaný aj v prípade, že v nasledujúcich rokoch nesplní podmienky uvedené v odseku 1.
 Do podnikového registra sa môže pri začatí súkromného podnikania alebo na začiatku kalendárneho roka, najdlhšie do 15. februára, zapísať registrovaný podnikateľ bez ohľadu na ustanovenie odseku 1.
 Na podnikateľa zapísaného do podnikového registra sa vzťahujú ustanovenia právnych predpisov upravujúcich práva a povinnosti česko-slovenských právnických osôb, pokiaľ zákon neustanovuje inak alebo pokiaľ to povaha veci nevylučuje.
 Predpisy o normalizácii12) a metrológii13) sa vzťahujú na všetkých podnikateľov.
 Na veci vo vlastníctve podnikateľa slúžiace na podnikanie sa vzťahujú ustanovenia všeobecne záväzných právnych predpisov o osobnom vlastníctve a spoluvlastníctve s výnimkou ustanovení Občianskeho zákonníka o zdroji, účele a o predmete osobného vlastníctva.14)
 Podnikateľ môže nakladať tiež s právami a inými hodnotami spojenými s podnikateľskou činnosťou.
 Na použitie majetku v bezpodielovom spoluvlastníctve manželov potrebuje podnikateľ pri začatí podnikania súhlas druhého manžela. Na ďalšie právne úkony súvisiace s podnikaním už súhlas druhého manžela nepotrebuje.
 Súd na návrh jedného z manželov zruší bezpodielové spoluvlastníctvo manželov v prípade, že jeden z manželov získal oprávnenie na podnikateľskú činnosť.
 Ak podnikateľskú činnosť po zrušení bezpodielového spoluvlastníctva vykonáva podnikateľ spoločne alebo s pomocou manžela, ktorý nie je podnikateľom, rozdelia sa medzi nich príjmy z podnikania v pomere určenom písomnou zmluvou; ak taká zmluva nebola uzavretá, rozdelia sa príjmy rovným dielom.
 Podnikateľ môže konať prostredníctvom zástupcu. Pracovník podnikateľa je ako jeho zástupca oprávnený na právne úkony, ku ktorým pri plnení pracovných úloh obvykle dochádza. Pre zastúpenie na základe plnomocenstva platia ustanovenia Občianskeho zákonníka.
 Občianskoprávne vzťahy medzi podnikateľmi a inými občanmi sa spravujú Občianskym zákonníkom, pokiaľ tento zákon alebo iné právne predpisy neustanovujú inak.
 Právne vzťahy pri uskutočňovaní podnikateľskej činnosti medzi podnikateľmi a česko-slovenskými právnickými osobami, ako aj medzi podnikateľmi navzájom sa spravujú Hospodárskym zákonníkom s výnimkou ustanovení, ktoré ustanovujú bez súhlasu strán vznik povinnosti uzavrieť, zmeniť alebo zrušiť zmluvu alebo právomoc založiť, zmeniť alebo zrušiť záväzkové vzťahy, ako aj tých ustanovení, ktoré svojím obsahom nezodpovedajú povahe súkromného podnikania občanov alebo sú v rozpore s postavením podnikateľa vymedzeným v zákone.
 Ustanoveniami odsekov 1 a 2 nie je dotknutý predmet úpravy Zákonníka medzinárodného obchodu.
 Podnikateľ je oprávnený vykonávať zahraničnohospodársku činnosť za podmienok ustanovených osobitnými predpismi.15)
 Podnikateľ nie je viazaný lehotami, ktoré ustanovuje Občiansky zákonník pre vykonanie služby a pre odstránenie vady poskytnutej služby.16) Vady poskytnutej služby je povinný odstrániť v lehote dohodnutej so zákazníkom; ak nedôjde k dohode o lehote na odstránenie vady, je povinný túto vadu odstrániť v lehote primeranej povahe služby a okolnostiam jej poskytovania.
 Pri prijatí vecí na opravu, úpravu alebo na zhotovenie veci na zákazku je podnikateľ povinný vydať písomné potvrdenie o jej prevzatí. Potvrdenie o prijatí objednávky17) je povinný vydať len na žiadosť zákazníka. Tieto povinnosti nemá, ak sa služba poskytne na počkanie.
 O rozsahu poskytnutej služby a o zaplatení ceny za ňu je podnikateľ povinný vydať písomné potvrdenie len vtedy, pokiaľ o to zákazník požiada.
 Zodpovednosť podnikateľa za škodu vzniknutú pri podnikaní iným občanom sa spravuje ustanoveniami Občianskeho zákonníka o tejto zodpovednosti organizácií, prípadne organizácií poskytujúcich služby, ak ide o škodu vzniknutú pri ich poskytovaní.
 Registráciou vzniká zákonné poistenie zodpovednosti podnikateľa za škodu vzniknutú pracovníkom pri plnení pracovných povinností alebo v priamej súvislosti s ním, za ktorú podnikateľ zodpovedá podľa Zákonníka práce.18)
 Bližšie podmienky tohto poistenia včítane sadzby poistného upraví všeobecne záväzným právnym predpisom Ministerstvo financií, cien a miezd Českej republiky a Ministerstvo financií, cien a miezd Slovenskej republiky.
 Podnikateľ je pri podnikaní povinný na vyzvanie oprávnených orgánov preukázať svoje oprávnenie na podnikanie. Ďalej je pri podnikaní oprávnený a povinný používať obchodný názov (firmu) uvedený v rozhodnutí o registrácii.
 Predávať tovar a poskytovať služby na území Česko-slovenskej federatívnej republiky môže podnikateľ na miestach, ktoré má právo užívať, na trhoch alebo na iných miestach na to určených.
 Podnikateľ je povinný viesť účtovníctvo, ktorým preukazuje príjmy, výdavky a výsledok podnikateľskej činnosti, majetok slúžiaci na jej prevádzkovanie a záväzky vyplývajúce z tejto činnosti.
 Podnikateľ vedie jednoduché alebo podvojné účtovníctvo v súlade s určenými účtovnými zásadami.
 Postavenie, práva a povinnosti odborových orgánov ustanovené právnymi predpismi nie sú týmto zákonom dotknuté.
 Podnikateľ je pri podnikaní povinný čo najúčinnejšie chrániť životné a prírodné prostredie pred škodlivými vplyvmi, ktoré jeho činnosť vyvoláva, a najmä dbať na to, aby neohrozoval zdravie iných občanov; z vlastných zdrojov financuje a uskutočňuje opatrenia zamerané na odstránenie škôd vzniknutých jeho činnosťou a opatrenia na tvorbu a ochranu všetkých zložiek životného a prírodného prostredia ohrozovaných jeho činnosťou.
 Podnikateľ je povinný budovať zariadenia na ochranu životného a prírodného prostredia, uvádzať tieto zariadenia do prevádzky spoločne s príslušným výrobným alebo nevýrobným zariadením a trvale zabezpečovať ich plynulý a účinný chod.
 Súdne preskúmanie rozhodnutí
 Rozhodnutia o registrácii, zmene registrácie a zrušení registrácie podľa tohto zákona sú preskúmateľné krajským súdom podľa osobitných predpisov.19)
 Návrh na preskúmanie rozhodnutí podľa odseku 1 možno krajskému súdu podať až po vyčerpaní riadnych opravných prostriedkov v správnom konaní20) v lehote podľa osobitných predpisov.21)
 Povolenia na predaj tovaru a poskytovanie iných služieb udelené občanom pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona podľa nariadenia vlády Českej socialistickej republiky č. 1/1988 Zb. o predaji tovaru a poskytovaní iných služieb občanmi na základe povolenia národného výboru alebo podľa nariadenia vlády Slovenskej socialistickej republiky č. 2/1988 Zb. o predaji tovaru a poskytovaní iných služieb občanmi na základe povolenia národného výboru sa považujú za registráciu podľa tohto zákona. Občan, ktorému sa také povolenie udelilo, sa považuje za podnikateľa a jeho právne pomery sa naďalej spravujú týmto zákonom, ledaže výkon týchto činností upravujú osobitné predpisy.
 Súhlas národného výboru udelený občanom na poskytovanie dočasného ubytovania v súkromí pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona podľa nariadenia vlády Českej socialistickej republiky č. 63/1984 Zb. o poskytovaní dočasného ubytovania v súkromí so súhlasom národného výboru alebo podľa nariadenia vlády Slovenskej socialistickej republiky č. 64/1984 Zb. o poskytovaní dočasného ubytovania v súkromí so súhlasom národného výboru sa považuje za registráciu podľa tohto zákona. Občan, ktorému sa taký súhlas udelil, sa považuje za podnikateľa a jeho právne pomery sa naďalej spravujú týmto zákonom.
 Pokiaľ sa vo všeobecne záväzných právnych predpisoch používa termín „predaj tovaru a poskytovanie iných služieb občanmi na základe povolenia národného výboru“ alebo „poskytovanie dočasného ubytovania v súkromí so súhlasom národného výboru“ alebo „poskytovanie vecných plnení a výkonov občanmi na základe povolenia národného výboru“, rozumie sa tým podnikanie podľa tohto zákona.
 Federálne ministerstvo financií upraví všeobecne záväzným právnym predpisom spôsob odpisu základných prostriedkov.
 Po dni účinnosti tohto zákona sa nepoužijú tieto ustanovenia:
 § 2 dekrétu prezidenta republiky č. 100/1945 Zb. o znárodnení baní a niektorých priemyselných podnikov v znení zákona č. 114/1948 Zb. o znárodnení niektorých ďalších priemyselných a iných podnikov a závodov a o úprave niektorých pomerov znárodnených a národných podnikov;
 § 3 zákona č. 114/1948 Zb. o znárodnení niektorých ďalších priemyselných a iných podnikov a závodov a o úprave niektorých pomerov znárodnených a národných podnikov;
 § 3 zákona č. 115/1948 Zb. o znárodnení ďalších priemyselných a iných výrobných podnikov a závodov v potravinárskom odbore a o úprave niektorých pomerov znárodnených a národných podnikov tohto odboru v znení zákona č. 108/1950 Zb., ktorým sa menia a dopĺňajú predpisy o znárodnení niektorých podnikov potravinárskeho priemyslu;
 § 3 zákona č. 120/1948 Zb. o znárodnení obchodných podnikov s 50 alebo viacerými činnými osobami;
 § 1 ods. 2 zákona č. 121/1948 Zb. o znárodnení v stavebníctve v znení zákona č. 58/1951 Zb., ktorým sa mení a dopĺňa zákon o znárodnení v stavebníctve;
 § 3 zákona č. 123/1948 Zb. o znárodnení polygrafických podnikov;
 § 6 zákona č. 124/1948 Zb. o znárodnení niektorých hostinských a výčapníckych podnikov a ubytovacích zariadení.
 Zrušujú sa § 397 ods. 4, § 489a a § 490 ods. 2 Občianskeho zákonníka a zákon č. 272/1949 Zb. o vedení výroby a distribúcii v odbore pôsobnosti ministra informácií a osvety v znení neskorších predpisov.
 Tento zákon nadobúda účinnosť 1. májom 1990.
 Povolenie udelené fyzickým osobám na poskytovanie právnej pomoci podľa nariadenia vlády Slovenskej socialistickej republiky č. 2/1988 Zb. o predaji tovaru a poskytovaní iných služieb občanmi na základe povolenia národného výboru a registrácie udelené na základe zákona č. 105/1990 Zb. o súkromnom podnikaní občanov strácajú platnosť do 30 dní po nadobudnutí účinnosti tohto zákona. Zápis týchto osôb do zoznamu sa vykoná podľa tohto zákona.
 § 106a a nasl. Hospodárskeho zákonníka č. 109/1964 Zb. v znení neskorších predpisov.
 § 106u a 106za Hospodárskeho zákonníka.
 § 1 ods. 1 Hospodárskeho zákonníka.
 Najmä:§ 1 a 2 zákona č. 222/1946 Zb. o pošte (poštový zákon).§ 1 ods. 1 a § 3 zákona č. 63/1950 Zb. o úprave hospodárenia s tabakom, soľou a liehom a o zrušení štátnych finančných monopolov.§ 2 ods. 1 zákona č. 110/1964 Zb. o telekomunikáciách.§ 3 zákona č. 68/1989 Zb. o organizácii Československé štátne dráhy.
 Nariadenie vlády Českej a Slovenskej Federatívnej Republiky č. 121/1990 Zb. o pracovnoprávnych vzťahoch pri súkromnom podnikaní občanov.
 § 25 ods. 2, § 34 ods. 1 a 2, § 37 ods. 3, § 40 ods. 1 a § 43 ods. 2 zákona č. 68/1979 Zb. o cestnej doprave a vnútroštátnom zasielateľstve v znení zákona č. 118/1990 Zb.
 § 5 ods. 1 a 2, § 12 ods. 1, § 17, § 32 ods. 2 zákona č. 147/1983 Zb. o zbraniach a strelive.
 § 3 zákona ČNR č. 62/1988 Zb. o geologických prácach a o Českom geologickom úrade.
 § 3 zákona SNR č. 52/1988 Zb. o geologických prácach a o Slovenskom geologickom úrade.
 § 5 ods. 2 a § 27 zákona ČNR č. 61/1988 Zb. o baníckej činnosti, výbušninách a o štátnej banskej správe.
 § 5 ods. 2 a § 27 zákona SNR č. 51/1988 Zb. o baníckej činnosti, výbušninách a o štátnej banskej správe.
 § 5 a 27 nariadenia vlády ČSR č. 192/1988 Zb. o jedoch a niektorých iných látkach škodlivých zdraviu.
 § 5 a 27 nariadenia vlády SSR č. 206/1988 Zb. o jedoch a niektorých iných látkach škodlivých zdraviu.
 § 13 ods. 1 písm. b), § 14 zákona ČNR č. 127/1981 Zb. o vnútornom obchode v znení zákona ČNR č. 116/1988 Zb., ktorým sa mení a dopĺňa zákona ČNR č. 127/1981 Zb. o vnútornom obchode.
 § 13 ods. 1 písm. b), § 14 zákona SNR č. 130/1981 Zb. o vnútornom obchode v znení zákona SNR č. 108/1988 Zb., ktorým sa mení a dopĺňa zákona SNR č. 130/1981 Zb. o vnútornom obchode.
 § 5 Hospodárskeho zákonníka.
 Zákon č. 174/1988 Zb. o ochranných známkach.
 § 119 a nasl. Hospodárskeho zákonníka.
 § 13 zákona č. 145/1961 Zb. o dani z príjmov obyvateľstva v znení neskorších predpisov.
 § 107 Hospodárskeho zákonníka.
 Napríklad zákon č. 96/1964 Zb. o technickej normalizácii.
 Napríklad zákon č. 35/1962 Zb. o mierovej službe v znení neskorších predpisov.Vyhláška Úradu pre normalizáciu a meranie č. 61/1963 Zb. o zabezpečovaní správnosti meradiel a merania v znení neskorších predpisov.
 § 125, 126 a 127 Občianskeho zákonníka.
 Napríklad zákon č. 42/1980 Zb. o hospodárskych stykoch so zahraničím v znení zákona č. 113 /1990 Zb.Zákon č. 173/1988 Zb. o podniku so zahraničnou majetkovou účasťou v znení zákona č. 112/1990 Zb.
 § 268 ods. 1, § 273 ods. 1, § 277 a § 281 ods. 1 Občianskeho zákonníka.
 § 264 a 283 Občianskeho zákonníka.
 § 187 až 205b Zákonníka práce.
 § 53 až 61 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok).
 § 247 ods. 2 Občianskeho súdneho poriadku.
 ČASŤ I Všeobecné ustanovenia
 ČASŤ II Oprávnenie na podnikateľskú činnosť
 ČASŤ III Právne pomery podnikateľov
 ČASŤ IV Súdne preskúmanie rozhodnutí
 ČASŤ V Prechodné a záverečné ustanovenia
 144/1990 Zb. Vyhláška Ministerstva financií, cien a miezd Slovenskej republiky, ktorou sa ustanovuje rozsah a podmienky zákonného poistenia zodpovednosti podnikateľa za škodu, ktorá vznikne pracovníkovi pri plnení pracovných úloh alebo v priamej súvislosti s ním vykonávaného Slovenskou štátnou poisťovňou
 586/1990 Zb. Vyhláška Federálneho ministerstva financií o odpisovaní základných prostriedkov
 345/1991 Zb. Vyhláška Federálneho ministerstva financií, ktorou sa mení a dopĺňa vyhláška Federálneho ministerstva financií č. 586/1990 Zb. o odpisovaní základných prostriedkov
 219/1991 Zb. Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 105/1990 Zb. o súkromnom podnikaní občanov
 78/1992 Zb. Zákon Slovenskej národnej rady o daňových poradcoch a Slovenskej komore daňových poradcov
 Číslo: 105/1990 Zb.
 Názov: Zákon o súkromnom podnikaní občanov
 Dátum schválenia: 18.04.1990
 Dátum vyhlásenia: 23.04.1990
 Dátum účinnosti od: 01.06.1991
 Dátum účinnosti do: 30.06.1991
 Autor: Chyba údajov
 Nachádza sa v čiastke: 23/1990
 2. 01.05.1990 - 31.05.1991
 3. 01.06.1991 - 30.06.1991 129/1991 Zb.
 4. 01.07.1991 - 31.12.1991 219/1991 Zb., 237/1991 Zb.
 5. 01.01.1992 - 09.03.1992 455/1991 Zb.
 6. 10.03.1992 - 78/1992 Zb.


type: wikipedia

text:
Molte molecole, o atomi, che non interagiscono significativamente nei loro stati fondamentali formano complessi ragionevolmente stabili quando eccitati. Tali complessi vengono chiamati eccimeri (dimero eccitato) se formati dall'interazione di una molecola eccitata con una molecola nello stato fondamentale della stessa identità chimica, mentre si definiscono eccimplessi o ecciplessi (complesso eccitato) sistemi che comportano l'interazione tra specie chimicamente differenti. Eccimeri e eccimplessi hanno una composizione stechiometrica fissa e semplice, di solito 1:1.
 Gli eccimeri e in particolare gli eccimplessi vengono ampiamente sfruttati per la costruzione di laser. Alcuni tra i sistemi che vengono impiegati per questo scopo sono: He2, Xe2, NeF, ArF, KrF, XeF, ArCl, KrCl, XeCl, ArBr, KrBr, XeBr, KrI e XeI.
 Voci correlate
 Laser a eccimeri
 Collegamenti esterni
 Fisica atomica
 Fisica molecolare
 Fotochimica


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 22000A1005(01)
 Acuerdo en forma de Canje de Notas sobre la aplicación provisional del Protocolo por el que se fijan las posibilidades de pesca y la compensación financiera previstas en el Acuerdo entre la Comunidad Económica Europea y el Gobierno de la República de Guinea relativo a la pesca en alta mar frente a la costa guineana durante el período comprendido entre el 1 de enero de 2000 y el 31 de diciembre de 2001
 Diario Oficial n° L 250 de 05/10/2000 p. 0031 - 0047
 Acuerdo en forma de Canje de Notassobre la aplicación provisional del Protocolo por el que se fijan las posibilidades de pesca y la compensación financiera previstas en el Acuerdo entre la Comunidad Económica Europea y el Gobierno de la República de Guinea relativo a la pesca en alta mar frente a la costa guineana durante el período comprendido entre el 1 de enero de 2000 y el 31 de diciembre de 2001A. Nota del Gobierno de la República de GuineaExcmo. Señor:En referencia al Protocolo rubricado el 17 de diciembre de 1999 por el que se fijan las posibilidades de pesca y la contrapartida financiera para el período comprendido entre el 1 de enero de 2000 y el 31 de diciembre de 2001, me es grato informarle de que el Gobierno de la República de Guinea está dispuesto a aplicar dicho Protocolo con carácter provisional a partir del 1 de enero de 2000, hasta que entre en vigor con arreglo al artículo 16 del Acuerdo de pesca, siempre y cuando la Comunidad Europea también esté dispuesta a hacer lo propio.Queda entendido que, en este caso, el abono del primer tramo de la compensación financiera fijada en el artículo 2 del Protocolo deberá efectuarse antes del 30 de junio de 2000.Le agradecería tuviese a bien confirmarme el acuerdo de la Comunidad Europea con dicha aplicación provisional.Le ruego acepte el testimonio de mi mayor consideración.Por el Gobierno de la República de GuineaB. Nota de la ComunidadExcmo. Señor:Por la presente acuso recibo de su Nota del día de hoy, que reza lo siguiente:"En referencia al Protocolo rubricado el 17 de diciembre de 1999 por el que se fijan las posibilidades de pesca y la contrapartida financiera para el período comprendido entre el 1 de enero de 2000 y el 31 de diciembre de 2001, me es grato informarle de que el Gobierno de la República de Guinea está dispuesto a aplicar dicho Protocolo con carácter provisional a partir del 1 de enero de 2000, hasta que entre en vigor con arreglo al artículo 16 del Acuerdo de pesca, siempre y cuando la Comunidad Europea también esté dispuesta a hacer lo propio.Queda entendido que, en este caso, el abono del primer tramo de la compensación financiera fijada en el artículo 2 del Protocolo deberá efectuarse antes del 30 de junio de 2000.Le agradecería tuviese a bien confirmarme el acuerdo de la Comunidad Europea con dicha aplicación provisional.".Tengo el honor de confirmarle el acuerdo de la Comunidad Europea con dicha aplicación provisional.Le ruego acepte el testimonio de mi mayor consideración.En nombre del Consejo de la Unión Europea


text:
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 202/314
 ПРОТОКОЛ No 31
 ОТНОСНО ВНОСА В СЪЮЗА НА ПЕТРОЛНИ ПРОДУКТИ, РАФИНИРАНИ В НИДЕРЛАНДСКИТЕ АНТИЛИ
 ВИСОКОДОГОВАРЯЩИТЕ СТРАНИ,
 КАТО ЖЕЛАЯТ с по-големи подробности да уредят търговския режим, приложим по отношение на вноса в Съюза на петролни продукти, рафинирани в Нидерландските Антили,
 СЕ СПОРАЗУМЯХА по следните разпоредби, които са приложени към Договора за Европейския съюз и към Договора за функционирането на Европейския съюз:
 Член 1
 Настоящият протокол се прилага по отношение на петролните продукти, които попадат под номера 27.10, 27.11, 27.12, ex 27.13 (парафинов восък, петролен или шистен восък и остатъци от парафин) и 27.14 от Брюкселската номенклатура, които се внасят за употреба в държавите-членки.
 Член 2
 Държавите-членки се задължават да предоставят на петролните продукти, рафинирани в Нидерландските Антили тарифни преференции, които произтичат от факта на асоциирането на последните към Съюза, при условия, предвидени в настоящия протокол. Тези разпоредби се прилагат независимо от правилата за произход, прилагани от държавите-членки.
 Член 3
 1. Когато Комисията, по искане на държава-членка или по своя собствена инициатива установи, че вносът в Съюза на петролните продукти, рафинирани в Нидерландските Антили, в съответствие с режима, предвиден в член 2 по-горе, създава условия за реални затруднения на пазара на една или повече държави-членки, тя решава върху този внос да бъдат наложени мита, които могат да бъдат увеличавани или въвеждани отново от съответните държави-членки, доколкото и за срок, за който това е необходимо, с цел да бъде преодоляна тази ситуация. Размерите на въведените, увеличените или въведените отново по такъв начин мита не могат да превишават митата, които се прилагат спрямо трети страни за същите продукти.
 2. Разпоредбите на параграф 1 могат във всички случаи да бъдат приложени, когато вносът в Съюза на петролните продукти, рафинирани в Нидерландските Антили достигне два милиона метрични тона годишно.
 3. Съветът трябва да бъде информиран за всички решения, взети от Комисията, в съответствие с параграфи 1 и 2, включително и за тези, които отхвърлят искането на държава-членка. Съветът, като действа по искане на някоя държава-членка, може по всяко време да измени или отмени тези решения.
 Член 4
 1. Ако държава-членка счита, че вносът на петролните продукти, рафинирани в Нидерландските Антили, направен или пряко, или чрез друга държава-членка при условията, предвидени в член 2 по-горе, предизвиква действителни затруднения на нейния пазар, и че е необходимо незабавно действие за тяхното преодоляване, тя може по собствена инициатива да реши да прилага мита по отношение на този внос, чийто размер не може да превишава размера на митата, прилагани по отношение на трети страни спрямо същите продукти. Тя уведомява за своето решение Комисията, която решава в срок от един месец дали мерките, приети от тази държава да бъдат запазени, изменени или отменени. Разпоредбите на член 3, параграф 3 се прилагат по отношение на решението на Комисията.
 2. Когато количествата петролните продукти, рафинирани в Нидерландските Антили и внасяни било пряко, било посредством друга държава-членка, в съответствие с режима, предвиден в член 2 по-горе, в една или повече държави-членки на Европейския съюз през календарната година превишат тонажа, определен в приложение към настоящия протокол, мерките, предприети в съответствие с параграф 1 от тази или тези държави-членки през съответната година, се считат за оправдани; Комисията, след като се увери, че определените количества са били достигнати формално, регистрира предприетите мерки. В този случай останалите държави-членки са длъжни да се въздържат от формалното повдигане на въпроса пред Съвета.
 Член 5
 Ако Съюзът реши да бъдат прилагани количествени ограничения по отношение на петролните продукти, независимо от това откъде са били внесени, тези ограничения могат също така да бъдат прилагани и по отношение на вноса на тези продукти от Нидерландските Антили. В този случай на Нидерландските Антили се предоставя преференциално третиране в сравнение с трети държави.
 Член 6
 1. Разпоредбите на членове от 2 до 5 подлежат на преразглеждане от Съвета с решение, прието с единодушие, след като той се консултира с Европейския парламент и с Комисията, когато са били приети общи правила за определяне на произхода на петролните продукти от трети страни и асоциирани страни, или когато са били взети решения в рамките на общата търговска политика за съответните продукти, или когато е била създадена обща енергийна политика.
 2. При осъществяване на това преразглеждане в подходяща форма се запазват еквивалентни преференции в полза на Нидерландските Антили в размер най-малко на 2,5 милиона метрични тона петролни продукти.
 3. Задълженията на Съюза по отношение на еквивалентните преференции, посочени в параграф 2 от настоящия член могат, ако това е необходимо, да бъдат разпределени държава по държава, като се вземе предвид тонажа, посочен в приложението към настоящия протокол.
 Член 7
 При прилагането на настоящия протокол, Комисията е отговорна за спазването на разпределението на вноса в държавите-членки на петролните продукти, рафинирани в Нидерландските Антили. Държавите-членки съобщават на Комисията всякаква необходима за тази цел информация, в съответствие с условията, препоръчани от нея, като тя има грижата за нейното разпространяване.
 ПРИЛОЖЕНИЕ КЪМ ПРОТОКОЛА
 За целите на прилагането на член 4, параграф 2 от Протокола относно вноса в Съюза на петролните продукти, рафинирани в Нидерландските Антили, високодоговарящите държави решиха, че количеството от 2 милиона метрични тона петролните продукти от Антилите се разпределят между държавите-членки както следва:
 Германия ...
 625 метрични тона
 Белгийско/Люксембургски икономически съюз ...
 200 000 метрични тона
 Франция ...
 75 000 метрични тона
 Италия ...
 100 000 метрични тона
 Нидерландия ...
 1 000 000 метрични тона


type: other

jurisdiction: US

text: b'HHS/OIG-AUDIT--Administrative Costs Claimed Under Parts A and B of the Health Insurance for the Aged and Disabled Program for FYs 1994 and 1995, Blue Cross and Blue Shield of Michigan (A-05-95-00059)\nDepartment of Health and Human Services\nOffice of Inspector General -- AUDIT\n"Audit of Administrative Costs Claimed Under Parts A and B of the Health\nInsurance for the Aged and Disabled Program for Fiscal Years 1994 and 1995,\nBlue Cross and Blue Shield of Michigan," (A-05-95-00059)\nJanuary 29, 1997\nComplete Text of Report is available in PDF format\n(461 kb). Copies can also be obtained by contacting the Office of Public Affairs\nat 202-619-1343.\nEXECUTIVE SUMMARY:\nBlue Cross and Blue Shield of Michigan (BCBSM) claimed Medicare Parts A and\nB administrative costs for the period October 1, 1993 through October 31, 1994,\ntotaling $54,475,362. Of the $54,475,362 in administrative costs claimed, we\nconsider $52,688,017 to be acceptable and recommend a financial adjustment of\n$1,787,345 ($1,129,843 - Part A and $657,502 - Part B).\nWe found that Medicare costs were overstated because:\nCosts of $562,490 claimed as severance pay to employees who were hired by\nthe replacement contractor did not meet the definition of severance pay as\nprovided in the Federal regulations and are unallowable.\nComplementary insurance credits were understated by $419,003 because BCBSM\ndid not include cost allocations from all cost centers that benefit the complementary\nclaims process and did not use the appropriate allocation rates when calculating\nthe applicable credits.\nProfessional consultant costs claimed of $314,337 were unallowable.\nPost retirement benefit costs were allocated to all lines of business instead\nof directly identified with the appropriate business segment. As a result,\nMedicare costs were overstated by $145,583.\nData entry costs were overstated by $134,434 because BCBSM allocated these\ncosts to Medicare using outdated production reports that did not accurately\nreflect the actual work performed.\nContingent expenses claimed of $121,320 were unallowable.\nExecutive incentive awards were allocated to Medicare through cost centers\nthat were inconsistent with BCBSM\'s allocation plan and the allocation of\nall other executive costs. As a result, Medicare costs were overstated by\n$52,812.\nCosts for the personal use of automobiles of $24,071 were unallowable.\nMiscellaneous income credits were understated and Medicare costs claimed\nwere overstated by $13,295.\nIn their written response to our draft report, BCBSM generally did not concur\nwith our findings and recommendations. We have summarized BCBSM\'s responses\nfollowing the individual findings and recommendations and have provided our\ncomments where appropriate.'


text:
Fridrichas Adleris (, 1879 liepos 9 d. Vienoje – 1960 m. sausio 2 d. Ciuriche), – fizikas teoretikas, žurnalistas, Austrijos politinis veikėjas, subjektyviojo idealizmo šalininkas. Viktoro Adlerio sūnus.
 Biografija
 1903 m. baigė fizikos, matematikos ir chemijos studijas Ciūricho universitete. 1903–1905 m. Ciūricho universiteto, 1905–1907 m. Vokiečių muziejaus Miunchene mokslinis darbuotojas, 1907–1911 m. Ciūricho universiteto Teorinės fizikos katedros privatdocentas, profesorius.
 1897 m. Šveicarijoje įstojo į Rytų Reino socialdemokratų organizaciją, „Volksrecht“ žurnalistas, 1910 m. – redaktorius. 1911–1916 m. Austrijos socialdemokratų partijos sekretorius, priklausė centristinei „kairiųjų marksistų“ frakcijai, už pasisakymus prieš karo kreditus, pašalintas iš partijos sekretorių. 1911–1934 teorinio žurnalo „Kampf“ redaktorius, vėliau – leidėjas.
 1916 m. spalio 21 d. nušovė Austrijos ministrą pirmininką Štuergką, už tai nuteistas mirties bausme, kuri pakeista 18 m. kalėjimu. 1918 m. amnestuotas. 1920–1923 m. Austrijos Nacionalinio susirinkimo narys. 1922 m. 2 1⁄2 Internacionalo steigėjas. 1923–1940 m. Socialistų Darbininkų Internacionalo VK sekretorius, 1925–1940 m. Generalinis sekretorius. 1935 m. siūlė suvienyti Darbininkų Internacionalą ir Kominterną. 1940 m. emigravo į JAV, nuo 1946 m. vėl gyveno Ciūriche.
 Nuorodos
 Biografija vokiečių k.
 Austrijos politikai


type: caselaw

text:
 27.6.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 244/14
 Achomharc arna thabhairt an 3 Márta 2022 ag an gCoimisiún Eorpach i gcoinne bhreithiúnas na Cúirte Ginearálta (an Dara Dlísheomra) an 21 Nollaig 2021 i gCás T-796/19, HB v an Coimisiún Eorpach
 (Cás C-161/22 P)
 (2022/C 244/18)
 Teanga an cháis: an Fhraincis
 Páirtithe
 Achomharcóir: an Coimisiún Eorpach (ionadaithe: J. Baquero Cruz, J. Estrada de Solà agus B. Araujo Arce, Gníomhairí)
 Páirtí eile sna himeachtaí: HB
 An t-ordú atá á lorg
 Iarrann an t-achomharcóir ar an gCúirt Bhreithiúnais:
 —
 an breithiúnas a thug an Chúirt Ghinearálta an 21 Nollaig 2021 (T-796/19) a neamhniú, a mhéid a dhíbhtear ann an chaingean le haghaidh neamhniú i gcoinne Cinneadh C(2019)7318 final ón gCoimisiún an 15 Deireadh Fómhair 2019 (mír 1 den chuid oibríochtúil) toisc é a bheith do-ghlactha agus a ordaítear don Choimisiún na costais a íoc, lena n-áirítear na costais sin a bhaineann leis na himeachtaí eatramhacha (mír 3 den chuid oibríochtúil);
 —
 an cás a tharchur ar ais chuig an gCúirt Ghinearálta chun rialú a thabhairt ar na tuillteanais;
 —
 a ordú do HB chun na costais a íoc.
 Saincheisteanna dlí agus príomhargóintí
 Chun tacú lena achomharc, cuireann an Coimisiún trí shaincheist ar aghaidh.
 Leis an gcéad saincheist, líomhnaítear earráid maidir le haicmiú dlíthiúil: rinne an Chúirt Ghinearálta neamhaird ar fhorálacha an chinnidh a rinne an Coimisiún i bhfeidhmiú a shainchumais mar údarás poiblí sa chomhthéacs conarthach agus chuir sí ó éifeacht na forálacha sin agus na bearta sin á n-aicmiú mar bhearta conarthacha agus á gcur faoi dhlínse na cúirte conarthaí. Baineann an t-aicmiú dlíthiúil mícheart sin le míreanna 62 go 87 den bhreithiúnas atá faoi achomharc.
 Leis an dara saincheist, líomhnaítear aicmiú dlíthiúil mícheart i bhfianaise an chéad airteagail den chinneadh (míreanna 62 go 73 den bhreithiúnas) agus saobhadh ar na fíorais. Agus aicmiú á dhéanamh ar an gcéad airteagal den chinneadh, lena mbunaítear dliteanas HB as neamhrialtacht sa nós imeachta chun an conradh a dhámhachtain, rinne an Chúirt Ghinearálta na fíorais a shaobhadh agus rinne sí Airteagal 1 a aicmiú go mícheart mar airteagal de chineál conarthach.
 Leis an tríú saincheist, líomhnaítear aicmiú dlíthiúil mícheart i bhfianaise an dara agus an tríú hairteagal den chinneadh (míreanna 74 go 83 den bhreithiúnas). Agus aicmiú á dhéanamh ar laghdú phraghas an chonartha go EUR 0 agus na méideanna a íocadh cheana a aisghabháil, ní raibh an Coimisiún ag gníomhú laistigh den chreat conarthach, ach ag feidhmiú a shainchumais mar údarás poiblí. Rinne an Chúirt Ghinearálta earráid nuair a chaith sí le forálacha na n-airteagal sin mar a chaithfí le hiarmhairtí a bhaineann le conradh a cuireadh ar ceall de bharr calaoise nó toil lochtaithe.


text:
biomasou biologicky rozložiteľná zložka výrobku, zvyšku rastlinných látok a živočíšnych látok z poľnohospodárstva, lesníctva, biologicky rozložiteľná zložka komunálneho odpadu a biologicky rozložiteľná zložka priemyselného odpadu vrátane lúhu zo spracovania dreva,
 biometánom upravený bioplyn, ktorý má technické parametre porovnateľné s technickými parametrami zemného plynu.
 technologickou vlastnou spotrebou elektriny spotreba elektriny v zariadení výrobcu elektriny,
 celkovým inštalovaným výkonom celkový inštalovaný elektrický výkon zariadenia výrobcu elektriny,
 časom uvedenia zariadenia výrobcu elektriny do prevádzky dátum, kedy bolo zariadenie výrobcu elektriny uvedené do skúšobnej prevádzky,3)
 spotrebou elektriny množstvo elektriny určené súčtom výroby elektriny na území Slovenskej republiky, vrátane technologickej vlastnej spotreby, a dovozu elektriny, od ktorého sa odráta vývoz elektriny.
 odberom elektriny prevádzkovateľom regionálnej distribučnej sústavy, do ktorej je zariadenie výrobcu elektriny pripojené priamo alebo prostredníctvom miestnej distribučnej sústavy7) za cenu elektriny na straty,
 všetku elektrinu vyrobenú vysoko účinnou kombinovanou výrobou s celkovým inštalovaným výkonom nad 10 MW, ak podiel tepla dodaného na technologické účely je najviac 40 % z využiteľného tepla,
 všetku elektrinu z obnoviteľných zdrojov energie vyrobenú kombinovanou výrobou s celkovým inštalovaným výkonom nad 10 MW, ak podiel obnoviteľných zdrojov energie v palive je vyšší ako 20 % a podiel tepla dodaného na technologické účely je najviac 40 % z využiteľného tepla.
 Podpora podľa odseku 1 písm. d) sa vzťahuje na zariadenia výrobcu elektriny s celkovým inštalovaným výkonom menej ako 4 MW.
 Podpora podľa odseku 1 písm. b), c) a d) sa vzťahuje na zariadenia výrobcu elektriny po dobu 15 rokov od roku uvedenia zariadenia do prevádzky alebo od roku rekonštrukcie alebo modernizácie9) technologickej časti zariadenia výrobcu elektriny. Náklady na rekonštrukciu alebo modernizáciu technologickej časti zariadenia výrobcu elektriny musia byť vyššie ako 50 % investičných nákladov na obstaranie novej porovnateľnej technologickej časti zariadenia výrobcu elektriny, okrem zariadenia výrobcu elektriny využívajúce ako zdroj vodnú energiu s inštalovaným výkonom do 2 MW. Podpora podľa odseku 1 písm. b) a d) sa vzťahuje na zariadenia výrobcu elektriny s celkovým inštalovaným výkonom do 1 MW po celú dobu životnosti zariadenia výrobcu elektriny.
 Podpora podľa odseku 1 písm. c) sa vzťahuje na zariadenie výrobcu elektriny spaľujúce alebo spoluspaľujúce biomasu, ak elektrinu vyrába kombinovanou výrobou a ak biomasa spĺňa požiadavky a parametre kvality.
 odber elektriny podľa § 3 ods. 1 písm. b) vyrobenej z obnoviteľných zdrojov energie alebo vysoko účinnou kombinovanou výrobou, ktorú dodal za kalendárny mesiac prevádzkovateľovi regionálnej distribučnej sústavy alebo subjektom povereným prevádzkovateľom regionálnej distribučnej sústavy, na základe zmluvy o dodávke elektriny,
 doplatok podľa § 3 ods. 1 písm. c) na základe účtovného dokladu vystaveného prevádzkovateľovi regionálnej distribučnej sústavy na skutočné množstvo elektriny vyrobenej za kalendárny mesiac z obnoviteľných zdrojov energie alebo elektriny vyrobenej vysoko účinnou kombinovanou výrobou, zníženej o technologickú vlastnú spotrebu elektriny, upravenej podľa § 3 ods. 4, aj v tom prípade, že si právo na odber elektriny podľa písmena b) neuplatňuje,
 odber elektriny prevádzkovateľom regionálnej distribučnej sústavy, do ktorej je zariadenie výrobcu elektriny pripojené priamo alebo prostredníctvom miestnej distribučnej sústavy, za cenu elektriny na straty v období
 predložiť prevádzkovateľovi regionálnej distribučnej sústavy potvrdenie o pôvode elektriny z obnoviteľných zdrojov energie vydané na nasledujúci kalendárny rok alebo potvrdenie o pôvode elektriny vyrobenej vysoko účinnou kombinovanou výrobou vydané za predchádzajúci kalendárny rok,
 oznámiť Úradu pre reguláciu sieťových odvetví (ďalej len „úrad“) a prevádzkovateľovi regionálnej distribučnej sústavy uplatnenie podpory podľa § 3 ods. 1 písm. b) a c), vrátane predpokladaného množstva dodanej elektriny, vždy k 15. augustu na nasledujúci kalendárny rok; pri zariadeniach výrobcu elektriny uvedených do prevádzky po 15. auguste je výrobca elektriny povinný informovať prevádzkovateľa regionálnej distribučnej sústavy o využití práva podľa odseku 1 najneskôr 30 dní pred uvedením zariadenia výrobcu elektriny do prevádzky.
 predložiť sumárne ročné údaje získané z mesačných bilancií podľa písmena a) Ministerstvu hospodárstva Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo“) a úradu každoročne najneskôr do 25. januára za predchádzajúci kalendárny rok.
 Výrobca elektriny s právom na podporu, ktorý si uplatní podporu podľa § 3 ods. 1 písm. b) a c) a vyrába elektrinu spoločným spaľovaním biomasy a neobnoviteľného zdroja energie, eviduje a oznamuje úradu skutočné nadobudnutie množstva a kvalitu biomasy a jej skutočné využitie na účely výroby elektriny.
 Výrobca elektriny kombinovanou výrobou bez ohľadu na rok uvedenia zariadenia do prevádzky s celkovým inštalovaným výkonom zariadenia do 125 MW, ktorý predloží prevádzkovateľovi regionálnej distribučnej sústavy potvrdenie o pôvode elektriny z obnoviteľných zdrojov energie, má právo na doplatok v rovnakej sume ako je doplatok výrobcu elektriny vyrobenej z bioplynu. Doplatok sa vzťahuje na množstvo elektriny, ktorá bola vyrobená z biometánu, ak zariadenie na výrobu bioplynu nie je staršie ako 15 rokov. Na množstvo elektriny vyrobenej z biometánu sa nevzťahuje obmedzenie podľa § 3 ods. 4.
 Výrobca elektriny s právom na podporu, ktorý si uplatňuje podporu podľa § 3 ods. 1 písm. b) a podporu podľa § 3 ods. 4 písm. a), b), f) alebo g) je povinný dodať celý objem vyrobenej elektriny len prevádzkovateľovi regionálnej distribučnej sústavy u ktorého si uplatňuje podporu, okrem regulačnej elektriny dodanej pre potreby prevádzkovateľa prenosovej sústavy.
 Náklady vzniknuté prevádzkovateľovi regionálnej distribučnej sústavy poskytnutím podpory podľa § 3 ods. 1 písm. b) a c) zohľadní úrad v konaní o cenovej regulácii.12)
 je povinný uzatvoriť s výrobcom elektriny s právom na podporu písomnú zmluvu o dodávke elektriny na krytie strát vo svojej distribučnej sústave, ak o jej uzatvorenie takýto výrobca elektriny požiadal; súčasťou tejto zmluvy je aj prevzatie zodpovednosti za odchýlku8) výrobcu elektriny s právom podpory s celkovým inštalovaným výkonom zariadenia menej ako 4 MW,
 Prevádzkovateľ regionálnej distribučnej sústavy využíva elektrinu odobratú podľa odseku 6 písm. b) na krytie strát. Ak okamžitý výkon odobratej elektriny presiahne množstvo potrebné na krytie strát, má prevádzkovateľ regionálnej distribučnej sústavy právo predať túto elektrinu za trhovú cenu. Takýto predaj elektriny sa nepovažuje za podnikanie v energetike a nevyžaduje sa povolenie na dodávku elektriny podľa osobitného predpisu.15)
 Náklady vzniknuté odchýlkou8) súvisiace s odberom elektriny podľa odseku 6 písm. b) sú oprávnenými nákladmi prevádzkovateľa regionálnej distribučnej sústavy pre výpočet regulovanej ceny za prístup do distribučnej sústavy a za distribúciu elektriny.
 veľkosť inštalovaného výkonu zariadenia výrobcu elektriny.
 Cenu elektriny podľa odseku 3 môže úrad zvýšiť koeficientom jadrovej inflácie a koeficientom, ktorý zohľadňuje použitú technológiu.
 Ak pri výstavbe zariadenia na výrobu elektriny1) bola poskytnutá podpora z podporných programov financovaných z prostriedkov štátneho rozpočtu, tak cena elektriny sa znižuje nasledovne
 Cena elektriny určená úradom na nasledujúce obdobie, ktoré nepresiahne tri roky, nesmie byť nižšia ako 90 % ceny platnej v období, v ktorom úrad cenu elektriny stanovil. Ustanovenie prvej vety sa nepoužije na stanovenie ceny elektriny pre zariadenie výrobcu elektriny využívajúce obnoviteľné zdroje energie podľa § 2 ods. 1 písm. a) body 2 a 3.
 Potvrdenie o pôvode elektriny z obnoviteľných zdrojov energie preukazuje, že elektrina, na ktorú sa potvrdenie vzťahuje, je vyrobená z obnoviteľných zdrojov energie.
 Potvrdenie o pôvode elektriny z obnoviteľných zdrojov energie vydáva úrad výrobcovi elektriny z obnoviteľných zdrojov energie na základe žiadosti. Žiadosť obsahuje
 pri právnickej osobe obchodné meno, sídlo a meno a priezvisko štatutárneho orgánu alebo mená a priezviská členov štatutárneho orgánu a pri fyzickej osobe-podnikateľovi obchodné meno a miesto podnikania; ak bolo výrobcovi elektriny z obnoviteľných zdrojov energie pridelené identifikačné číslo uvedie aj to,
 obdobie, na ktoré sa potvrdenie požaduje,
 v prípade výroby elektriny z bioplynu podiel vstupnej biomasy použitej pri výrobe bioplynu dopestovanej na ornej pôde,
 percentuálne vyjadrená podpora zo štátneho rozpočtu a jej výška,
 plán výroby elektriny v zariadení na výrobu elektriny za obdobie, na ktoré sa požaduje potvrdenie o pôvode elektriny z obnoviteľných zdrojov energie,
 časový harmonogram plánovaných odstávok zariadenia,
 pri zariadení výrobcu elektriny využívajúce ako zdroj slnečnú energiu osvedčenie podľa osobitného predpisu,13) alebo potvrdenie o začatí stavebného konania podľa osobitného predpisu.15a)
 Podľa žiadosti vydáva úrad potvrdenie o pôvode elektriny z obnoviteľných zdrojov energie za uplynulý kalendárny rok alebo na nasledujúci kalendárny rok.
 identifikačné údaje výrobcu elektriny z obnoviteľných zdrojov energie, ktorému sa potvrdenie vydáva,
 miesto výroby a množstvo elektriny vyrobenej z obnoviteľných zdrojov energie za obdobie, na ktoré sa potvrdenie vydáva,
 Potvrdenie o pôvode elektriny z obnoviteľných zdrojov energie za uplynulý kalendárny rok vydá úrad, ak elektrina bola vyrobená z obnoviteľných zdrojov energie, a to v rozsahu skutočnej výroby elektriny s korekciou množstva vyrobenej elektriny, na ktorú už bolo za uvedené obdobie potvrdenie vydané.
 Potvrdenie o pôvode elektriny z obnoviteľných zdrojov energie na nasledujúci kalendárny rok vydá úrad, ak
 výrobca elektriny z obnoviteľných zdrojov energie odovzdal údaje o skutočnej výrobe elektriny za predchádzajúci kalendárny rok,
 elektrina vyrobená z obnoviteľných zdrojov energie zodpovedá očakávaným možnostiam zariadenia uvedenej v žiadosti.
 Potvrdenie o pôvode elektriny z obnoviteľných zdrojov energie úrad vydá aj výrobcovi elektriny vysoko účinnou kombinovanou výrobou, ak predloží potvrdenie o množstve biometánu.
 Potvrdenie o pôvode elektriny z obnoviteľných zdrojov energie vydá úrad výrobcovi elektriny z obnoviteľných zdrojov energie v lehote do 30 dní po doručení úplnej žiadosti a preukázaní splnenia podmienok podľa odseku 7. Ak žiadosť o vydanie potvrdenia nie je úplná, úrad vyzve výrobcu elektriny z obnoviteľných zdrojov energie, aby v ním určenej lehote žiadosť doplnil. Ak žiadosť v stanovenej lehote nebude doplnená, úrad potvrdenie o pôvode elektriny z obnoviteľných zdrojov energie nevydá.
 O vydaných potvrdeniach a o skutočnej dodávke elektriny z obnoviteľných zdrojov energie vedie úrad evidenciu.
 Záruka pôvodu elektriny z obnoviteľných zdrojov energie, ktorá bola vydaná v členských štátoch Európskej únie na základe mechanizmu zaručujúceho presnosť a spoľahlivosť vydávania záruk pôvodu, platí ako potvrdenie o pôvode elektriny z obnoviteľných zdrojov energie podľa tohto zákona aj v Slovenskej republike. Odmietnutie uznania záruk pôvodu elektriny obnoviteľných zdrojov energie iného členského štátu musí vychádzať z objektívnych, transparentných a nediskriminačných kritérií.
 Prílohou žiadosti je plán výroby elektriny a výpočet množstva elektriny vyrobenej kombinovanou výrobou.
 Záruka pôvodu elektriny z vysoko účinnej kombinovanej výroby, ktorá bola vydaná v členských štátoch Európskej únie na základe mechanizmu zaručujúceho presnosť a spoľahlivosť vydávania záruk pôvodu, platí ako potvrdenie o pôvode elektriny vyrobenej vysoko účinnou kombinovanou výrobou pre elektrinu aj v Slovenskej republike. Odmietnutie uznania záruk pôvodu elektriny z vysoko účinnej kombinovanej výroby iného členského štátu musí vychádzať z objektívnych, transparentných a nediskriminačných kritérií.
 Úrad uverejní každoročne do 30. júna vo Vestníku úradu a na svojej internetovej stránke vyhodnotenie podielu výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov energie za uplynulý kalendárny rok. Úrad uverejní každoročne do 30. júna na svojom webovom sídle zoznam výrobcov elektriny s právom na podporu, skutočné množstvo vyrobenej elektriny, na ktoré sa vzťahuje doplatok a výšku celkového doplatku za predchádzajúci kalendárny rok za každého výrobcu elektriny a predpoklad na aktuálny kalendárny rok.
 uzatvoriť s prevádzkovateľom distribučnej siete zmluvu o prístupe do distribučnej siete, zmluvu o pripojení k distribučnej sieti a zmluvu o distribúcii biometánu, ak sú splnené technické podmienky a obchodné podmienky10) prístupu a pripojenia k distribučnej sieti a technické podmienky distribúcie plynu prevádzkovateľa distribučnej siete; všetky náklady spojené s pripojením k distribučnej sieti znáša výrobca biometánu,
 na prednostnú distribúciu biometánu prevádzkovateľom distribučnej siete,
 na potvrdenie o množstve biometánu, ktoré na požiadanie vydá prevádzkovateľ distribučnej siete za každý kalendárny mesiac.
 zabezpečiť meranie množstva biometánu a kvality biometánu vrátane vyhodnocovania a odovzdávania potrebných údajov prevádzkovateľovi distribučnej siete, ak sa nedohodne s prevádzkovateľom distribučnej siete inak,
 Prevádzkovateľ distribučnej siete vydá bezodplatne výrobcovi biometánu na požiadanie potvrdenie o množstve biometánu distribuovaného distribučnou sieťou. Množstvo biometánu určí na základe skutočne dodaného biometánu do distribučnej siete a koeficientu závisiacom od podielu biomasy dopestovanej na ornej pôde použitej na výrobu bioplynu.
 podiel druhov biomasy použitých na výrobu bioplynu vrátane uvedenia podielu biomasy dopestovanej na ornej pôde.
 podiel druhov biomasy použitých na výrobu bioplynu vrátane uvedenia podielu biomasy dopestovanej na ornej pôde,
 vypracuje a uverejňuje na svojej internetovej stránke každé štyri roky správu o výsledku posúdenia podielu výroby vysoko účinnou kombinovanou výrobou na trhu s energiou,
 uvádza do daňového voľného obehu17a) podľa osobitného predpisu17b) na území Slovenskej republiky pohonné látky,
 uvádza na trh pohonné látky iným spôsobom, ako je uvedený v písmenách a) až c).
 Právnická osoba alebo fyzická osoba podľa odseku 2 je povinná plnenie povinnosti podľa odseku 1 zabezpečiť prostredníctvom pohonných látok s obsahom biopalív, pričom minimálny obsah biopalív v každom litri jednotlivého druhu pohonných látok je ustanovený v prílohe č. 1, najviac však v množstve ustanovenom v technickom predpise upravujúcom kvalitu pohonných látok.17e) Povinnosť podľa odseku 1 a povinnosť podľa prílohy č. 1 sa považuje za splnenú i v prípade, ak minimálny obsah biopaliva je nižší najviac o 0,25 % vrátane v litri jednotlivého druhu pohonných látok, ako je ustanovené v prílohe č. 1, alebo ak je odchýlka v súlade s technickým predpisom.17f) Na účely prílohy č. 1 sa bioetanolovou zložkou rozumie bioetyltercbutyléter alebo zmes bioetyltercbutyléteru a bioetanolu, pričom zmes musí obsahovať minimálny podiel bioetyltercbutyléteru podľa prílohy č. 1. Objem bioetyltercbutyléteru sa do objemu bioetanolovej zložky zmesi započítava 47 % svojho objemu.
 Právnická osoba alebo fyzická osoba podľa odseku 2 je povinná najneskôr do 25. dňa po skončení kalendárneho štvrťroka podať colnému úradu hlásenie o plnení povinnosti uvádzať na trh pohonné látky s obsahom biopalív (ďalej len „hlásenie“), a to na tlačive, ktorého vzor zverejní Colné riaditeľstvo Slovenskej republiky na svojom webovom sídle.
 minerálny olej určený pre ozbrojené sily Slovenskej republiky a pre ozbrojené sily iných štátov, ktoré sú stranami Severoatlantickej zmluvy, a ich civilnými zamestnancami na použitie v rámci aktivít podľa medzinárodnej zmluvy.17h)
 inšpekcia oprávnená uložiť pokutu podľa § 16 ods. 1 písm. a) až n),
 prevádzkovateľ regionálnej distribučnej sústavy, ktorý poruší povinnosti podľa § 5 ods. 6 písm. a) a b),
 výrobca elektriny vysoko účinnou kombinovanou výrobou, ktorému bolo vydané potvrdenie o pôvode, ktorý neoznámi úradu technologickú zmenu zariadenia na kombinovanú výrobu do dvoch mesiacov odo dňa vykonania zmeny podľa § 8 ods. 9,
 právnická osoba alebo fyzická osoba uvedená v § 14a ods. 8, ktorá poruší povinnosť podľa § 14a ods. 8.
 od 500 eur do 100 000 eur za správny delikt podľa odseku 1 písm. a) až d) a písm. f) až n),
 od 10 000 eur do 200 000 eur za správny delikt podľa odseku 1 písm. e).
 Na vydanie potvrdenia o pôvode elektriny z obnoviteľných zdrojov energie, potvrdenia o pôvode elektriny vyrobenej vysoko účinnou kombinovanou výrobou a potvrdenia o pôvode biometánu a na konanie o námietkach sa nevzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní,19) ak tento zákon neustanovuje inak.
 Ministerstvo prvú správu podľa § 14 ods. 1 písm. c) uverejní do 31. októbra 2009 na svojej internetovej stránke.
 spôsob výpočtu úspor primárnej energie.
 Tabuľka č. 1: Minimálny objem biopaliva v motorovej nafte kódu kombinovanej nomenklatúry 2710 19 41, 2710 19 45 a 2710 19 49
 Tabuľka č. 2: Minimálny objem biopaliva v motorovom benzíne kódu kombinovanej nomenklatúry 2710 11 41, 2710 11 45 a 2710 11 49
 Zákon č. 276/2001 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 397/2002 Z. z., zákona č. 442/2002 Z. z., zákona č. 658/2004 Z. z., zákona č. 107/2007 Z. z., zákona č. 112/2008 Z. z., zákona č. 283/2008 Z. z. a zákona č. 73/2009 Z. z. sa mení a dopĺňa takto:
 vydáva potvrdenie o pôvode elektriny z obnoviteľných zdrojov energie, potvrdenie o pôvode elektriny vyrobenej vysoko účinnou kombinovanou výrobou a potvrdenie o pôvode biometánu a vedie ich evidenciu,1j)“.
 V poznámke pod čiarou k odkazu 1j) sa citácia „§ 32 zákona č. 656/2004 Z. z.“ nahrádza citáciou „Zákon č. 309/2009 Z. z. o podpore obnoviteľných zdrojov energie a vysoko účinnej kombinovanej výroby a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“.
 V § 5 sa odsek 2 dopĺňa písmenom j), ktoré znie:
 uverejňuje na internetovej stránke úradu vyhodnotenie podielu výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov energie za predchádzajúci kalendárny rok a prepočet predpokladanej výšky podpory výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov energie pre nasledujúci kalendárny rok podľa osobitného predpisu,1j)“.
 rozhoduje o námietkach podľa osobitného predpisu.1nf)“.
 Poznámka pod čiarou k odkazu 1nf znie:
 „1nf)
 § 13 zákona č. 309/2009 Z. z.“.
 V § 12 sa vypúšťa odsek 13.
 V § 13 sa odsek 2 dopĺňa písmenom r, ktoré znie:
 dodržiavať povinnosti podľa osobitného predpisu.1j)“.
 V § 14 ods. 10 sa na konci prvej vety vkladajú slová „v lehote 40 dní“.
 V § 15a ods. 4 sa za slovo „postupujú“ vkladá slovo „primerane“.
 Zákon č. 656/2004 Z. z. o energetike a o zmene niektorých zákonov v znení zákona č. 555/2005 Z. z., zákona č. 238/2006 Z. z., zákona č. 107/2007 Z. z., zákona č. 68/2008 Z. z., zákona č. 112/2008 Z. z., zákona č. 283/2008 Z. z., zákona č. 476/2008 Z. z., zákona č. 73/2009 Z. z. a zákona č. 293/2009 Z. z. sa mení a dopĺňa takto:
 V § 2 písm. b) sa vypúšťa bod 3.
 Doterajšie body 4 až 35 sa označujú ako body 3 až 34.
 V § 2 sa písmeno b) dopĺňa bodmi 35 až 37, ktoré znejú:
 meraním vyrobenej elektriny na svorkách zariadenia na výrobu elektriny meranie celkovej výroby elektriny určeným meradlom2) na svorkách generátora inštalovaného v zariadení na výrobu elektriny,
 regionálnou distribučnou sústavou distribučná sústava, do ktorej je pripojených viac ako 100 000 odberných miest,
 miestnou distribučnou sústavou distribučná sústava, do ktorej je pripojených najviac 100 000 odberných miest.“.
 V § 3 ods. 2 písm. d) sa na konci pripájajú slová „vrátane rozhodnutia o prerušení ťažby plynu zo zásobníka pre dotknutých účastníkov trhu s plynom, ktorí uskladňujú plyn pre odberateľov mimo vymedzeného územia podľa § 46 ods. 8“.
 V § 3 sa odsek 2 dopĺňa písmenom t), ktoré znie:
 vydáva osvedčenie o odbornej spôsobilosti v energetike.“.
 V § 3 ods. 4 sa na konci pripája táto veta: „Ministerstvo rozhodne o prerušení ťažby plynu zo zásobníka pre dotknutých účastníkov trhu s plynom, ktorí uskladňujú plyn pre odberateľov mimo vymedzeného územia podľa § 46 ods. 8 po zvážení prijatia dostupných opatrení zameraných na zabezpečenie bezpečnosti dodávok plynu, vrátane možnosti cezhraničnej spolupráce.“.
 Vzdelanie a prax sa preukazujú úradne osvedčeným odpisom dokladov o ukončení
 stredného odborného vzdelania technického zamerania a o vykonaní sedemročnej odbornej praxe v energetike,
 úplného stredného odborného vzdelania technického zamerania alebo ekonomického zamerania a o vykonaní šesťročnej odbornej praxe v energetike,
 úplného stredného odborného vzdelania s pomaturitným štúdiom technického zamerania alebo ekonomického zamerania a o vykonaní päťročnej odbornej praxe v energetike,
 vysokoškolského vzdelania prvého stupňa technického zamerania alebo ekonomického zamerania a o vykonaní štvorročnej odbornej praxe v energetike, alebo
 vysokoškolského vzdelania druhého stupňa technického zamerania alebo ekonomického zamerania a o vykonaní trojročnej odbornej praxe v energetike.
 Skúška podľa odseku 1 sa vykonáva pred skúšobnou komisiou zriadenou ministerstvom.
 Odbornú spôsobilosť preukazuje žiadateľ o povolenie osvedčením o odbornej spôsobilosti, ktoré vydáva ministerstvo po predložení úradne osvedčených odpisov dokladov podľa odseku 2 a po úspešnom vykonaní skúšky podľa odseku 3.
 Rozsah odbornej prípravy a požadovaných vedomostí pre skúšky odbornej spôsobilosti, podrobnosti o zriaďovaní a činnosti skúšobných komisií a obsah osvedčenia o odbornej spôsobilosti ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo.“.
 V § 6 ods. 1 písm. e) sa za slovo „osvedčením“ vkladá čiarka a vypúšťajú sa slová „a ukončené vysokoškolské vzdelanie druhého stupňa technického zamerania“.
 V § 6 ods. 9 sa v prvej vete vypúšťajú slová „požiadavkách na vzdelanie a na odbornú spôsobilosť,“ a vypúšťa sa druhá veta.
 V § 11 ods. 6 druhej vete na konci sa vypúšťa bodka a pripájajú sa tieto slová: „alebo zoznamom energetických zariadení prevádzkovaných osobou s podstatným vplyvom na činnosť a rozhodovanie žiadateľa v čestnom vyhlásení.7b) Na účely tohto ustanovenia sa podstatným vplyvom rozumie podiel na základnom imaní žiadateľa vo výške minimálne 34 %.“.
 V § 19 ods. 4 na konci sa bodka nahrádza čiarkou a pripájajú sa tieto slová: „pričom pre rozvrhovanie aktív a pasív, nákladov a výnosov, ktoré sa nedajú priamo priradiť k činnostiam podľa odsekov 1 až 3, sa použije pomer výnosov za činnosti podľa odsekov 1 až 3 k iným činnostiam, ktoré vykonávajú v rámci podnikania.“.
 V § 21 sa odsek 2 dopĺňa písmenami q) a r), ktoré znejú:
 zabezpečiť meranie vyrobenej elektriny na svorkách zariadenia na výrobu elektriny,
 poskytovať úradu každoročne do 30. mája údaje za predchádzajúci rok, očakávané údaje v prebiehajúcom roku a plánované údaje na nasledujúci rok o výrobe elektriny vo vlastnom zariadení na výrobu elektriny, vlastnej spotrebe vyrobenej elektriny pri výrobe elektriny, ostatnej vlastnej spotrebe elektriny a dodávke vlastnej vyrobenej elektriny.“.
 Prevádzkovateľ distribučnej sústavy je povinný prednostne pripojiť zariadenia výrobcu elektriny z obnoviteľných zdrojov energie a kombinovanou výrobou do svojej sústavy po úhrade ceny za pripojenie, ak výrobca spĺňa obchodné podmienky a technické podmienky pripojenia do sústavy tak, aby bola zachovaná bezpečnosť, spoľahlivosť a stabilita prevádzky sústavy.“.
 § 31 a 32 sa vypúšťajú.
 Meranie vyrobenej elektriny na svorkách zariadenia na výrobu elektriny
 Meranie vyrobenej elektriny na svorkách zariadenia na výrobu elektriny je povinný zabezpečiť výrobca elektriny na vlastné náklady. Merať vyrobenú elektrinu je možné len určeným meradlom.2) Miestom merania sú svorky inštalovaného generátora v zariadení na výrobu elektriny.
 Výrobca elektriny je povinný zabezpečiť overenie správnosti merania vyrobenej elektriny podľa osobitného predpisu.2)
 Meranie vyrobenej elektriny na svorkách zariadenia na výrobu elektriny je povinný vykonať výrobca elektriny
 priebehovým meraním elektriny s diaľkovým odpočtom údajov, ak celkový inštalovaný výkon zariadenia je viac ako 1 MW,
 priebehovým meraním bez diaľkového odpočtu údajov, ak celkový inštalovaný výkon zariadenia je od 100 kW do 1 MW vrátane,
 meraním bez priebehového merania v ostatných zariadeniach.
 Výrobca elektriny je povinný bezodkladne písomne informovať prevádzkovateľa regionálnej distribučnej sústavy a prevádzkovateľa sústavy, do ktorej je pripojený, o
 výmene určeného meradla,
 hodnotách odpočtu meradla pred výmenou a po výmene.
 Meranie vyrobenej elektriny na svorkách zariadenia na výrobu elektriny nie je povinný zabezpečiť výrobca elektriny, ktorého zariadenie na výrobu elektriny je pripojené do sústavy toho prevádzkovateľa, do ktorého sústavy je celé množstvo vyrobenej elektriny dodávané, okrem spotreby elektriny súvisiacej s výrobou elektriny. V tomto prípade je vyrobená elektrina meraná okrem spotreby elektriny súvisiacej s výrobou elektriny, určeným meradlom, ktorým je vybavené odberné miesto výrobcu elektriny.
 Výrobca elektriny skutočnosť alebo zmenu skutočnosti podľa odseku 5 bezodkladne písomne oznámi úradu.“.
 Poznámka pod čiarou k odkazu 19 sa dopĺňa citáciou, ktorá znie:
 „Zákon č. 309/2009 Z. z. o podpore obnoviteľných zdrojov energie a vysoko účinnej kombinovanej výroby a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“.
 V § 66 ods. 1 písm. e) sa za slovo „do 10 miliónov Sk za“ vkladajú slová „porušenie povinností podľa § 35a, za“.
 Na konanie vo veciach upravených týmto zákonom sa vzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní21) s výnimkou § 38, ak tento zákon neustanovuje inak.“.
 Za § 69c sa vkladá § 69d, ktorý vrátane nadpisu znie:
 Prechodné ustanovenia účinné od 1. septembra 2009
 Konania začaté pred 1. septembrom 2009 podľa § 38 sa dokončia podľa doterajších predpisov.
 Meranie vyrobenej elektriny na svorkách zariadenia na výrobu elektriny je výrobca elektriny povinný zabezpečiť do konca novembra 2009.“.
 § 84 zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov.
 § 2 písm. b) bod 37 zákona č. 656/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov.
 § 12 ods. 1 písm. a) zákona č. 276/2001 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
 § 19 až 20 a 25 zákona č. 98/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov.
 291/2019 Z. z. Vyhláška Úradu pre reguláciu sieťových odvetví, ktorou sa mení a dopĺňa vyhláška Úradu pre reguláciu sieťových odvetví č. 490/2009 Z. z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o podpore obnoviteľných zdrojov energie, vysoko účinnej kombinovanej výroby a biometánu v znení neskorších predpisov
 246/2006 Z. z. Nariadenie vlády Slovenskej republiky o minimálnom množstve pohonných látok vyrobených z obnoviteľných zdrojov v motorových benzínoch a motorovej nafte uvádzaných na trh Slovenskej republiky
 22. 01.01.2020 - 309/2018 Z. z., 362/2019 Z. z.


text:
Rentgeno spinduliai () – elektromagnetinės bangos, kurių bangos ilgis yra 10–0,01 nm, dažnis nuo 30 iki 30 000 PHz (1 P Hz = 1015 hercų). Fotonų energija – 0,1–100 keV. (Šie skaičiai įvairiuose literatūros šaltiniuose gali šiek tiek skirtis, nes ribos nėra griežtai apibrėžtos). Rentgeno diapazonas dar skirstomas į minkštą (mažiausios energijos) ir kietą (didžiausios energijos) rentgeno spinduliavimą.
 Rentgeno spindulių gavimas
 Rentgeno spinduliai gaunami rentgeno aparatuose panaudojant įgreitintus elektronus. Dideliu greičiu atsitrenkę į anodą, jie savo judėjimo energijos nedidelę dalį (0,1–5 %) išspinduliuoja rentgeno spindulių pavidalu.
 Astronomijoje rentgeno spinduliai susidaro labai aukštos temperatūros (1–100 milijonų K) plazmoje, sąveikaujant didelės energijos elektronams su magnetiniu lauku (sinchrotroninis spinduliavimas) arba didelės energijos elektronams su mažos energijos fotonais (Komptono reiškinys).ll
 Rentgeno spindulių panaudojimas
 Medicinoje rentgeno spinduliai naudojami diagnostikoje ir terapijoje.
 Fizikoje ir technikoje jie naudojami kristalinių medžiagų struktūrai tirti.
 Astronomijoje rentgeno diapazonas suteikia informacijos apie didelių energijų procesus, vykstančius aktyvių galaktikų branduoliuose, akreciniuose diskuose.
 Rentgeno spindulių poveikis
 Rentgeno spinduliai yra jonizuojančiosios spinduliuotės rūšis, todėl yra kenksmingi žmogui ir elektroniniams prietaisams.
 Elektromagnetinės bangos


text:
Vlkanová je obec na Slovensku v okrese Banská Bystrica.
 Kultúra a zaujímavosti
 Pamiatky
 Renesančný kaštieľ, jednopodlažná bloková stavba so štyrmi nárožnými vežami a manzardovou strechou z polovice 17. storočia. Vnútorné priestory sú dvojtraktové, zaklenuté valenými klenbami s lunetami. Kaštieľ má hladké fasády, v podstreší sa nachádza bordúra vo forme dvojitej vlnovky, typická pre renesanciu. Na mieste kordónovej rímsy sa nachádza iluzívna kazetová bordúra. Dnes sa v tejto stavbe nachádza penzión.
 Osobnosti obce
 Rodáci
 Alexander Matuška (* 1910 - † 1975), literárny vedec a kritik
 Referencie
 Externé odkazy
 Oficiálna stránka obce
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci
 Obce okresu Banská Bystrica


text:
Atividade rural e recuperação de empresas - Migalhas de Peso
 Observações sobre a III Jornada de Direito Comercial do Conselho da Justiça Federal
 1. A III Jornada de Direito Comercial do Conselho da Justiça Federal
 Noticia-se para o início do mês de junho entrante a realização dessa jornada, com o fim da aprovação de inúmeros enunciados sobre diversos aspectos desse ramo do direito, uma parte deles relacionados à recuperação judicial do produtor rural.
 Em primeiro lugar, cabe uma pergunta, qual a razão da Justiça Federal cuidar do assunto acima, considerando-se que sua competência a esse respeito se revela extremamente marginal?. Que interesse de um produtor rural justificaria a atração de alguma pendência para aquela justiça especial?
 Em segundo lugar, sabemos que a construção de súmulas pelos tribunais sempre representa um perigo para a aplicação do direito considerando-se que a singeleza de sua reduzida redação muito frequentemente deixa de lado situações concretas cuja aplicação foge das relevantes nuances do caso concreto, tendo se passado a aplicar um direito automático, desligado da realidade jurídica. Na vida prática, têm as súmulas de tornado um atalho para a prolação de sentenças rasas e incompletas. Contudo, para o bem ou para o mal, as súmulas fazem parte oficial do nosso direito e quando os magistrados as utilizam o fazem na aplicação de uma fórmula objeto de legislação específica.
 Mas os enunciados, o que são? Qual é a sua natureza jurídica? A esse respeito várias críticas podem ser feitas: (i) eles não apresentam legitimidade, pois lhes falta fundamento legal que os reconheça no plano do direito formal; (ii) padecem do vício de origem, pois seu nascimento se dá em eventos que não são dotados de poder legiferante, ainda que cobertos, como é o caso, pelo véu de uma entidade ligada à Justiça Federal; (iii) são sujeitos à captura por terceiros interessados, que não podem ser considerados isentos em sua elaboração, bastando para tanto examinar a história jurídica de alguns dos seus proponentes; (iv) já têm sido adotados em sentenças judiciais como atalho no caminho de sua elaboração, prescindindo-se da discussão do tema em jogo o qual, em tese, já estaria disciplinado por uma força superior.
 No sentido do item III, acima, claramente se está buscando um tipo de aval para teses de grande importância que estão sendo atualmente discutidas no âmbito do Judiciário. Nos parece ser essa uma atitude juridicamente não muito bem defensável. Comparando-se as situações alguns autores de propostas de enunciados aparentam fazer o mesmo papel de congressistas que apresentam projetos de lei casuisticamente elaborados para a defesa de certos eleitores, não sendo raro o caso de em tal atitude se utilizarem do artifício exclusivamente brasileiro da jabuticaba.
 Está presente, ainda, um ponto sumamente importante que se coloca no plano da existência de um claro conflito de interesses na aprovação dos enunciados de que se trata. Isto porque podem votar em seu favor os proponentes dos próprios enunciados, uma vez que as regras do certame não trazem impedimento em tal sentido. Na mesma situação colocam-se os magistrados que participarão do evento, uma vez que eles estariam transformando em norma (ainda que não formal) o conteúdo das convicções que já tenham quanto aos enunciados propostos ou que venham a ser conduzidos em seu favor durante as discussões a serem estabelecidas. E esta, como já dissemos se encontram em situação de captura.
 Essa captura potencial (e, ao que achamos, já estabelecida na prática) está indubitavelmente comprovada pelo fato de que a participação no evento vem de convite formulado pelo ministro Diretor do Centro de Estudos Judiciários após aprovação da coordenação científica; por indicados por alguns órgãos, a saber, TRFs, TJs, TRTs, MPF e MPE, PGR, AGU, OAB, Defensoria Pública, Associações de Magistrados, CADE, CVM e INPI; não nos esquecendo dos autores das propostas tempestivamente encaminhadas e aceitas para discussão. Aceitas, com que critério?
 2. Introdução geral ao tema
 Segundo o Digníssimo ministro Dias Toffoli, Presidente do Supremo Tribunal Federal, não cabe ao Judiciário julgar conforme o que considere mais justo; o Judiciário deve seguir a lei, ou seja, aplicar as normas jurídicas respeitando a redação.
 Dessa perspectiva, quem pretende que as pessoas que exercem atividade agrícola/rural são empresários - independente de terem cumprido o requisito previsto no Código Civil de 2002, art. 967, que requer a inscrição no Registro de Comércio para invocarem a aplicação da legislação especial – lei 11.101/05 - literalmente ignora o pronunciamento do ministro e, pior, desconhece o mínimo de hermenêutica jurídica.
 Basta ler com atenção, claro, o artigo 966 do Código Civil, e seu parágrafo único, para entender que, desde logo, o legislador afastou a possibilidade de serem empresários pessoas que exerçam atividades de natureza intelectual, literária ou artística, ainda que com a colaboração de terceiros. A ressalva a tais atividades para que sejam qualificadas como empresariais depende de o exercício de tais profissões serem atividade de empresa.
 Aqui cabe observar que o legislador de 2002 considera sinônimos os termos empresa e atividades, anteriormente qualificadas como comerciais. Por isso, ao fazer a ressalva, considera hipóteses de exceções que permitam qualificar quem exerça atividade de natureza intelectual, por exemplo, como empresário comercial e, portanto, sujeita a registro, ou seja, no Registro de Empresa sempre que o exercício da profissão (leia-se atividade econômica) for qualificável como atividade empresarial.
 Assim, como explicara Sylvio Marcondes Machado, atividades na área da saúde como a hospitalar, em que à prestação dos cuidados médicos se associam hotelaria, farmácia e alimentação. Vale dizer, o eixo ao redor do qual se organizam os serviços hospitalares, está no cuidado da saúde. Médicos e outros profissionais de saúde são os responsáveis pela prestação dos serviços. As atividades “complementares”, como farmácia (fornecimento de medicamentos), restaurante (alimentação), hotelaria (leito e lavanderia), tipicamente mercantis, são, porém, essenciais para os cuidados com pacientes. E, tal como se deu com o surgimento do Direito Comercial, a vis atrativa se sobrepõe, na qualificação da atividade hospitalar, aos serviços de saúde – de natureza intelectual -.
 Em suma, certas atividades econômicas voltadas para a produção ou circulação de bens no mercado, não podem ser qualificadas empresárias/comerciais, salvo se tiverem natureza empresarial o que depende não de vontade do julgador ou de quem a exerce, mas do quadro normativo ou institucional.
 Todavia, o legislador de 2002 determinou que ANTES DO INÍCIO DA ATIVIDADE, fosse feito registro no Registro Público de Empresas Mercantis - as Juntas Comerciais. (art. 967 CCB) para que ela se reconheça, dando origem à qualificação visando a dar publicidade ao mercado. Essa exigência não é meramente formal para fins de regularidade do exercício da atividade empresária, mas destina-se a dar àquela atividade natureza empresarial. Cria, portanto, a empresa no sentido que o termo tem no direito positivo pátrio. O registro cria a empresa mercantil.
 Falta, no direito positivo brasileiro, artigo equivalente ao 2.195 do codice civile, ou ao 17 do revogado Regulamento no 737 de 1850 o que tornaria mais transparente os critérios para o reconhecimento das atividades sujeitas ao registro especial – Junta Comercial.
 Já quanto às atividades rurais/agrícolas foi afastado seu enquadramento como empresa (mercantil) conforme resulta da simples leitura e aplicação, por evidente, do art. 971 do CCB. Nesse texto o legislador, CLARAMENTE, explica que, conquanto não esteja enquadrada expressamente na relação das atividades exemplificadas no parágrafo único ao art. 966 do CCB, a atividade rural não é qualificada ab initio como comercial, observadas as formalidades de que tratam o art. 968 e seus parágrafos, podendo adquirir tal natureza se o ruralista vier a requerer sua inscrição no Registro Público de Empresas Mercantis da respectiva sede, ou seja, do local em que a atividade é exercida. Se o fizer, depois de inscrito, estará equiparado, para todos os efeitos, ao empresário sujeito ao registro.
 O termo “equiparado” tem como objetivo evidenciar, deixar claro, que atividades rurais/agrícolas não são, por natureza, empresariais no sentido do disposto no Código Civil Brasileiro, ou seja, comercial. Serem equiparadas, isto é, entendidas como empresárias, implica conceder paridade, conferir regalias ao alcance de outras pessoas ou entidades.
 Ou seja, a atividade agrícola/rural, não é, por decisão de política legislativa, atividade empresarial/comercial mas, diferentemente do que se dispôs em relação a atividades relacionadas no parágrafo único ao art. 966, mediante clara e expressa manifestação formal do empreendedor, pode ser equiparada à empresa. Para tanto é fundamental que sejam atendidas as demais exigências predispostas para a empresa comercial, notadamente o registro ANTES do início da atividade.
 Esse requisito enseja questão relevante quanto à decisão de quem exerce atividade rural sobre ser, ou não, equiparado a empresário porque o legislador não fixou lapso temporal para que a decisão, a escolha, seja feita para fins da referida equiparação. Vale dizer, tanto se pode optar pelo registro especial antes do início da atividade quanto posteriormente o que faz emergir a questão de saber se o registro produz efeitos ex ante.
 Há quem pretenda que se o ruralista optar pelo registro ex post, isto é, depois do início da atividade agrícola, sem considerar o lapso temporal entre as duas decisões, a aquisição da natureza empresarial (comercial) da atividade retrotrai ao seu início. Apenas para fins de comparação, isto equivaleria a considerar que a pessoa que em algum momento opta pelo vegetarianismo nunca teria ingerido carne, ou que o furto praticado por maior de idade retroage no tempo e, como não se condenam menores de 10 anos, por exemplo, a pessoa não deve ser punida.
 Enquanto pessoas que não exercem atividades rurais assim como as que não preencham os requisitos do parágrafo único ao art. 966 do CCB devem fazer o registro antes do início do exercício da atividade econômica, os ruralistas têm o privilégio de poderem optar por se qualificarem como empresários a qualquer momento. Mas, o texto do CCB não prevê que a opção pela mudança da qualificação possa ser aplicada de forma retroativa. E isso independe da inscrição fiscal e até mesmo da continuidade e regularidade do exercício da “profissão”. A aquisição da qualificação como empresário rural tem como ponto inicial o registro.
 Não é possível recorrer-se a um único artigo do CCB para afirmar categoricamente que o Registro de Comércio tem efeitos pretéritos como se expôs atrás.
 Acresça-se a esse raciocínio a exigência da lei 11.101/05 quanto ao lapso temporal de exercício da atividade empresarial – dois anos após o registro – para que se possa, em situação de crise, recorrer ao pedido de recuperação judicial.
 Combinado o CCB com a lei especial, a conclusão é simples. Ruralistas podem escolher serem regidos por normas especiais ou se submeterem à legislação geral. Optando por esta, ficam impossibilitados de recorrer ao instituto da recuperação judicial. Se preferirem a regência da legislação especial, devem, igualmente, cumprir o prazo de 2 anos determinado na lei de 2005, sob pena de ser criar dicotomia na obtenção da tutela legal.
 Explica-se. Alguém que exerce atividade qualificável como empresária, sem registro, ao enfrentar situação de crise poderia efetuar o registro e, independente do prazo de 2 anos, buscar socorrer-se da recuperação judicial ou a este agente econômico aplicar-se-iam as normas de direito positivo?
 Ao facultar a ruralistas que, em situação de crise econômico-financeira, busquem abrigo na legislação especial, alterando voluntariamente a sua primeira opção, cria-se modelo não isonômico que gera insegurança jurídica, de todo indesejável para estimular a confiança ao longo da cadeia produtiva e o bom funcionamento do mercado.
 3. A crítica de alguns enunciados, em particular
 Vejamos duas das propostas apresentadas, voltadas para a questão específica deste artigo.
 Artigo: 48
 Enunciado Proposto:
 A atividade empresarial rural sem registro é regular, conforme art. 971 do Código Civil. O empresário rural pode provar o prazo de 2 anos de regularidade exigido no caput do artigo 48 da lei 11.101/05 por qualquer meio de prova, não sendo exigido que tal prazo se dê em período posterior ao seu registro perante o Registro Público de Empresas Mercantis para que o empresário rural possa ajuizar recuperação judicial ou extrajudicial.
 O Brasil é um país de forte atividade agropecuária tem no agronegócio sua principal atividade exportadora. Tal atividade é em grande parte exercida por pessoas naturais ou jurídicas que não estão inscritas perante as Juntas Comerciais, conforme opção concedida pelo art. 971 do Código Civil. Existem diferentes posicionamentos na jurisprudência sobre a exigência ou não de prazo superior a 2 anos após registro comercial para permitir a recuperação judicial do empresário rural. O art. 48, caput da lei 11.101/05, no entanto, exige atividade regular por 2 anos do empresário e não registro por 2 anos. Esses exercentes da atividade empresarial rural são empresários regulares, pois o mencionado dispositivo do Código Civil estabelece expressamente que o empresário rural é empresário regular, podendo ou não se registar perante as Juntas Comerciais, diferentemente daquele que exerce atividade não rural, que é considerado irregular caso não tenha o registro. Assim, evidente que o empresário rural, mesmo sem registro, é regular e cumpre o requisito de tal artigo. Portanto, o empresário rural, mesmo que não tenha 2 anos de registro de comércio, pode provar sua atividade empresarial regular por qualquer meio de direto e ter acesso à recuperação judicial e recuperação extrajudicial, no sentido que já decidiu o TJ/SP em vários acórdãos, por exemplo: AI 2005580-50.2018.8.26.0000. Rel. des. Alexandre Lazzarini. DJ: 9/5/18; AI
 2062908-35.2018.8.26.0000. Rel. des. Hamid Bdine. DJ: 04/07/18; AI 204834910.2017.8.26.0000. Rel. des. Araldo Telles. DJ: 30/10/17.
 A RECUPERAÇÃO JUDICIAL DO EMPRESÁRIO RURAL SUJEITA TODOS OS CREDORES EXISTENTES NA DATA DO PEDIDO, INDEPENDENTEMENTE DA DATA DO REGISTRO NA JUNTA COMERCIAL.
 O artigo 48, caput, da lei 11.101/05 não exige, como requisito para a impetração da Recuperação Judicial, a inscrição na Junta Comercial pelo prazo de 2 (dois) anos, mas apenas que o devedor, no momento do pedido, exerça regularmente suas atividades há mais de 2 (dois) anos. Por sua vez, o inciso V do artigo 51 da mesma lei exige a comprovação de regularidade na Junta Comercial, mas não se refere a qualquer prazo. O artigo 971 do Código Civil preceitua como facultativo, ao empresário rural, o registro na Junta Comercial, após o qual ficará equiparado ao empresário sujeito ao registro. Portanto, a atividade do empresário rural pode se configurar regular mesmo sem o registro na Junta Comercial. Neste sentido, o empresário rural não necessita estar registrado na Junta Comercial há mais de dois anos para impetrar recuperação judicial. A análise dos dispositivos acima juntamente com o teor do artigo 49 da lei 11.101/05 permite a conclusão de que, independentemente da data do registro do empresário rural na Junta Comercial, todos os seus credores estarão sujeitos aos efeitos da recuperação judicial.
 Aglutinada/Similar aos IDs 1918, 2126, 2105, 2095 e 2065.
 Conforme foi extensamente demonstrado acima toda a argumentação expressa nas propostas desses enunciados distorcem a construção do instituto, delas resultando a quebra violenta de toda a história do Direito Comercial no tocante à natureza jurídica do registro, que vem desde a Idade Média, e com a qual não podemos absolutamente concordar.
 Esperamos que não venham a prosperar e que juristas responsáveis e isentos venham se juntar à nossa campanha de abaixo os enunciados!


text:
Elongace je astronomický termín pro úhel mezi Sluncem a planetou, jak je viděn ze Země.
 Pokud planeta vychází a zapadá později než Slunce, jde o východní elongaci, vychází-li a zapadá dříve než Slunce, mluvíme o západní elongaci.
 Elongace 0° se nazývá konjunkce, elongace 180° opozice a elongace 90° kvadratura.
 O největší (východní nebo západní) elongaci má význam mluvit jen u vnitřních planet, u vnějších planet je to vždy opozice. Vidíme-li vnitřní planetu těsně po soumraku a ve fázi, kdy je Sluncem z poloviny osvětlená, je poblíž své největší východní elongace. Je-li vnitřní planeta viditelná a z poloviny osvětlená před východem slunce, je poblíž své největší západní elongace.
 Značný rozdíl maximálních elongací Merkuru je způsoben poměrně velkou výstředností jeho dráhy.
 Reference
 Související články
 Konjunkce
 Opozice
 Externí odkazy
 Pozorování vesmíru