type: wikipedia

text:
Alessandro Nesta (Ruma, 19 ta' Marzu 1976) huwa futboler Taljan li jilgħab mal-klabb Kanadiż ta' Montreal Impact. Ikkunsidrat bħala wieħed mill-aqwa difensuri ċentrali ta' kull żmien, hu rebaħ it-Tazza tad-Dinja 2006 flimkien mat-tim nazzjonali Taljan.
 Karatteristiċi tekniċi
 Nesta huwa meqjus bħala wieħed mill-aqwa difensuri ċentrali fid-dinja tal-futbol. Huwa difensur veloċi ħafna, atletiku u b'saħħtu. Magħruf ukoll għas-sens ta' pożizzjoni li għandu fil-grawnd u għall-mod kif jantiċipa lil attakkant.
 Karriera
 Lazio
 Rappreżentant ta' AS Roma kien għall-bidu induna bit-talent li jipposjedi Nesta meta kien għadu tifel, imma missieru ma riedx li ibnu jilgħab mar-Roma minħabba li hu kellu legami kbar mar-rivali kbar taghhom, SS Lazio. Fl-1985, beda l-karriera tiegħu mal-Lazio kif xtaq missieru. Fl-1993 il-kowċ Zdenek Zeman għaraf it-talent ta' Nesta u għażlu biex jilgħab mal-ewwel ħdax fis-Serie A. Nesta lagħab l-ewwel logħba tieghu kontra Udinese, logħba li ntemmet 2–2. Fl-istaġun 1997–98, Nesta skorja l-gowl deċiżiv li rebbaħ il-Coppa Italia lil Lazio konta l-Milan. Fl-1998 ġie magħżul minn Cesare Maldini fl-iskwadra li kellha tirrapreżenta lit-tim nazzjonali Taljan ġewwa Franza għat-Tazza tad-Dinja. Waqt it-Tazza tad-Dinja, Nesta weġġa' u kellu jibqa' barra mil-logħob għal ħames xhur. Ir-ritorn lura tiegħu wasal f'Diċembru tal-1998 fejn kien strumentali fit-tiġrija għall-kampjonat li ntilef fl-aħħar ġurnata għal punt biss. Fl-1999 bhala kaptan mexxa lit-tim tiegħu għal rebha fit-Tazza tat-Tazzi u ftit xhur wara għolla wkoll is-Supercup Ewropea. L-ikbar sodisfazzjon għal Nesta waslet fis-sena ta' wara meta irnexxielu jirbaħ kemm il-kampjonat kif ukoll il-Coppa Italia.
 Milan
 Fis-sena 2002, Il-president tal-Lazio Sergio Cragnotti kellu jbieh hafna mill-plajers tieghu minhabba krizi finanzjarja li waslitu ghal falliment. Nesta gie akkwistat mil-A.C.Milan fl-ahhar jum tal-calciomercato. Nesta kompla sahhah id-difiza tal-Milan li diga kienet issahhet bl-akkwist ta' Jaap Stam ftit qalbel.
 Fl-ewwel stagun tieghu mal-Milan, nesta rebah it-tazza tac-campjins u l-Coppa Italia. Nesta kompla jzid fl-unuri personali tieghu bir-rebh ta` Supercoppa UEFA, kampjonat, u Supercoppa Taljana.
 Unuri
 Klabb
 Lazio
 Serie A: 1999–2000
 Coppa Italia: 1997–98, 1999–2000
 Supercoppa Italiana: 1998, 2000
 Tazza tat-Tazez Ewropej: 1998–99
 Super Cup Ewropea: 1999
 Milan
 Serie A: 2003–04, 2010–11
 Coppa Italia: 2002–03
 Supercoppa Italiana: 2004, 2011
 UEFA Champions League: 2002–03, 2006–07
 Super Cup Ewropea: 2003, 2007
 Tazza tad-Dinja tal-Klabbs: 2007
 Montreal Impact
 Canadian Championship: 2013
 Individwali
 Plejer Żagħżugħ tas-Sena tas-Serie A: 1998
 Difensur tas-Sena tas-Serie A: 2000, 2001, 2002, 2003
 Tim tas-Sena tal-UEFA: 2002, 2003, 2004, 2007
 FIFPro World XI: 2005, 2007
 FIFA 100
 Ħoloq esterni
 Statistika mat-tim nazzjonali Taljan
 Statistika fuq aic.football.it
 Twieldu fl-1976
 Nies ħajjin
 Futbolers Taljani
 Plejers ta' Montreal Impact
 Plejers ta' AC Milan
 Plejers ta' SS Lazio
 Plejers tas-Serie A


text:
Boti Goa Tyrolien Orphée Demel (born March 3, 1989) is an Ivorian professional footballer who last played for Zhetysu in the Kazakhstan Premier League.
 Career
 Born in Dabou, Goa began his career with Club Omnisport Omness Dabou and joined in summer 2007 the Portuguese top club Benfica. He played one year in Benfica's youth team, scoring 15 goals in 26 matches. In October 2008, he went on trial to Girona FC, but subsequently signed with Armenian side Mika F.C. On 28 February, he was sold to Rosenborg BK.
 In January 2012, the Norwegian media reported that Goa was arriving late from vacation for the second time in four months, and wondered if his time in Rosenborg had come to an end. It was later revealed that Goa was at the hospital after being involved in a car accident in Ivory Coast.
 In June 2016, Goa left FC Zhetysu.
 International career
 Goa is former member of the Ivory Coast national under-20 football team.
 Career statistics
 Club
 Notes
 References
 External links
 1989 births
 Living people
 People from Dabou
 Ivorian footballers
 Ivorian expatriate footballers
 Association football forwards
 Eliteserien players
 Armenian Premier League players
 Kazakhstan Premier League players
 S.L. Benfica footballers
 FC Mika players
 Rosenborg BK players
 FC Zhetysu players
 Expatriate footballers in Armenia
 Expatriate footballers in Norway
 Expatriate footballers in Portugal
 Expatriate footballers in Kazakhstan
 Ivorian expatriate sportspeople in Portugal
 Expatriate footballers in Spain
 Ivorian expatriate sportspeople in Spain


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 8.6.2013
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 164/12
 Ennakkoratkaisupyyntö, jonka Tribunal de grande instance de Bayonne (Ranska) on esittänyt 15.4.2013 — Raquel Gianni Da Silva v. Préfet des Pyrénées-Atlantiques
 (Asia C-189/13)
 2013/C 164/22
 Oikeudenkäyntikieli: ranska
 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin
 Tribunal de grande instance de Bayonne
 Pääasian asianosaiset
 Hakija: Raquel Gianni Da Silva
 Vastapuoli: Préfet des Pyrénées-Atlantiques
 Ennakkoratkaisukysymys
 Onko unionin oikeus esteenä kansalliselle säännöstölle, jonka mukaan kolmannen maan kansalaisen, johon ei ole kohdistettu 16.12.2008 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/115/EY (1) tarkoitettuja pakkokeinoja, laittomasta maahantulosta säädetään rangaistukseksi vankeutta?
 (1) Jäsenvaltioissa sovellettavista yhteisistä vaatimuksista ja menettelyistä laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamiseksi 16.12.2008 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/115/EY (EUVL L 348, s. 98).


type: other

text:
Ligue 1 - 22e : CS Constantine - USM Alger (Live)
 Accueil > Football en Algérie > Ligue 1 - 22e : CS Constantine - USM Alger (Live)
 Publié le 7 mars 2014 à 16:06 par M-A D
 Stade Hamlaoui - Arbitre : M. Benouza
 CS CONSTNTINE 1-2 USM ALGER
 Boulemdais (37') - Chaffai (83'), Andria (90'+2')
 Belakhdar (64') - Bouazza (45'+1'), Boudebouda (47')
 CSC : 71-Si Mohammed - 2-Boulahia (67-Sebbah, 69'), 29-Bouhenna (86-Bahloul, 72'), 23-Maiza, 28-Belakhdar - 6-Ngomo, 20-Allag, 13-Sameur, 77-Bezzaz (c) (22-Sayah, 36') - 14-Boulemdais, 9-Derrag / Ent. : Simondi
 USMA : 1-Zemmamouche - 26-Boudebouda (18-Sougeur, 57'), 20-Khoualed (c), Chaffai, 30-Meftah R. - 13-Bouchemma, 11-El Orfi (2-Andria, 77'), 15-Bouazza (14-Djediat, 46') - 25-Benmoussa, 47-Ferhat, 9-Ziaya / Entr. : Velud
 FIN DU MATCH : Quel scenario ! Après une première mi-temps insipide, le reveil de Ferhat à l'origine des deux buts à permis à l'USMA de gagner et prendre désormais 5 points d'avance sur l'ESS,
 90'+2 : DEUXIEME BUT de l'USMA par Andria, sur un superbe service de Ferhat ! Un appel du malgache et un centre piqué de Ferhat, Andria face à Si Mohammed le trompe d'un petit ballon.
 89' : 4 minutes de temps additionnel
 85' : Corner de Benmoussa se transforme en contre, Sayeh face à Zemmamouche se fait tacler par le gardien au pied à la limite de la surface.
 83' : EGALISATION de l'USMA par Chaffai, sur un coup-franc pres du point de corner de Benmoussa, Si Mohameed sorti un peu au hasard se fait surprendre.
 83' : Ferhat s'échappe sur l'aile droite est fauché par Belakhdar, coup-franc.
 82' : Nouveau contre du CSC mené par Sayah dont le centre trop loin ne trouve pas Boulemdais
 80' : Ca va vite, de l'autre côté Andria lance Ziaya signalé hors-jeu mais ce dernier avait tiré croisé, de peu à côté.
 79' : QUELLE OCCASION pour le CSC ! Derrag se faufile dans la surface et tir, Zemma s'interpose une première fois, le ballon reviens à Belakhdar et nouvelle intervention de Zemmamouche !
 78' : Encore un contre du CSC, Bahloul trouve Boulemdais qui tir trop haut.
 77' : Velud lance sa dernière carte avec l'entrée d'ANDRIA à la place d'EL ORFI
 75' : Nouvelle occasion pour le CSC, Derrag centre pour Boulmedais qui ne peut reprendre de la tête.
 73' : Simondi qui a fait son 3e changement alors que Maiza aussi a mal...
 72' : L'ancien defenseur de Sedan en CFA, BOUHENNA qui a eu des crampes sort, il est remplacé par BAHLOUL
 70' : Contre attaque du CSC et Belakhdar tir en force, corner
 69' : Carton pour Sebbah, faute sur Seguer
 68' : SEBBAH remplace BOULAHIA pour le CSC
 65' : Le chrono est revenu mais l'image est repartie....
 64' : Carton à Belakhdar pour anti-jeu.
 64' ; Corner de Sameur que Zemmamouche ressort en corner d'une claquette renversée.
 63' : Enième mauvais dégagement au pied de Zemmamouche et Sameurtente le tir, Khoualed dégage.
 62' : L'image est revenue mais pas le chrono... il semble que rien de particulier ne se soit passé durant ce laps de temps
 57' : L'image n'est tojours pas revenue, SOUGEUR entre à la place de BOUDEBOUDA
 50' : Coupure du faiseau depuis Constantine... plus d'image...
 47' : Carton jaune pour Boudebouda qui fait faute sur Sameur.
 45' : Reprise et changement pour l'USMA sortie de BOUAZZA et entrée de DJEDIAT pour l'USMA.
 MI-TEMPS : Les usmistes se sont laissés avoir par le faux-rythme du match et c'est logiquement que le CSC mène.
 45'+3' : Ziaya vendange une contre-attaque en tentant un tir improbable
 45'+1' : Bouazza se jette dans la surface à la Inzaghi, carton jaune pour simulation
 44' : Coup-franc de aux 35 mètres que Benmoussa exécute mais c'est facile pour Si Mohamed.
 42' : Les usmistes se sont réveillés mais n'arrivent pas à se montrer dangereux.
 37' : BUT de BOULEMDAIS ! Belakhdar sur la gauche centre dans la surface et Boulemdais dans le dos de Khaouled surgit et marque de la tête.
 36' : SAYAH remplace BEZZAZ. Entrée de l'ancien attaquant du MCA.
 35' : Bezzaz ne se relèvera pas du coup qu'il a reçu de Khoualed, il reste sur le banc.
 34' : Le tout premiere occasion cadrée ! une petite tête de Boulmedais qui part gentillement dans les bras de Zemmamouche.
 32' : Bouhenna execute le coup-franc face au but à la Ghoulam, c'est à dire très fort et hors-cadre...
 30' : Encore une intervention énergique de Khoualed qui fait faute sur Bezzaz.
 29' : Khoualed stoppe très proprement Derrag qui partait vers le but.
 27' : Un match très ennuyeux pour le moment
 23' : Un hors-jeu sifflé à tord contre Ziaya, Valud pête un plomb !
 17' : Halilhodzic dans les tribunes semble s'ennuyer, faut dire que le spectacle n'y est pas.
 16' : Khoualed prend un méchant coup sur le tibia de la part de Derrag
 14' : Encore un engagement raté par Zemmamouche...
 8' : Le CSC reprend les choses en main et à des occasions.
 5' : Les usmistes poussent et dominent ce début de match.
 Champions L. : Mahrez encore très bon à Donetsk
 23/10/18 23:01
 Ch. League : City battu par Lyon, Mahrez joue 18 mn.
 19/09/18 22:08
 Angleterre : Chef d'oeuvre de Mahrez vs Burnley
 20/10/18 16:54
 01:27 MCA-USMBA : Vandalisme et bavure policière
 11/11 Mercato : Annoncé à l'USMA, Benaldjia signe au MCA
 11/11 Transferts : Benaldjia proche de signer à l’USMA ?
 11/11 VAR : Première utilisation en Algérie
 10/11 Ligue 1 (J14) : Les Résultats de Samedi
 10/11 Ligue 1 : Le très bon match de Salhi contre l'USMA
 10/11 Violences : Des joueurs l’AJ Ain Touta agressés
 09/11 Ligue 1 (J13) : USM Alger 1-0 JS Kabylie
 09/11 Ligue 1 (J14) : Olympique Médéa 1-0 CA Bordj Bou Arreridj
 09/11 CAF 2018/2019 : Tirage des clubs algériens
 09/11 Ligue 1 : USMA-JSK, pour une place de leader
 09/11 LFP : Medouar tiendra un point de presse dimanche
 07/11 Coupe Arabe - 1/8e Aller : Al Nassr 0-1 MC Alger
 07/11 Ligue 1 : Le MCO signe à son tour avec Ooredoo
 07/11 Ligue 2 : Zaim attaque Zetchi et Medouar
 07/11 LFP : Medouar, Le Bureau exécutif gèle ses activités
 06/11 CSC : Amrani jette l'éponge et démissionne de son poste
 06/11 Ligue 2 (J13) : Résultats des matchs de Mardi
 06/11 CABBA : Dziri Bilal en négociations avancées
 06/11 LFP-JSK : Zetchi, « Mellal assumera les conséquences »
 06/11 Coupe Arabe : Le MCA veut la victoire à Riyad


type: legislation

text:
 21.12.2012
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 L 352/20
 REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 1247/2012 DELLA COMMISSIONE
 del 19 dicembre 2012
 che stabilisce norme tecniche di attuazione per quanto riguarda il formato e la frequenza delle segnalazioni sulle negoziazioni ai repertori di dati sulle negoziazioni ai sensi del regolamento (UE) n. 648/2012 del Parlamento europeo e del Consiglio sugli strumenti derivati OTC, le controparti centrali e i repertori di dati sulle negoziazioni
 (Testo rilevante ai fini del SEE)
 LA COMMISSIONE EUROPEA,
 visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
 visto il parere della Banca centrale europea (1),
 visto il regolamento (UE) n. 648/2012 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 4 luglio 2012, sugli strumenti derivati OTC, le controparti centrali e i repertori di dati sulle negoziazioni (2), in particolare l’articolo 9, paragrafo 6,
 considerando quanto segue:
 (1)
 Per evitare discrepanze, occorre che per la trasmissione dei dati ai repertori di dati sulle negoziazioni ai sensi dell’articolo 9 del regolamento (UE) n. 648/2012 si applichino le stesse regole e gli stessi standard e formati a tutti i repertori, a tutte le controparti e a tutti i tipi di derivati. È pertanto necessario utilizzare una serie unica di dati per descrivere le operazioni su derivati.
 (2)
 Poiché di norma i derivati OTC non sono né identificabili in modo univoco con codici esistenti e di ampio uso nei mercati finanziari, quali i numeri internazionali di identificazione dei titoli (International Securities Identification Numbers – ISIN), né descrivibili utilizzando il codice ISO di classificazione degli strumenti finanziari (Classification of Financial Instruments – CFI), occorre sviluppare un metodo nuovo e universale di identificazione. Occorre utilizzare, se disponibile, un identificativo unico del prodotto che sia conforme ai principi di unicità, neutralità, affidabilità, open source, scalabilità, accessibilità, che abbia un costo ragionevole, che sia offerto sulla base di un quadro di governance appropriato e sia adottato per l’uso nell’Unione. Se non è disponibile un identificativo unico del prodotto che soddisfi questi requisiti, occorre utilizzare una tassonomia temporanea.
 (3)
 È necessario identificare il sottostante mediante un identificativo unico; tuttavia non esiste al momento un codice standardizzato per tutto il mercato di identificazione del sottostante in un paniere. Occorre pertanto che le controparti siano tenute a indicare almeno che il sottostante è un paniere e a utilizzare, se possibile, i codici ISIN per gli indici standardizzati.
 (4)
 Per garantire uniformità, tutte le parti di un contratto derivato devono essere identificate con un codice identificativo unico. Occorre utilizzare, una volta disponibile, un identificativo internazionale della persona giuridica o un identificativo temporaneo della persona giuridica da definire nell’ambito di un quadro di governance che sia compatibile con le raccomandazioni del Consiglio per la stabilità finanziaria (FSB) in merito ai requisiti in materia di dati e adottato per l’uso nell’Unione, per identificare tutte le controparti finanziarie e non finanziarie, le controparti centrali, gli intermediari e i beneficiari, in particolare per assicurare l’uniformità con la relazione del Comitato sui sistemi di pagamento e regolamento (Committee on Payment and Settlement Systems – CPSS) e dell’International Organisation of Securities Commissions (Organizzazione internazionale delle commissioni per i valori mobiliari – IOSCO) sui requisiti in materia di aggregazione e di segnalazione dei dati sui derivati OTC, relazione che indica nell’identificativo della persona giuridica uno strumento di aggregazione dei dati. Nel caso delle operazioni eseguite per conto terzi, i beneficiari da identificare sono le persone fisiche o giuridiche per conto delle quali il contratto è stato concluso.
 (5)
 Occorre tener conto dell’impostazione adottata nei paesi terzi e seguita anche dai repertori di dati sulle negoziazioni stessi quando iniziano la loro attività. Pertanto, per assicurare una soluzione efficace sotto il profilo dei costi per le controparti e per attenuare il rischio operativo per i repertori di dati sulle negoziazioni, nel fissare la data di inizio della segnalazione occorre indicare date di introduzione graduale per le diverse categorie di derivati, iniziando con le categorie di attività più standardizzate ed estendendo successivamente l’obbligo alle altre categorie. I contratti derivati conclusi prima della data di entrata in vigore del regolamento (UE) n. 648/2012, alla stessa data o in data successiva che non sono più in essere alla data di inizio della segnalazione o dopo tale data non sono di grande rilevanza a fini regolamentari. Tuttavia, devono essere segnalati ai sensi dell’articolo 9, paragrafo 1, lettera a), del regolamento (UE) n. 648/2012. Per assicurare un regime di segnalazione efficiente e proporzionato in questi casi e tenendo conto delle difficoltà di ricostruire i dati dei contratti scaduti, occorre prevedere un termine più lungo per la segnalazione.
 (6)
 Il presente regolamento si basa sui progetti di norme tecniche di attuazione che l’Autorità europea degli strumenti finanziari e dei mercati (AESFEM) ha presentato alla Commissione.
 (7)
 Ai sensi dell’articolo 15 del regolamento (UE) n. 1095/2010 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 24 novembre 2010, che istituisce l’Autorità europea di vigilanza (Autorità europea degli strumenti finanziari e dei mercati) (3), l’AESFEM ha condotto consultazioni pubbliche sui progetti di norme tecniche di attuazione, ha analizzato i potenziali costi e benefici collegati e ha chiesto il parere del gruppo delle parti interessate nel settore degli strumenti finanziari e dei mercati istituito dall’articolo 37 dello stesso regolamento,
 HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
 Articolo 1
 Formato delle segnalazioni relative ai contratti derivati
 Le informazioni da includere nelle segnalazioni ai sensi dell’articolo 9 del regolamento (UE) n. 648/2012 sono trasmesse secondo il formato di cui all’allegato del presente regolamento.
 Articolo 2
 Frequenza delle segnalazioni relative ai contratti derivati
 Per i contratti segnalati ai repertori di dati sulle negoziazioni la valutazione a prezzi correnti di mercato o la valutazione in base ad un modello è effettuata ogni giorno, se così previsto all’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento (UE) n. 648/2012. Tutti gli altri elementi da segnalare conformemente all’allegato del presente regolamento e all’allegato dell’atto delegato riguardante le norme tecniche di regolamentazione per precisare le informazioni da segnalare al repertorio di dati sulle negoziazioni, ai sensi dell’articolo 9, paragrafo 5, del regolamento (UE) n. 648/2012, sono segnalati appena disponibili, tenendo conto dei termini di cui all’articolo 9 del regolamento (UE) n. 648/2012, in particolare per quanto riguarda la conclusione, la modifica o la cessazione del contratto.
 Articolo 3
 Identificazione delle controparti e di altri soggetti
 1. Nella segnalazione si utilizza l’identificativo della persona giuridica (legal entity identifier) per identificare:
 (a)
 il beneficiario, se persona giuridica;
 (b)
 l’intermediario;
 (c)
 la controparte centrale;
 (d)
 il partecipante diretto, se persona giuridica;
 (e)
 la controparte, se persona giuridica;
 (f)
 il soggetto segnalante.
 2. Se l’identificativo della persona giuridica non è disponibile, la segnalazione include l’identificativo temporaneo della persona giuridica definito a livello dell’Unione, che sia:
 (a)
 unico;
 (b)
 neutro;
 (c)
 affidabile;
 (d)
 open source;
 (e)
 scalabile;
 (f)
 accessibile;
 (g)
 disponibile a costi ragionevoli;
 (h)
 soggetto ad un adeguato quadro di governance.
 3. Se non è disponibile né l’identificativo della persona giuridica né l’identificativo temporaneo della persona giuridica, nella segnalazione è utilizzato il Business Identifier Code (BIC) conformemente alla norma ISO 9362, se disponibile.
 Articolo 4
 Identificazione dei derivati
 1. Nella segnalazione il contratto derivato è identificato mediante un identificativo unico del prodotto (Unique product identifier), che sia:
 (a)
 unico;
 (b)
 neutro;
 (c)
 affidabile;
 (d)
 open source;
 (e)
 scalabile;
 (f)
 accessibile;
 (g)
 disponibile a costi ragionevoli;
 (h)
 soggetto ad un adeguato quadro di governance.
 2. Se l’identificativo unico del prodotto non esiste, nella segnalazione il contratto derivato è identificato mediante una combinazione del codice ISIN secondo ISO 6166 assegnato, o del codice identificativo alternativo dello strumento (Alternative Instrument Identifier – AII), e del corrispondente codice CFI secondo ISO 10962.
 3. Se la combinazione di cui al paragrafo 2 non è disponibile, il tipo di derivato è identificato sulla base dei seguenti elementi:
 (a)
 la categoria di derivati è identificata come una delle seguenti:
 i)
 materie prime;
 ii)
 crediti;
 iii)
 tassi di cambio;
 iv)
 azioni;
 v)
 tassi di interesse;
 vi)
 altro.
 (b)
 il tipo di derivato è identificato come uno dei seguenti:
 i)
 contratto per differenza;
 ii)
 contratto sui tassi a termine del tipo Forward Rate Agreements;
 iii)
 forward;
 iv)
 future;
 v)
 opzione;
 vi)
 swap;
 vii)
 altro;
 (c)
 nel caso di derivati non rientranti in una specifica categoria di derivati o in uno specifico tipo di derivato, la segnalazione è effettuata sulla base della categoria di derivati o del tipo di derivati a cui il derivato si avvicina maggiormente, secondo quanto concordato dalle parti.
 Articolo 5
 Data di inizio della segnalazione
 1. I contratti derivati su crediti e su tassi di interesse sono segnalati:
 (a)
 entro il 1o luglio 2013, se il repertorio di dati sulle negoziazioni per la particolare categoria di derivati è stato registrato ai sensi dell’articolo 55 del regolamento (UE) n. 648/2012 prima del 1o aprile 2013;
 (b)
 90 giorni dopo la registrazione del repertorio di dati sulla negoziazione per la particolare categoria di derivati ai sensi dell’articolo 55 del regolamento (UE) n. 648/2012, se non esiste un repertorio di dati sulle negoziazioni registrato per la particolare categoria di derivati prima del 1o aprile 2013 o a tale data;
 (c)
 entro il 1o luglio 2015, se non esiste un repertorio di dati sulle negoziazioni registrato per la particolare categoria di derivati ai sensi dell’articolo 55 del regolamento (UE) n. 648/2012. L’obbligo di segnalazione decorre da detta data e i contratti sono segnalati all’AESFEM ai sensi dell’articolo 9, paragrafo 3, dello stesso regolamento fino al momento in cui sarà registrato un repertorio di dati sulle negoziazioni per la particolare categoria di derivati.
 2. I contratti derivati non menzionati al paragrafo 1 sono segnalati:
 (a)
 entro il 1o luglio 2014, se il repertorio di dati sulle negoziazioni per la particolare categoria di derivati è stato registrato ai sensi dell’articolo 55 del regolamento (UE) n. 648/2012 prima del 1o ottobre 2013;
 (b)
 90 giorni dopo la registrazione del repertorio di dati sulle negoziazioni per la particolare categoria di derivati ai sensi dell’articolo 55 del regolamento (UE) n. 648/2012, se non esiste un repertorio di dati sulle negoziazioni registrato per la particolare categoria di derivati prima del 1o ottobre 2013 o a tale data;
 (c)
 entro il 1o luglio 2015, se non esiste un repertorio di dati sulle negoziazioni registrato per la particolare categoria di derivati ai sensi dell’articolo 55 del regolamento (UE) n. 648/2012. L’obbligo di segnalazione decorre da detta data e i contratti sono segnalati all’AESFEM ai sensi dell’articolo 9, paragrafo 3, dello stesso regolamento fino al momento in cui sarà registrato un repertorio di dati sulle negoziazioni per la particolare categoria di derivati.
 3. I contratti derivati in essere al 16 agosto 2012 e ancora in essere alla data di inizio della segnalazione sono segnalati al repertorio di dati sulle negoziazioni entro 90 giorni dalla data di inizio della segnalazione per la particolare categoria di derivati.
 4. I contratti derivati che
 (a)
 sono stati stipulati prima del 16 agosto 2012 e sono ancora in essere al 16 agosto 2012 o
 (b)
 sono stati stipulati il 16 agosto 2012 o dopo tale data
 e che non sono più in essere alla data di inizio della segnalazione o dopo tale data sono segnalati al repertorio di dati sulle negoziazioni entro 3 anni dalla data di inizio della segnalazione per la particolare categoria di derivati.
 5. La data di inizio della segnalazione è prorogata di 180 giorni per la segnalazione delle informazioni di cui all’articolo 3 dell’atto delegato riguardante le norme tecniche di regolamentazione per precisare le informazioni da segnalare al repertorio di dati sulle negoziazioni ai sensi dell’articolo 9, paragrafo 5, del regolamento (UE) n. 648/2012.
 Articolo 6
 Entrata in vigore
 Il presente regolamento entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
 Fatto a Bruxelles, il 19 dicembre 2012
 Per la Commissione
 Il presidente
 José Manuel BARROSO
 (1) Non ancora pubblicata nella Gazzetta ufficiale.
 (2) GU L 201 del 27.7.2012.
 (3) GU L 331 del 15.12.2010, pag. 84.
 ALLEGATO
 Tabella 1
 dati della controparte
 Campo
 Formato
 Parti del contratto
 1
 Data e ora della segnalazione
 Formato della data secondo ISO 8601, formato dell’ora secondo UTC.
 2
 Identificativo della controparte
 Identificativo della persona giuridica (Legal Entity Identifier - LEI) (20 caratteri alfanumerici), identificativo temporaneo della persona giuridica (20 caratteri alfanumerici), BIC (11 caratteri alfanumerici) o codice cliente (50 caratteri alfanumerici).
 3
 Identificativo dell’altra controparte
 Identificativo della persona giuridica (LEI) (20 caratteri alfanumerici),
 identificativo temporaneo della persona giuridica (20 caratteri alfanumerici);
 BIC (11 caratteri alfanumerici) o
 codice cliente (50 caratteri alfanumerici).
 4
 Nome della controparte
 100 caratteri alfanumerici o lasciare in bianco se è stato indicato l’identificativo della persona giuridica (LEI).
 5
 Domicilio della controparte
 500 caratteri alfanumerici o lasciare in bianco se è stato indicato il rispettivo identificativo della persona giuridica (LEI).
 6
 Settore di attività della controparte
 Tassonomia:
 A
 =
 impresa di assicurazione autorizzata ai sensi della direttiva 2002/83/CE;
 C
 =
 ente creditizio autorizzato ai sensi della direttiva 2006/48/CE;
 F
 =
 impresa di investimento ai sensi della direttiva 2004/39/CE;
 I
 =
 impresa di assicurazione autorizzata ai sensi della direttiva 73/239/CEE;
 L
 =
 fondo di investimento alternativo gestito da GEFIA autorizzati o registrati ai sensi della direttiva 2011/61/UE;
 O
 =
 ente pensionistico aziendale o professionale ai sensi dell’articolo 6, lettera a), della direttiva 2003/41/CE.
 R
 =
 impresa di riassicurazione autorizzata ai sensi della direttiva 2005/68/CE;
 U
 =
 OICVM e relativa società di gestione autorizzati ai sensi della direttiva 2009/65/CE; o
 lasciare in bianco se è stato indicato l’identificativo della persona giuridica (LEI) o in caso di controparte non finanziaria.
 7
 Natura finanziaria o non finanziaria della controparte
 F=controparte finanziaria, N = controparte non finanziaria.
 8
 Identificativo dell’intermediario
 Identificativo della persona giuridica (LEI) (20 caratteri alfanumerici),
 identificativo temporaneo della persona giuridica (20 caratteri alfanumerici);
 BIC (11 caratteri alfanumerici) o codice cliente (50 caratteri alfanumerici).
 9
 Identificativo del soggetto segnalante
 Identificativo della persona giuridica (LEI) (20 caratteri alfanumerici),
 identificativo temporaneo della persona giuridica (20 caratteri alfanumerici);
 BIC (11 caratteri alfanumerici) o
 codice cliente (50 caratteri alfanumerici).
 10
 Identificativo del partecipante diretto
 Identificativo della persona giuridica (LEI) (20 caratteri alfanumerici),
 identificativo temporaneo della persona giuridica (20 caratteri alfanumerici);
 BIC (11 caratteri alfanumerici) o
 codice cliente (50 caratteri alfanumerici).
 11
 Identificativo del beneficiario
 Identificativo della persona giuridica (LEI) (20 caratteri alfanumerici),
 identificativo temporaneo della persona giuridica (20 caratteri alfanumerici);
 BIC (11 caratteri alfanumerici) o
 codice cliente (50 caratteri alfanumerici).
 12
 Capacità negoziale
 P=principale, a=agente.
 13
 Lato della controparte
 B=acquirente, S=venditore.
 14
 Operazione con controparte extra-SEE
 S=sì, N=no.
 15
 Direttamente collegato a attività commerciali o finanziamenti di tesoreria
 S=sì, N=no.
 16
 Soglia di compensazione
 Y=superiore, N=inferiore.
 17
 Valore del contratto a prezzi correnti di mercato
 Fino a 20 caratteri numerici nel formato xxxx,yyyyy.
 18
 Valuta del valore del contratto a prezzi correnti di mercato
 Codice valuta secondo ISO 4217, 3 caratteri alfabetici.
 19
 Data della valutazione
 Formato della data secondo ISO 8601.
 20
 Ora della valutazione
 Formato dell’ora secondo UTC.
 21
 Tipo di valutazione
 M=ai prezzi correnti di mercato, O=in base ad un modello.
 22
 Costituzione di garanzia reale
 U=non garantito, PC=parzialmente garantito, OC=garantito in un unico senso o FC=garantito integralmente.
 23
 Garanzia reale per portafoglio
 S=sì, N=no.
 24
 Codice della garanzia reale per portafoglio
 Fino a 10 caratteri numerici.
 25
 Valore della garanzia reale
 Indicare il valore dell’importo complessivo delle garanzie reali fornite; fino a 20 caratteri numerici nel formato xxxx,yyyyy.
 26
 Valuta del valore della garanzia reale
 Indicare la valuta del campo 25; codice valuta secondo ISO 4217, 3 caratteri alfabetici.
 Tabella 2
 dati comuni
 Campo
 Formato
 Tipo di contratto derivato interessato
 Sezione 2a – tipo di contratto
 Tutti i contratti
 1
 Tassonomia utilizzata
 Indicare la tassonomia utilizzata:
 U= identificativo del prodotto [approvato in Europa]
 E= tassonomia temporanea
 2
 Identificativo del prodotto 1
 Per tassonomia = U:
 identificativo unico del prodotto (UPI), da definire
 Per tassonomia = I:
 ISIN o AII,
 codice di 12 caratteri alfanumerici
 Per tassonomia = E:
 categorie di derivati:
 CO
 =
 materie prime
 Cr
 =
 crediti
 CU
 =
 valuta
 EQ
 =
 azioni
 IR
 =
 tassi di interesse
 OT
 =
 altro
 3
 Identificativo del prodotto 2
 Per tassonomia = U:
 lasciare in bianco
 Per tassonomia = I:
 CFI, codice di 6 caratteri alfabetici
 Per tassonomia = E:
 tipo di derivati:
 CD
 =
 contratti per differenza
 FR
 =
 forward rate agreement
 FU
 =
 future
 FW
 =
 forward
 OP
 =
 opzione
 SW
 =
 swap
 OT
 =
 altro
 4
 Sottostante
 ISIN (12 caratteri alfanumerici);
 LEI (20 caratteri alfanumerici);
 Identificativo temporaneo della persona giuridica (20 caratteri alfanumerici);
 UPI (da definire);
 B= paniere;
 I= indice.
 5
 Valuta nozionale 1
 Codice valuta secondo ISO 4217, 3 caratteri alfabetici.
 6
 Valuta nozionale 2
 Codice valuta secondo ISO 4217, 3 caratteri alfabetici.
 7
 Valuta di consegna
 Codice valuta secondo ISO 4217, 3 caratteri alfabetici.
 Sezione 2b – dati sull’operazione
 Tutti i contratti
 8
 Identificativo dell’operazione
 Fino a 52 caratteri alfanumerici.
 9
 Numero di riferimento dell’operazione
 Campo alfanumerico fino a 40 caratteri
 10
 Sede di esecuzione
 Codice identificativo del mercato (Market Identifier Code – MIC) secondo ISO 10383, 4 caratteri alfabetici.
 Se del caso, XOFF per i derivati quotati negoziati fuori dai mercati regolamentati o XXXX per i derivati OTC.
 11
 Compressione
 Y = se il contratto deriva da compressione; N = se il contratto non deriva da compressione.
 12
 Prezzo/tasso
 Fino a 20 caratteri numerici nel formato xxxx,yyyyy.
 13
 Notazione del prezzo
 Ad es. codice valuta secondo ISO 4217, 3 caratteri alfabetici, percentuale.
 14
 Importo nozionale
 Fino a 20 caratteri numerici nel formato xxxx,yyyyy.
 15
 Moltiplicatore del prezzo
 Fino a 10 caratteri numerici.
 16
 Quantitativo
 Fino a 10 caratteri numerici.
 17
 Pagamento anticipato
 Fino a 10 caratteri numerici nel formato xxxx,yyyyy per i pagamenti effettuati dalla controparte segnalante e nel formato xxxx,yyyyy per i pagamenti ricevuti dalla controparte segnalante.
 18
 Tipo di consegna
 C=in contanti, P=fisica, O=a scelta della controparte.
 19
 Data e ora di esecuzione
 Formato della data secondo ISO 8601, formato dell’ora secondo UTC.
 20
 Data di efficacia
 Formato della data secondo ISO 8601.
 21
 Data di scadenza
 Formato della data secondo ISO 8601.
 22
 Data di cessazione
 Formato della data secondo ISO 8601.
 23
 Data di regolamento
 Formato della data secondo ISO 8601.
 24
 Tipo di accordo quadro
 Campo di testo libero, fino a 50 caratteri; indicare il nome dell’eventuale accordo quadro utilizzato.
 25
 Versione dell’accordo quadro
 Anno, xxxx.
 Sezione 2c – attenuazione dei rischi/segnalazione
 Tutti i contratti
 26
 Data e ora della conferma
 Formato della data secondo ISO 8601, formato dell’ora secondo UTC.
 27
 Mezzo di conferma
 Y=confermato mediante mezzo non elettronico, N=non confermato, E=confermato con mezzo elettronico.
 Sezione 2d – Compensazione
 Tutti i contratti
 28
 Obbligo di compensazione
 S=sì, N=no.
 29
 Compensato
 S=sì, N=no.
 30
 Data e ora della compensazione
 Formato della data secondo ISO 8601, formato dell’ora secondo UTC.
 31
 Codice identificativo della controparte centrale
 Identificatore delle persone giuridiche (Legal entity identifier – LEI) (20 caratteri alfanumerici) o, se non disponibile, identificativo temporaneo della persona giuridica (20 caratteri alfanumerici) o, se non disponibile, BIC (11 caratteri alfanumerici).
 32
 Infragruppo
 S=sì, N=no.
 Sezione 2e – tassi di interesse
 Derivati su tassi di interesse
 33
 Tasso fisso della gamba 1
 Caratteri numerici in formato xxxx,yyyyy.
 34
 Tasso fisso della gamba 2
 Caratteri numerici in formato xxxx,yyyyy.
 35
 Conteggio dei giorni del tasso fisso
 Effettivi/365, 30B/360 o altro.
 36
 Frequenza di pagamento della gamba fissa
 Un intero multiplo di un periodo di tempo che descrive la frequenza dello scambio di pagamenti tra le controparti, ad esempio 10D, 3M, 5Y.
 37
 Frequenza di pagamento del tasso variabile
 Un intero multiplo di un periodo di tempo che descrive la frequenza dello scambio di pagamenti tra le controparti, ad esempio 10D, 3M, 5Y.
 38
 Frequenza di revisione del tasso variabile
 D= Un intero multiplo di un periodo di tempo che descrive la frequenza dello scambio di pagamenti tra le controparti, ad esempio 10D, 3M, 5Y.
 39
 Tasso variabile della gamba 1
 Nome dell’indice a tasso variabile, ad es. 3M Euribor.
 40
 Tasso variabile della gamba 2
 Nome dell’indice a tasso variabile, ad es. 3M Euribor.
 Sezione 2f – tassi di cambio
 Derivati su valuta
 41
 Valuta 2
 Codice valuta ISO 4217, 3 caratteri alfabetici.
 42
 Tasso di cambio 1
 Fino a 10 caratteri numerici nel formato xxxx,yyyyy.
 43
 Tasso di cambio a termine
 Fino a 10 caratteri numerici nel formato xxxx,yyyyy.
 44
 Base del tasso di cambio
 Ad esempio EUR/USD o USD/EUR.
 Sezione 2g – materie prime
 Non necessario se viene fornito un UPI contenente tutte le informazioni indicate di seguito, tranne in caso di obbligo di segnalazione ai sensi del regolamento (UE) n. 1227/2011.
 Derivati su materie prime
 Informazioni generali
 45
 Materie prime sottostanti
 AG= agricole
 EN= energia
 FR= trasporto merci
 ME= metalli
 IN= indice
 EV= ambientali
 EX= esotiche
 46
 Informazioni specifiche sulle materie prime
 Agricole
 GO= semi oleosi
 DA= prodotti lattiero-caseari
 LI= animali
 FO= prodotti forestali
 SO= softs
 Energia
 OI= petrolio
 NG= gas naturale
 CO= carbone
 EL= energia elettrica
 IE= interenergia
 Metalli
 PR= preziosi
 NP= non preziosi
 Ambiente
 WE= clima
 EM= emissioni
 Energia
 47
 Punto o zona di consegna
 Codice EIC, codice alfanumerico di 16 caratteri.
 48
 Punto di interconnessione
 Campo di testo libero, fino a 50 caratteri.
 49
 Tipo di carico
 Sezione ripetibile dei campi da 50 a 54 per individuare il profilo di consegna del prodotto corrispondente ai periodi di consegna nel corso della giornata
 BL= carico di base
 PL= carico di punta
 OP= fuori picco
 BH= ore blocco
 OT= altro
 50
 Data e ora di inizio della consegna
 Formato della data secondo ISO 8601, formato dell’ora secondo UTC.
 51
 Data e ora di fine della consegna
 Formato della data secondo ISO 8601, formato dell’ora secondo UTC.
 52
 Capacità oggetto del contratto
 Campo di testo libero, fino a 50 caratteri.
 53
 Numero di unità
 10 caratteri numerici in formato xxxx,yyyyy.
 54
 Prezzo per quantità per intervallo di tempo
 10 caratteri numerici in formato xxxx,yyyyy.
 Sezione 2h - Opzioni
 Contratti contenenti un’opzione
 55
 Tipo di opzione
 P=put, c=call.
 56
 Stile dell’opzione (esercizio)
 A=americano, b=bermudiano, E=europeo, S=asiatico.
 57
 Prezzo strike (tasso cap/floor)
 Fino a 10 caratteri numerici in formato xxxx,yyyyy.
 Sezione 2i - Modifiche del contratto
 Tutti i contratti
 58
 Tipo di azione
 N= nuovo
 M= modifica
 E= errore
 C= annullamento
 Z= compressione
 V= aggiornamento della valutazione
 O= altro
 59
 Dettagli sul tipo di azione
 Campo di testo libero, fino a 50 caratteri.


text:
24.1.2004 FR Journal officiel de l’Union européenne C 21/1
 I
 (Communications)
 COUR DE JUSTICE
 COUR DE JUSTICE
 Prestation de serment d’un nouveau juge à la Cour Listes servant à la détermination de la composition des
 formations de jugement
 (2004/C 21/01)
 (2004/C 21/03)
 Nommé juge à la Cour de justice des Communautés européen- La Cour, a, lors de sa réunion du 13 janvier 2004, établi la liste
 nes par décision des représentants des gouvernements des visée à l’article 11ter, paragraphe 2, du règlement de procédure,
 États membres des Communautés européennes du 23 octobre pour la détermination de la composition de la grande chambre
 2003 (1), M. Schiemann a prêté serment devant la Cour le comme suit :
 7 janvier 2004.
 — M. Gulmann
 (1) JO L 285 du 1.11.2003, p. 42. — M. Schiemann
 — M. La Pergola
 — M. Lenaerts
 — M. Puissochet
 — Mme Silva de Lapuerta
 Affectation d’un nouveau juge aux chambres
 — M. Schintgen
 (2004/C 21/02)
 — M. Rosas
 — Mme Macken
 La Cour de justice des Communautés européennes a, lors de sa — M. Cunha Rodrigues
 réunion du 13 janvier 2004, décidé d’affecter M. Schiemann
 aux première et troisième chambres. — Mme Colneric
 — M. von Bahr
 Les première et troisième chambres sont, en conséquence,
 composées comme indiqué ci-dessous. La Cour a, lors de sa réunion du 13 janvier 2004, établi les
 listes visées à l’article 11 quater, paragraphe 2, du règlement
 Première chambre de procédure pour la détermination de la composition des
 première et troisième chambres comme suit :
 M. Jann, président de chambre,
 Première chambre
 et M. Rosas, M. La Pergola, M. von Bahr, Mme Silva de — M. La Pergola
 Lapuerta, M. Lenaerts et M. Schiemann, juges.
 — M. Schiemann
 Troisième chambre
 — M. von Bahr
 M. Rosas, président de chambre,
 — M. Lenaerts
 et M. Schintgen, Mme Colneric et M. Schiemann, juges. — M. Rosas
 — Mme Silva de Lapuerta


text:
 20.7.2013
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 207/63
 Skarga wniesiona w dniu 17 maja 2013 r. — ZZ przeciwko Radzie
 (Sprawa F-47/13)
 2013/C 207/110
 Język postępowania: francuski
 Strony
 Strona skarżąca: ZZ (przedstawiciel: adwokat M. Velardo)
 Strona pozwana: Rada Unii Europejskiej
 Przedmiot i opis sporu
 Stwierdzenie nieważności decyzji o nieumieszczeniu strony skarżącej na liście urzędników z grupy funkcyjnej AD proponowanych do awansu w 2012 r.
 Żądania strony skarżącej
 —
 stwierdzenie nieważności decyzji sekretariatu generalnego Rady z dnia 20 lipca 2012 r. nr 63/12 dotyczącej listy urzędników proponowanych do awansu podczas sesji 2012 r., w której nie widnieje nazwisko strony skarżącej, oraz stwierdzenie nieważności decyzji organu powołującego z dnia 11 lutego 2011 r.;
 —
 zasądzenie od strony pozwanej zapłaty odszkodowania oraz zadośćuczynienia i odsetek za zwłokę w wysokości 6,75 % za wyrządzoną szkodę i krzywdę;
 —
 obciążenie Rady kosztami postępowania.


text:
Ду̀пница е град в Югозападна България, област Кюстендил, административен център на община Дупница.
 Градът отстои на ок. 40 km източно от областния град Кюстендил и е най-населеният след него в областта. Според преброяването от 2011 г. в Дупница живеят 33 519 жители, а според ГРАО през септември с.г. има 38 519 жители по настоящ и 42 104 жители по постоянен адрес.
 Имена
 Най-ранното известно споменаване на града е фрагмент от подробен муфасал регистър на хасове и тимари в Софийско от 1451 година, в който при описа на днешния пернишки квартал Църква е споменат местен жител, някой си Радой, от село Дупниджѐ. Следващо споменаване е в пътеписа на немския рицар Арнолд фон Харф, минал през град Тобиница през 1499 г. В разни източници се срещат също вариантите Дупла, Дъбница, Дубница, Дупница.
 Името на града през 1565 г. е споменато отново като Дупница, а лондонското евангелие от 1578 г. изписва името като Дупеница. През 1634 г. името на града е записано като Дупнеца. Очевидно става дума за различни изписвания, които се доближават до един общ и усреднен вариант, a сведението на Арнолд фон Харф може да дава неточна транслитерация. Според академик Йордан Иванов името произлиза от старобългарската дума дѹпьнъ – „дупчест, издълбан“.
 През 1948 г. градът е преименуван от новата комунистическа власт на Станке Димитров, на името на дупнишкия комунистически функционер Станке Димитров, като градът отново е преименуван през следващата 1949 г. на прякора му – Марек. Това име остава до 1950 г., тогава градът е преименуван отново на Станке Димитров, което име остава в продължение на 40 години. Старото име Дупница е върнато през 1990 г..
 География
 Град Дупница се намира в северозападното подножие на планината Рила, на изток от Конявска планина и на юг от Верила. Административен център е на община Дупница. През 90-те години общините Сапарева баня, Рила, Кочериново, Бобошево, и Бобов дол се отделят от община Дупница като нови общини. В тях се намират Рилският манастир, Паничище, Седемте рилски езера, „Гейзера“ (в Сапарева баня) – най-топъл в Европа, и много могили. През града преминават реките Джерман, Бистрица, Отовица – Саморанска река и Джубрена, а градът е разположен в долината на р. Джерман.
 Линията на транспортен коридор 4, европейски път E79, второкласен път 62 и ЖП линията, които свързват Атина и Истанбул със София и Букурещ, Тирана и Скопие, както и с най-различни български и световни дестинации. Дупница се намира близо по автомобилен път до границата с Македония – на 50 km, със Сърбия – на 65 km, с Гърция – на 115 km, с Косово – на 150 km, с Румъния – на 260 km (през моста Нова Европа) и с Турция – на 325 km. Дупница е на около 50 km от българската столица София, от големите градове най-близо е на 28 km от Благоевград, на по 35 km е от Кюстендил, Самоков и Перник, на около 170 km от втория по големина български град – Пловдив, на приблизително същото разстояние от столицата на Северна Македония – Скопие и на около 235 km от втория по големина гръцки град – Солун. Наблизо са зимните курортни Паничище (20 километра), Боровец (45 километра) и Банско (90 km).
 Релеф
 Градът е разположен в преходната част между Горно Дупнишко поле и Долно Дупнишко поле. Средната надморска височина е около 530 – 540 m надморска височина (на цялата община 946,3 m средна надморска височина). Релефът е котловинен до нископланиниски. Котловинният грабен е заобиколен от оградни склонове на средновисоки планини, с по-голяма отвореност е на юг по долинното разширение на Джерман по Долно Дупнишко поле.
 В тектонско отношение районът на град Дупница представлява грабен, запълнен от палеогенски, плиоценски и квартернерни наслаги. Скалната основа на територията на града се характеризира с високо кристалинни гнайси и амфиболити с палеозойска възраст. Срутища и свлачища се срещат предимно по долинните склонове на река Джерман. Територията се намира в сеизмична зона VII, VIII и IX степен за периода на сътресимост съответно за 100, 250 и 1000 години (според сеизмичното райониране на България от 1997 г.)
 Климат
 Климатът на град Дупница е преходноконтинентален с известно средиземноморско влияние, поради отвореността от юг по долините на реките Джерман и Струма. По данни на метеорологичната станция в града за периода 1931 – 1970 г. средната годишна температура е 10,6 °С. Най-студен месец е януари със средна стойност около –1 °С, а най-топъл е юли с 21,0 °С.
 Зимата е сравнително студена. Валежите през зимата са най-малки като количество и интензитет – 134 л/м2, но най-много като честота на случване. Сняг най-често превалява от края на ноември, до средата или края на март, като възможната средна продължителност в дни е около 100 дни. Средният действителен брой дни със снежна покривка е 35 – 40 дни годишно. Снежната покривка рядко надхвърля половин метър. За зимата е характерен студеният североизточен вятър, проявяващ се при определен тип синоптични обстановки. При затопляния се проявява фьон при подходящи условия. Мъглите са най-чести и най-продължителни през месец декември. Образуват се характерните за котловините температурни инверсии. Сравнено с Кюстендилското поле, тук мъглите са по-слаби и с по-слаба продължителност. Последното се дължи на по-голямата отвореност от юг и постоянния отточен вятър. Абсолютният минимум в Дупница е измерен в състояние на мощна температурна инверсия и е –30,0 °С, един от най-ниските в Кюстендилска област.
 Пролетта е прохладна, с чести валежи, придружени от гръмотевици. Средното сумарно количество валежи през пролетта е 167 л/м2. Реките бележат пълноводие и заради снежното подхранване. Сумарната слънчева радиация нараства, мъглите намаляват, инверсиите са слаби. Последният сняг пада през март или април, като през април образуването на снежна покривка е по-рядко явление и не се случва всяка година.
 Лятото е сравнително топло, горещините са малко. Обикновено в началото си е по-дъждовно, със силни гръмотевични бури. Понякога лятото е много дъждовно и валежите достигат големи количества. Градушка в самия град пада сравнително рядко (по климатични наблюдения в миналото), но в последните десетилетия това явление се наблюдава често. Лятото е най-валежният сезон, като сумарното количество валеж е 171 л/м2. Най-високата температура, измервана в Дупница за периода 1921 – 1970 г., е 39,3 °С. Съществуват регистрирани 40,0 °С през 1916 г. преди въпросния период. Предполага се, че през много горещата 2007 г. температурата е била в интервала 40,0 °С – 41,0 °С на метеорологични измервания за първи път (от началото на 21 век).
 Есента е по-топла от пролетта. Характеризира първите мразове през септември (най-ранна дата) – октомври. Валежите са обложни и продължителни, понякога са с летен характер и са поройни. Често се случва септември да прилича на почти летен месец, а октомври или ноември – на почти зимен. Почти всяка година през ноември пада първият сняг. Сумарното количество на валежите е 155 л/м2.
 Съвсем основателно може да се твърди, че настоящето разположение на града в коритото на река Джерман не е старото такова. Наличието на крепост и кула в местността „Кулата“ (днес назовавана и „Кръсто“) подсказват търсенето на старото разположение на града около тази крепост.
 Квартали
 „Чавдар Войвода“, „Аракчийски мост“, „Байкал“, „Бешико“, ж.к. „Бистрица“, „Вароша“, „Васил Левски“, „Възраждане“, Гиздова махала, Горна махала, ж.к. „Възход“, ж.к. „Елица“, ж.к. „Дупница“, „Иван Вазов“, ж.к. Изгрев, Каваклия, Новата махала, Подина, Прогоно, Развесена върба, „Рилски езера“, „Спартак“, „Христо Ботев“, ж.к. „Химик“, Южен ж.к., в.з. „Кършия“
 Население
 В началото на XIX век Дупница има около 6000 души население, а през 1830-те г. Ами Буе казва за Дупница:
 След освобождението, в края на 19 и началото на 20 век градът е сред 10-те най-големи градове в Княжество България и Царство България, въпреки че е бил с около 10 и 20 хил. души. До периода на урбанизация през комунизма, Дупница е бил най-големият град в широк радиус и в цяла Югозападна България, въпреки че тогава е бил по-населен от Кюстендил, Горна Джумая(Благоевград) и Самоков, а Перник още е бил село, в края на краищата други градове станали областни и образователни центрове и там се инвестирало повече, а Дупница не се развил като първостепенен град. През 1980-те град Дупница има население от около 50 000 – 60 000 души. След падането на комунистическия режим и отварянето на границите на България много дупничани емигрират, предимно в Милано, Италия и Чикаго, САЩ. Така в началото на 1994 г. град Дупница е 29-ят по население град в България с 41 658 жители. Данните на ГРАО сочат, че през декмември 2010 г. в Дупница има над 40 000 жители с постоянен адрес и 39 000 с настоящ адрес.
 Населението на града е главно българско, предимно от местната шопска подгрупа, но има и също и представители на македонската подгрупа, сформирана от преселници от близкия Кочериновски и Рилски край, а и през войните от бежанци от далечни краища на Македония. Традиционно за страната, Дупница има и няколко цигански махали, като според преброяването през 2011 г. циганите са над 2000 души, а българите около 30 000. В миналото е имало и по-големи общности от евреи и турци, но след създаването на българската държава турците се изселват, а след Втората световна война огромна част от евреите се изселват в Израел и САЩ, като след падането на желязната завеса почти изчезват като етнос в Дупница и в крайна сметка сега в цяла област Кюстендил има общо 29 етнически евреи от които повечето вероятно са пенсионери.
 Преди Дупница е бил „най-еврейския град в България“ с една четвърт от всички жители.
 В града съществува конгрешанска църковна община, част от Съюза на евангелските съборни църкви.
 История
 Наблизо се е намирал тракийският град Болбабрия, според намерен надпис в общината в местността Царичина (Dιὶ Ζβελσουρδῳ τῷ κυρίῳ Βολβαβριηνοι κωμῆται ανεθηκαν „На господаря Звелсурд болбабрите посветиха“) и вероятно селище Секине от надпис в околността „секиненос“. В града и околностите има средновековни църкви, следи от тракийска култура, некрополи (могили), стара часовникова кула, останки от римска гробница и средновековна крепост.
 Селища на територията на Дупница съществуват от времето на късната каменна епоха и античността. В околностите на града се намира тракийският град Германея. Македонците, а по-късно и римляните, завладяват региона, в близост до Германея минава и важният търговски и военен древноримски път Виа Милитарис.
 Археологическите проучвания показват, че около днешното положение на градската градина и часовниковата кула е била изградена ранновизантийска крепост от V – VI век и просъществувала до XII век, по сведения от легенди по-късно там се издига Дупнишката крепост, разрушена от турския пълководец Лала Шахин. В миналото съществува мост, който започва от Драгойната крепост (в местността Кръсто) и завършва от другата страна на река Джерман в планината (близо до ловния дом). Местността Разметаница е близо до града, където според Йоан Скилица и съвременни изследователи цар Самуил убива брат си Арон.
 През Средновековието е в първото и второто български царства, във Византия и за кратко в Душановото Сръбско царство. След падането на Велбъждското деспотство Дупница е в Османска империя. Очертава се като важна спирка по пътя от Константинопол за Западна Европа и поради това много пътешественици описват града между XIV – XVIII век. В близост е и духовната обител Рилски манастир, която става основен културен център за югозападните български земи. Според свидетелства на американски мисионери, посетили града през 1859 г., той има 10 000 жители, като 6 000 са българи, останалите са турци и малко евреи.
 След освобождението на България през 1878 г. и последвалия Берлински конгрес от 1879 г. Дупница попада в границите на Княжество България. В града се съсредоточават множество българи-бежанци от Македония, през 1895 г. се създава Македонското дружество „Единство“, а Гоце Делчев създава граничен пункт на ВМОРО. През 1902 г. 600 жени и деца бягат в града от Македония заради нападения от турската армия.
 В първите години на XX век градът е известен с трайната си подкрепа за Прогресивнолибералната партия.
 През 1904 г. в града е дислоциран щабът на Седма Рилска дивизия, построената военна болница е сред най-старите в България. При избухването на Балканската война през 1912 г. осемдесет души от града са доброволци в Македоно-одринското опълчение, като дупнишкият отряд е именуван Седма пехотна рилска дивизия.
 След края на Първата световна война изборите за кмет на Дупница се печелят от БРСДП (т.с.) и Коста Петров. Те създават Дупнишката комуна, която просъществува 842 дни, построени са временни жилища за бежанци от Македония, продадени са 150 парцела за жилища на бедни семейства от общинския фонд, разкрит е пансион за хранене на деца на загинали родители в Балканската и в Първата световна война, направени са и постъпки за електрификация на града. На 21 февруари 1923 г. кметът е убит от Харалампи Златанов, член на ВМРО. Настъпва криза в градската управа и до Деветнадесетомайския преврат от 1934 г. градът се управлява предимно от назначаван Временен управителен съвет. В това време Дупница става център на тютюнопроизводството и минното дело в района. През 1935 г. в Дупница се открива първият ВУЗ – Институт за прогимназиални учители по всички специалности, по инициатива на ген. Тодор Радев.
 По време на Втората световна война, над 4000 евреи от окупираните гръцки и югославски територии са пратени в концентрационен лагер в Дупница през март 1943 г., които след 10 дни са преместени в град Лом. Дупница е бомбардирана от съюзниците. На 4 януари 1944 г. 108 американски Б-17 трябва да бомбардират София, но поради гъстата мъгла са отклонени. 40 бомбардировачи хвърлят 150 бомби над Дупница. Разрушени са 40 сгради. През 1952 г. по инициатива на акад. Тодор Самодумов е открит дом за деца и юноши без родители.
 Политика
 В най-новата история Дупница е наричана „синя крепост“ и „град на барикадите“.
 Местно самоуправление
 До местните избори от октомври 2007 г. кмет на Дупница е Първан Дангов (БСП), а след него е независимият Атанас Янев. През октомври 2011 г. за кмет, след балотаж с кандидата на БСП Станислав Павлов, е избран Методи Чимев (ГЕРБ).
 На 1 ноември 2015 г., след балотаж с подкрепения от БСП кандидат д-р Иван Ибришимов, инж. Методи Чимев (ГЕРБ) е преизбран за кмет на Община Дупница.
 На изборите 2019 г. Методи Чимев (ГЕРБ) печели оспорван балотаж срещу Първан Дангов (БСП) със само 100 гласа преднина.
 Съставът на Oбщинския съвет с мандат от края на 2019 до 2023 г.:
 Побратимени градове
 Дупница е побратимен град с:
 Брянск, Русия
 Лучера, Италия
 Култура
 Говор
 Дупнишкият говор е шопски западен български диалект. Някои от особенстите на диалекта: „ще“ – „че“; „защо“ и „защото“ – „оти“; „аз“ – „я“; „той“, „тя“, „то“, „те“ – „он“, „она“, „оно“, „они“; „във“ – „у“; „ами“ – „епа“; „добре (съгласен съм)“ – „ако“; членуване с „о“: „комуниста“ – „комунисто“; рокада на „ъ“ и „р“: „ние къртим стената“ – „ние крътиме стената“; рокада на „р“ и „е“ с преминаване на „е“ в „ъ“ и „ч“ в „ц“: „червен“ – „цръвен“; „а“ вместо „ъ“ на много места: „къща“ – „каща“; без „х“ в началото на думата: „хладно“ – „ладно“; без „х“ в средата на думата: „изнесохме“ – „изнесоме“; без частицата „то“: „където“ и „дето“ – „каде“; „е“ вместо „я“ на много места: „трябва“ – „требе“; „ъ“ вместо „о“ на някои места: „такъв“ – „таков“; добаване на „ѝ“ след „н“ на глаголите: „ядене“ – „йеденье“; „е“ вместо „а“ на някои места: „чакай“ – „чекай“; „у“ вместо „ъл“ на много места: „българи“ – „бугари“; рокада на „ъ“ и „л“ на някои места: „дълга“ – „длъга“; „ъ“ вместо „ъл“ на малко места: „жълто“ – „жъто“; „е“ вместо „я“ на някои места „е“: „тия“ – „тие“; спрягане на глагола „ходя“ в сегашно време: 1 ед. „Я одим“, 2 ед. „Ти одиш“, 3 ед. „Он оди“, 1 мн. „Ние одиме“, 2 мн. „Вие одите“, 3 мн. „Они одат“; някои диалектни думи: „ям“ – „ручам“, „пикам“ – „мочам“, „поне“ – „барем“, „искам“ – „сакам“; различните ударения са чести.
 Театър
 Дупница е известна със своите културни традиции. През 1950-те и 1960-те години са съществували любителски формации. Имало е оперетен театър, който представя „Хубавата Елена“ на Офенбах. Ръководител на трупата е Венета Вичева, която е диригент на ученически хор в Шумен.
 В града е изиграл първите си роли оперетният певец Арон Аронов. Театърът днес носи името на голямата звезди на българското кино Невена Коканова, която е родом от града. От него е и артистът Лео Конфорти. Всяка година се провеждат празници на културата.
 Медии
 вестник „Вяра“
 вестник „Глас“
 вестник „Струма“
 радио „Астра плюс“
 ТВ „Запад“
 „Рила ТВ“
 Събития
 Югозападен международен фолклорен фестивал „Мир на Балканите“
 Училища
 Основни училища
 ОУ „Св. Климент Охридски“
 ОУ „Евлоги Георгиев“
 ОУ „Неофит Рилски“, основано през 1897 г.
 ОУ „Св. св. Кирил и Методий“
 ОУ „Христаки Павлович“
 ОУ „Паисий Хилендарски“
 Средни училища
 СОУ „св. Паисий Хилендарский“
 Гимназия „Христо Ботев“
 Професионална гимназия по автотранспорт
 Професионална гимназия по машиностроене
 Професионална гимназия по хранително-вкусови и химични технологии
 Професионална гимназия по облекло и стопанско управление
 Професионална гимназия „Акад. Сергей П. Корольов“
 Висши училища
 Педагогически колеж „Св. Иван Рилски“ (в състава на Техническия университет, София), закрит през 2006 г.
 Забележителности
 През 1499 г. рицарят Арнолд фон Харф посещава Дупница и го описва като „хубав град“. През 1812 г. граф Антоан-Франсоа Андреоси посещава Дупница и я представя в „Описание на пътя от Костеница до Константинопол“: „... Този град е разположен в най-тясната част на долината. Населен е с 6000 жители, околностите му са засадени най-вече с лозя.“
 В града има часовникова кула от XVIII век, общински исторически музей и къща-музей на Станке Димитров. В Дупница също се намират Паметник-костница на участниците в Междусъюзническата, Балканската и Първата световна война от Седма рилска дивизия, Паметник на загиналите воини през Балканската и Първата световна война, възпоменателни плочи на загиналите във войните и барелеф на командващия дивизията генерал Георги Тодоров. Също така в града и околностите са разкрити следи от тракийската култура, некрополи (могили) и гробница от римско време. Символи на града са тютюневите складове и полета, описани в романа на Димитър Димов „Тютюн“.
 В града има православни храмове – като „Свети Георги“ (чийто иконостас е дело на дебърски майстори от рода Филипови), „Свети Никола“ и „Покров Богородичен“, а над града се намират параклисите „Свети Спас“, „Света Марена“ и „Света Петка“, къкто и оброчище „Св. св. Константин и Елена“.
 След завземането на Дупница от османците всички средновековни църкви в града са сринати. Макар че християните в града са били повече от мюсюлманите по време на османското владичество, в града е имало 13 джамии и само 2 църкви. След освобождението на Дупница са сринати всички джамии освен една-единствена (построена през XVI век върху основите на православен храм), чието минаре пада от земетресение през 1913 г. Днес бившата джамия служи за дом на изкуствата и се използва като изложбена зала „Джамията“ от близката Общинска художествена галерия.
 В града има еврейски гробища, по-рано е имало и синагога. В Дупница действат около 10 православни храма. За празник на града е определен денят на свети Иван Рилски, честван от 1998 г. Храмове на други религии няма, изключение правят само няколко къщи, импровизирани като протестантски молитвени домове.
 На хълм западно от града има останки от средновековна крепост. Там е издигнат кръст в памет на загиналите жители на града през Първата световна и Балканските войни. В местността Дренски рид край Дупница има германско военно гробище от Втората световна война.
 Паметници
 Храмове
 Религиозни сгради:
 В града
 Над града
 параклиси „Свети Спас“, „Света Марена“, „Света Петка“
 оброчище „Св. св. Константин и Елена“
 Панорамна площадка в местността „Софарджик“
 Паркове
 Парк „Рила“
 Градска градина
 Други
 Oбщински исторически музей
 Художествена галерия „Околийска къща“
 Народно читалище „Зора – 1858“
 Общински мажоретен състав
 Паметник-костница на загинали в Междусъюзническата, Балканската и Първата световна война
 Часовникова кула в Градската градина
 Дупнишка крепост („Кулата“) край града
 Градски универсален магазин
 „Евро базар“
 Спорт
 Дупница е град със спортен дух и има отколешни традиции и постижения в спорта. Сред спортните съоръжения най-големите и значими са легендарният стадион „Бончу̀к“, който има площ 81 дка и разполага с 20 000 места и масивни трибуни, спортната зала, която е масивна с обща площ 1250 m2 и 640 седящи места. Изградена е през 1971 г., сградата е многофункционална като в края на 2005 г. в нея е изградена и монтирана изкуствена стена за скално катерене. Стадион за бейзбол и софтбол – 34 000 m2 обща площ.
 Дупница има история в спорта. Най-популярни са футболният отбор на ПФК „Марек“, известен с победите си над отборите на ФК „Байерн“ (Мюнхен), „Манчестър Юнайтед“, унгарския шампион и други от Европа и страната.
 Детската школа на ВК „Марек Юнион Ивкони“ е сред най-развитите на Балканите.
 Спортни клубове и отбори в Дупница:
 Личности
 Родени в Дупница
 Александър Георгиев, български революционер от ВМОРО, четник на Петър Радев-Пашата
 Александър Дренски, лекоатлет в българския национален отбор по лека атлетика, шампион и първенец от международни турнири
 Анна Малешевска (1871 – 1942), българска учителка и деец на ВМОРО
 Алцек Мишев (р. 1940), художник
 Арон Аронов (р. 1937), оперетен артист
 Асен Чолаков (1898 – 1923), деец на ВМРО
 Васил Акьов (1924 – 1989), киносценарист
 Василий Манов (19 век – 1947), земевладелец, един от големите търговци на тютюн в България с кантори в Александрия, Солун, София и Виена, ветеран от превземането на Одрин, ктитор на църкви и манастири, дарител за прокопаването на бомбоубежищата в стария център.
 Васил Ранков (1869 - 1942), български географ
 Васил Демиревски (Жельо Демиревски) (1914 – 1944), активист на БКП
 Васил Джигорлиски, български революционер от ВМОРО, четник на Апостол Петков
 Васил Расолков (1841 – 1923), български посветен деец
 Венцислав Мутафчийски, български военен лекар и професор, началник на ВМА от 2017 г.
 Виолета Якова (1923 – 1944), българска антифашистка партизанка
 Воин Войнов (р. 1959) – режисьор-хореограф, организатор на Югозападен международен фолклорен фестивал „Мир на Балканите“, почетен гражданин на гр. Дупница
 Георги Икономов (1822 – 1865/7), български просветен деец
 Георги Китов (1943 – 2008), археолог
 Георги Наджаков (1896 – 1981), ректор на СУ „Св. Кл. Охридски“ (1945 – 1952 г., физик – „бащата“ на ксерокса, академик
 Любомир Милчев (Денди), писател
 Диман Панчев, оперен певец
 Димитър Колчаков (р. 1986), банкер и финансист
 Димитър Бисеров (1840 – 1886), български просветен деец и книжовник, сподвижник на Васил Левски, на когото съдейства за основаване на местния революционен комитет, по негова инициатива са разкрити девически паралелки в класните училища в Дупница
 Димитър Киров (писател), поет, журналист и общественик (1935 – 2005)
 Димитър Христов, български революционер от ВМОРО, четник на Никола Андреев и на Иван Наумов Алябака
 Евгени Стойчев (р. 1955), български дипломат
 Елица Василева волейболистка, капитан на нац. отбор
 Жак Асеов (20 век), милионер, тютюнев производител
 Димитър Янакиев, спасител на самарското знаме
 Иван Божилов (1940 – 2016), историк, професор
 Ив. Кленовски, български учител в Ресен между декември 1876 – февруари 1879 г.
 Илия Христов Димитров, учител в Горна Джумая през 1870-те
 Катерина Ставракиева, народна певица, живяла в годините около Освобождението
 Катя от дует „Ритон“, певица
 Константин Косев (1937 – 2020), историк и политик, академик
 Лео Конфорти, актьор
 Леа Иванова (1923 – 1986), певица
 Любомир Дяковски (р. 1951), оперен певец, баща на Людмила Дяковска
 Мария Андонова – Занкова (1946 – 2010), актриса
 Надежда Карастоянова (р. 1984), българска археоложка, специализирала в археозоологията, планински водач
 Невена Коканова (1938 – 2000), актриса
 Неофит Трайков, български революционер от ВМОРО, четник на Михаил Чаков
 Никола Дренски (1898 – 1944), български полковник
 Никола Лазаров (1880 – 1900), български революционер от ВМОРО
 Никола Коларов (1902 – 1961), български общественик, юрист и революционер
 Париз Паризов (р. 1953), професор по социални дейности и кинезитерапия
 Пламен Орешарски, Министър-председател на България (2013 – 2014)
 Рахамин Шекерджийски, химик
 Сашка Васева, певица
 Свети Иван Рилски, средновековен български светец
 Стефан Тодоров (Станке Димитров – Марек) (1889 – 1944), активист на БКП
 Тодор Радев (1887 – 1957), български военен деец и политик, главен инспектор на артилерията в българската армия
 Трендафил Марулевски (1919 – 2009), български анархист
 Ферарио Спасов (р. 1962), футболист
 Христаки Павлович (1804 – 1848), възрожденец, просветен деец
 Христо Дюкмеджиев (1847 – 1905), кмет на гр. Пловдив
 Христо Крантов, български просветен деец
 Христо Тодоров (1814 – 1888), български просветен деец
 Христо х. Георгиев, български революционер от ВМОРО, четник на Петър Радев-Пашата
 Цветан Соколов (р. 1989), български волейболист, национал
 Македоно-одрински опълченци от Дупница
 Владимир Янев (1889 – ?), 3 рота на Кюстендилската дружина
 Иван Костов (1859/1860 – 1913), 3 рота на 7 кумановска дружина, загинал в Междусъюзническата война на 6 юли 1913 г.
 Иван Николов (1872 – ?), 3 рота на Кюстендилската дружина
 Михаил Христов (Михал, 1887/1888 – ?), 1 рота на 7 кумановска дружина, носител на орден „За храброст“ IV степен
 Никола Ив. Арапчев, ковач, ІV отделение, 28-годишен, Сярска чета
 Никола Младеов (1879/1880 – ?), родом от Градево, жител на Дубница, 2 и 3 рота на 7 кумановска дружина
 П. П. Андреев, 39-годишен, четата на Дончо Златков
 Станиш Иванов (1891 – ?), родом от Градец, жител на Дубница, 3 рота на Кюстендилската дружана, 2 рота на 7 кумановска дружина
 Тодор Н. Китанов (1887/1888 – ?), 2 рота на 7 кумановска дружина
 Починали в Дупница
 Георги Веселинов - Зограф (1843 – 1886), български иконописец и общественик
 Димитър Икономов (1828 – 1912), български свещеник, просветен деец и революционер
 Димко Хаджииванов (ок.1813 – 1906), български възрожденски общественик
 Дончо Златков (1865 – 1918), български революционер
 Захари Бобошевски (1844 – 1927), български просветен деец и общественик
 Иванчо Поройлията (1848 – 1896), български хайдутин и революционер
 Кочо Лютата (1836 – 1918), български хайдутин и революционер
 Методи Димов (1938 – 2004), български писател и общественик
 Никола Малешевски (1850 – 1945), български революционер
 Никола Падарев (1842 – ?), български просветен деец
 Спас Харизанов, (ок.1840 – ок.1900), български просветен деец, общественик, съдия
 Тодор Тетимов (1850 – 1925), български хайдутин и революционер
 Любомир Любенов, финансист
 Други личности, свързани с Дупница
 Георги Тодоров, дългогодишен командир на Седма пехотна Рилска дивизия базирана в Дупница, под чието ръководство и командване освобождава Вардарска, Пиринска и Егейска Македония от османска власт през 1912 г., командващ Втора армия (1914 – 1917 г.), заместник главнокомандващ действащата армия на царство България (1917 – 1918 г.), първият „Почетен гражданин на Дупница-1932 г.“ д
 Димитър Димов (1909 – 1966), писател, живее в града в началото на 20 век
 Димитър Нейков (1884 – 1949), политически и държавен деец.
 Димо Хаджидимов (1875 – 1924), български революционер и политически деец, журналист, активист на ВМОРО, НФП (българска секция) и БКП.
 Иван Хаджийски (1955 – ), български историк, краевед
 Константа Тимчева, лекар, известен онколог
 Яне Сандански (1872 – 1915), български революционер, живял в Дупница за дълъг период от време.
 Карта
 Литература
 История на Дупница и Дупнишко. София, 2015, 624 стр.
 Радкова, Румяна. Възрожденска Дупница (XVIII-XIX в.). София, 2015, 248 стр.
 Външни препратки
 Важни телефонни номера в Дупница
 Областна администрация Кюстендил – Дупница
 Община Дупница
 Сигнали от граждани на гр. Дупница
 Красотата на гр. Дупница
 Бележки


type: contracts

text:
 30.6.2011
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 L 171/13
 EMP ÜHISKOMITEE OTSUS
 nr 15/2011,
 1. aprill 2011,
 millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa („Transport”)
 EMP ÜHISKOMITEE,
 võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,
 ning arvestades järgmist:
 (1)
 Lepingu XIII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 11. veebruari 2011. aasta otsusega nr 5/2011 (1).
 (2)
 Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 6. septembri 2010. aasta määrus (EL) nr 791/2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 474/2006, millega kehtestatakse ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (2),
 ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
 Artikkel 1
 Lepingu XIII lisa punkti 66zab (komisjoni määrus (EÜ) nr 474/2006) lisatakse järgmine taane:
 „—
 32010 R 0791: komisjoni määrus (EL) nr 791/2010, 6. september 2010 (ELT L 237, 8.9.2010, lk 10).”
 Artikkel 2
 Määruse (EL) nr 791/2010 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.
 Artikkel 3
 Käesolev otsus jõustub 2. aprillil 2011, tingimusel et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated (3).
 Artikkel 4
 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.
 Brüssel, 1. aprill 2011
 EMP Ühiskomitee nimel
 eesistuja kohusetäitja
 Gianluca GRIPPA
 (1) ELT L 93, 7.4.2011, lk 33.
 (2) ELT L 237, 8.9.2010, lk 10.
 (3) Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.


text:
 26.5.2005
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 133/5
 AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG
 163/2004 határozata
 (2004. december 3.)
 az EGT-megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabályok, vizsgálatok és tanúsítás) módosításáról
 AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,
 mivel:
 (1)
 A megállapodás II. mellékletét az EGT-Vegyesbizottság 2004. október 29-i 144/2004 határozata (1) módosította.
 (2)
 A hozzáadott fitoszterolokat, fitoszterol-észtereket, fitosztanolokat és/vagy fitosztanol-észtereket tartalmazó élelmiszerek és élelmiszer-összetevők címkézéséről szóló, 2004. március 31-i 608/2004/EK bizottsági rendeletet (2) a megállapodás szövegébe kell illeszteni.
 (3)
 A HL L 189., 2004.5.27., 13. o. számában helyesbített, a 97/830/EK, 2000/49/EK, 2002/79/EK és 2002/80/EK határozatnak az érintett termékek Közösségbe való behozatalához igénybe vehető beléptetési helyek tekintetében történő módosításáról szóló, 2004. április 29-i 2004/429/EK bizottsági határozatot (3) a megállapodás szövegébe kell illeszteni.
 (4)
 A 94/54/EK irányelvnek a glicirrizinsavat és annak ammóniumsóját tartalmazó egyes élelmiszerek címkézése tekintetében történő módosításáról szóló, 2004. április 29-i 2004/77/EK bizottsági irányelvet (4) a megállapodás szövegébe kell illeszteni,
 A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
 1. cikk
 1.
 Az 54ze. pontba (94/54/EK bizottsági határozat) a következő francia bekezdést kell beilleszteni:
 „—
 32004 L 0077: 2004. április 29-i 2004/77/EK bizottsági irányelv (HL L 162., 2004.4.30., 76. o.).”
 2.
 Az 54ze. pont (2000/49/EK bizottsági határozat), az 54zv. pont (2002/79/EK bizottsági határozat), az 54zw. pont (2002/80/EK bizottsági határozat) és az 54zzl. pont (97/830/EK bizottsági határozat) az alábbi francia bekezdéssel egészül ki:
 „—
 32004 D 0429: A HL L 189., 2004.5.27., 13. o. számában helyesbített, 2004. április 29-i 2004/429/EK bizottsági határozat (HL L 154., 2004.4.30., 20. o.).”
 3.
 Az 54zzn. pont (2004/16/EK bizottsági irányelv) után a következő pont lép:
 „54zzo.32004 R 0608: A hozzáadott fitoszterolokat, fitoszterol-észtereket, fitosztanolokat és/vagy fitosztanol-észtereket tartalmazó élelmiszerek és élelmiszer-összetevők címkézéséről szóló, 2004. március 31-i 608/2004/EK bizottsági rendelet (HL L 97., 2004.4.1., 44. o.).”
 2. cikk
 A HL L 189., 2004.5.27., 13. o. számában helyesbített 608/2004/EK rendelet, 2004/77/EK irányelv és 2004/429/EK határozat izlandi és norvég nyelvű szövege, amelyet az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében kell kihirdetni, hiteles.
 3. cikk
 Ez a határozat 2004. december 4-én lép hatályba, amennyiben a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdése szerint előírt összes értesítést eljuttatták az EGT-Vegyesbizottsághoz (5).
 4. cikk
 Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, valamint EGT-kiegészítésében kell kihirdetni.
 Kelt Brüsszelben, 2004. december 3-án.
 az EGT-Vegyesbizottság részéről
 az elnök
 Kjartan JÓHANNSSON
 (1) HL L 102., 2005.4.21., 13. o.
 (2) HL L 97., 2004.4.1., 44. o.
 (3) HL L 154., 2004.4.30., 20. o.
 (4) HL L 162., 2004.4.30., 76. o.
 (5) Alkotmányos követelmények nincsenek megjelölve.


text:
 26.10.2012
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 C 326/1
 PROTOCOLLO (N. 26)
 SUI SERVIZI DI INTERESSE GENERALE
 LE ALTE PARTI CONTRAENTI,
 DESIDERANDO sottolineare l'importanza dei servizi di interesse generale,
 HANNO CONVENUTO le disposizioni interpretative seguenti, che sono allegate al trattato sull'Unione europea e al trattato sul funzionamento dell'Unione europea:
 Articolo 1
 I valori comuni dell'Unione con riguardo al settore dei servizi di interesse economico generale ai sensi dell'articolo 14 del trattato sul funzionamento dell'Unione europea comprendono in particolare:
 —
 il ruolo essenziale e l'ampio potere discrezionale delle autorità nazionali, regionali e locali di fornire, commissionare e organizzare servizi di interesse economico generale il più vicini possibile alle esigenze degli utenti;
 —
 la diversità tra i vari servizi di interesse economico generale e le differenze delle esigenze e preferenze degli utenti che possono discendere da situazioni geografiche, sociali e culturali diverse;
 —
 un alto livello di qualità, sicurezza e accessibilità economica, la parità di trattamento e la promozione dell'accesso universale e dei diritti dell'utente.
 Articolo 2
 Le disposizioni dei trattati lasciano impregiudicata la competenza degli Stati membri a fornire, a commissionare e ad organizzare servizi di interesse generale non economico.


text:
C 285/8 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 7.10.2000
 Myson SARL, 30, rue de Cessange, contra Conselho da União singular: K. Lenaerts), secretário: B. Pastor, administradora
 Europeia (agentes: S. Marquardt, H.-J. Rabe e G. Berrisch), principal, proferiu, em 25 de Maio de 2000, um acórdão cuja
 apoiado por Comissão das Comunidades Europeias (agentes: parte decisória é a seguinte:
 V. Kreuschitz e N. Khan), que tem por objecto um pedido de
 anulação do Regulamento (CE) n.o 1931/97 do Conselho, de 1) É negado provimento ao recurso.
 22 de Setembro de 1997, que cria um direito antidumping
 definitivo sobre as importações de zinco em formas brutas, 2) Cada uma das partes suportará as suas próprias despesas.
 não ligado, originário da Polónia e da Rússia e que determina
 a cobrança definitiva do direito provisório (JO L 272, p. 1), o
 Tribunal de Primeira Instância (Terceira Secção Alargada), (1) JO C 281, de 2.10.1999.
 composto por M. Jaeger, presidente, K. Lenaerts, V. Tiili,
 J. Azizi e P. Mengozzi, juı́zes; secretário: A. Mair, administra-
 dor, proferiu, em 20 de Junho de 2000, um acórdão cuja parte
 decisória é a seguinte:
 1) O recurso é julgado inadmissı́vel.
 2) A recorrente suportará as suas próprias despesas, bem como as
 do recorrido. ACÓRDÃO DO TRIBUNAL DE PRIMEIRA INSTÂNCIA
 3) A Comissão suportará as suas próprias despesas. de 5 de Julho de 2000
 (1) JO C 72, de 7.3.98. no processo T-111/99, Ignacio Samper contra Parlamento
 Europeu (1)
 (Funcionários — Publicação de um novo aviso de vaga na
 sequência da anulação de uma decisão de nomeação —
 Reconstituição da carreira — Dever de assistência — Inte-
 resse do serviço — Desvio de poder — Recusa de concessão
 de interinidade)
 ACÓRDÃO DO TRIBUNAL DE PRIMEIRA INSTÂNCIA
 (2000/C 285/16)
 de 25 de Maio de 2000
 (Lı́ngua do processo: francês)
 no processo T-173/99, Gilbert Elkaïm e Philippe Mazuel
 contra Comissão das Comunidades Europeias (1)
 No processo T-111/99, Ignacio Samper, funcionário do Parla-
 mento Europeu, residente em Madrid, representado por Éric
 (Funcionários — Concurso geral documental e por provas — Boigelot, advogado no foro de Bruxelas, com domicı́lio
 Violação do aviso de concurso — Igualdade de tratamento escolhido no Luxemburgo no escritório do advogado Louis
 dos candidatos — Princı́pio da boa administração — Desvio Schiltz, 2, rue du Fort Rheinsheim, contra Parlamento Europeu
 de poder e de processo) (agentes: H. von Hertzen e J. Sant’Anna), que tem por objecto
 um pedido de anulação do aviso de vaga n.o 8675 relativo ao
 lugar de chefe de divisão no Gabinete de Informação de
 (2000/C 285/15) Madrid, bem como do processo de provimento por mutação
 ou promoção aberto por este aviso, o Tribunal (Quarta Secção),
 composto por: V. Tiili, presidente, R. M. Moura Ramos e
 (Lı́ngua do processo: francês) P. Mengozzi, juı́zes; secretário: B. Pastor, administradora princi-
 pal, proferiu, em 5 de Julho de 2000, um acórdão cuja parte
 decisória é a seguinte:
 No processo T-173/99, Gilbert Elkaïm, residente em Paris, e
 Philippe Mazuelf, perito nacional destacado junto da Comissão
 1) É negado provimento ao recurso.
 das Comunidades Europeias, residente em Bruxelas, representa-
 dos por N. Ravailhe, advogado no foro de Bruxelas, 6, rue
 Hydraulique, Bruxelas, contra Comissão das Comunidades 2) O Parlamento Europeu suportará a totalidade das despesas.
 Europeias (agentes: G. Valsesia e F. Clotuche-Duvieusart), que
 tem por objecto, por um lado, a anulação do concurso geral
 COM/A/15/98, das listas de aprovados definidas na sequência (1) JO C 226 de 7.8.1999.
 deste concurso e das contratações eventualmente efectuadas
 com base nestas listas e, por outro, que seja ordenado à
 Comissão que organize um novo concurso, o Tribunal (juiz


text:
 27.4.2015
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 138/6
 Presuda Suda (treće vijeće) od 26. veljače 2015. (zahtjev za prethodnu odluku koji je uputio Centrale Raad van Beroep – Nizozemska) – B. Martens protiv Minister van Onderwijs, Cultuur en Wetenschap
 (Predmet C-359/13) (1)
 ((Zahtjev za prethodnu odluku - Slobodno kretanje osoba - Članci 20. i 21. UFEU-a - Državljanin države članice - Prebivalište u drugoj državi članici - Studij u prekomorskoj zemlji ili području - Nastavak dodjele financijske potpore za visoko obrazovanje - Uvjet prebivališta, tri od šest godina’ - Ograničenje - Opravdanje))
 (2015/C 138/07)
 Jezik postupka: nizozemski
 Sud koji je uputio zahtjev
 Centrale Raad van Beroep
 Stranke glavnog postupka
 Tužitelj: B. Martens
 Tuženik: Minister van Onderwijs, Cultuur en Wetenschap
 Izreka
 Članke 20 i 21. UFEU-a treba tumačiti u smislu da se oni protive propisu države članice kao što je onaj o kojem je riječ u glavnom postupku, koji nastavak dodjele potpore za studiranje u ustanovi za visoko obrazovanje izvan te države uvjetuje time da je student koji zahtijeva takvu potporu prebivao u navedenoj državi tijekom razdoblja od najmanje tri od šest godina koje je prethodilo njegovom upisu u navedenu ustanovu za visoko obrazovanje.
 (1) SL C 274, 21.9.2014.


text:
28 . 1 . 74 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr . L 23 /65
 AFTALE
 mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Den islamitiske republik Mauritanien
 vedrørende levering af blød hvede og majs som fødevarehjælp
 RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
 på den ene side,
 REGERINGEN FOR DEN ISLAMITISKE REPUBLIK MAURITANIEN
 på den anden side,
 HAR VEDTAGET at indgå denne aftale og har med henblik herpå som befuldmægtigede
 udpeget :
 RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER :
 REGERINGEN FOR DEN ISLAMITISKE REPUBLIK MAURITANIEN :
 SOM ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE BESTEMMELSER :
 Artikel I port og forsikring af de leverede varer fra lossehav
 nene til bestemmelsesstederne .
 Inden for rammerne af fødevarehjælpeprogrammet
 for korn for året 1972/73 leverer Det europæiske
 økonomiske Fælleskab, herefter benævnt » Fælleska Artikel V
 bet «, som gave til Den islamitiske republik Maurita
 nien , herefter benævnt » bestemmelseslandet «, en Bestemmelseslandet forpligter sig til at anvende de
 mængde på 5 000 tons korn i form af 3 000 tons som fødevarehjælp modtagne varer som forbrugsva
 blød hvede og 2 000 tons majs . rer og til gratis at uddele dem til de nødlidende be
 folkningsgrupper.
 Artikel II
 Leverancerne foretages cif bestemmelseslandets losse Artikel VI
 havn i nye jutesække med en nettovægt på 50 kg .
 Fællesskabet udbetaler bestemmelseslandet et forud
 Artikel III fastsat bidrag som deltagelse i dette lands omkost
 ninger ved de leverede varers transport fra lossehav
 Fællesskabets og bestemmelseslandets forpligtelser nene til bestemmelsesstederne .
 og ansvar navnlig vedrørende leveringen og overta
 gelsen defineres i bilaget, som er en integrerende del Dette bidrag er på 30 regningsenheder pr . ton leve
 af denne aftale . ret vare .
 Artike IV Fælleskabet forpligter sig til at udbetale dette bidrag
 sa hurtigt som muligt efter ar Kommissionen for De
 Bestemmelseslandet forpligter, sig til at træffe alle europæiske Fællesskaber har modtaget den i artikel
 nødvendige foranstaltninger med henblik på trans IX , første led , omhandlede beretning.
 ---pagebreak--- Nr . L 23 / 66 De Europæiske Fællesskabers Tidende 28 . 1 . 74
 Artikel VII Artikel IX
 De kontraherende parter forpligter sig til at gennem Bestemmelseslandet forpligter sig til at give Fælles
 føre denne aftale, således at produktionens og den skabet meddelelse om gennemførelsesbetingelserne
 internationale handels normale struktur ikke be for denne aftale. I dette øjemed giver det Kommis
 røres. Med henblik herpå træffer de de nødvendige sionen for De europæiske Fællesskaber følgende op
 foranstaltninger for at sikre, at leverancerne som lysninger :
 fødevarehjælp ikke erstatter, men supplerer de han — senest 30 dage efter losningen af hver last : ski
 delstransaktioner, der med rimelighed kunne forven bets ankomsthavn og - tid, art, mængde og kvali
 tes i mangel af sådanne leverancer. tet af den lossede vare ; datoen for losnin
 gens afslutning ;
 — hver 3 . måned indtil de som hjælp modtagne
 Artikel VIII mængder er fuldstændigt opbrugt : distribue
 rede mængder, modtagernes antal og art, distri
 Bestemmelseslandet træffer alle nødvendige foran butionssted og - måde.
 staltninger for at forhindre :
 Artikel X
 — reeksport af de varer, der er modtaget som føde
 varehjælp såvel som produkter og biprodukter, På begæring af en af de kontraherende parter råd
 der stammer derfra ; fører disse sig med hinanden om alle spørsmål ved
 rørende anvendelsen af denne aftale .
 — handelsmæssig og ikke-handelsmæssig udførsel i
 en periode på 6 måneder efter den seneste leve Artikel XI
 ring såvel af de lokalt fremstillede varer, som
 måtte være af samme art som dem , der er modta Denne aftale er affattet i to eksemplarer på dansk,
 get som fødevarehjælp, som ; af de produkter og engelsk, fransk, italiensk, nederlansk og tysk, og
 biprodukter, der stammer derfra . hver af disse tekster har samme gyldighed .
 BILAG
 Bestemmelser fastsat i artikel III i aftalen
 Artikel I
 Levering har fundet sted, og risikoen overgår fra Fællesskabet til bestemmelseslandet, når
 varerne faktisk overtages i skibets last i lossehavnen .
 Bestemmelseslandet afholder alle omkostninger efter varernes levering, herunder losssom
 kostninger (såsom omstuvning, ophejsning, modtagelse) samt eventuelle lægtenpenge.
 Eventuelle omkostninger for overliggedage eller en eventuel ekspeditionspræmie ( disipatch
 money ) i lossehavnen afholdes af bestemmelseslandet eller kommer dette til gode . Beløbenes
 størrelse og de nærmere retningslinjer, der er fastsat i kontrakten mellem Fællesskabets i arti
 kel 5 omhandlede befuldmægtigede og fragtføreren, må på forhånd aftales mellem den be
 fuldmægtigede og bestemmelseslandets i artikel 5 nævnte ladningsmodtager.
 Artikel 1
 Fællesskabet giver så hurtigt som muligt efter ombordbringelsen af varen meddelelse til be
 stemmelseslandet med angivelse af skib, tidspunkt for lastning, varens mængde og kvalitet
 konstateret ved lastningen samt lossehavn .
 ---pagebreak--- 28 . 1 . 74 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr . L 23 /67
 Artikel 3
 Fællesskabet giver bestemmelseslandet meddelelse om det forventede tidspunkt for skibets
 ankomst til lossehavnen mindst ti fulde dage før den formodede ankomstdato.
 Fællesskabet lader i certepartiet indsætte en klausul om, at kaptajnen er forpligtet til mindst
 tooghalvfjerds timer i forvejen at oplyse bestemmelseslandet om det sandsynlige tidspunkt for
 skibets ankomst til lossehavnen .
 Artikel 4
 Ved varens levering tillades en afgivelse på 5% eller mindre fra den i artikel I i aftalen fast
 satte mængde.
 Artikel 5
 Til gennemførelsen af bestemmelserne i dette bilag udpeger Fællesskabet en befuldmægtiget,
 hvis navn og adresse det rettidigt meddeler bestemmelseslandet.
 Bestemmelseslandet udpeger i hver lossehavn en ladningsmodtager, hvis navn og adresse det
 forud for aftalens gennemførelse meddeler Fællesskabet.
 Meddelelse vedrørende undertegnelse af aftalen om levering af fødevarehjælp mellem
 Det europæiske økonomiske Fællesskab og Den islamitiske republik Mauritanien
 Aftalen mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab og Mauritanien om levering
 af blød hvede og majs som fødevarehjælp, som Rådet har besluttet at indgå den 10
 december 1973 , er blevet undertegnet i Bruxelles den 10 . december 1973 .
 for Rådet for De europæiske Fællesskaber af Niels Ersbøll , overordentlig og be
 fuldmægtiget ambassadør, formand for De faste repræsentanters Komité samt Hans-
 Broder Krohn , generaldirektør for udvikling og samarbejde i Kommissionen for De
 europæiske Fællesskaber,
 for regeringen for Mauritanien af Ely Ould Allaf, ambassadør, repræsentant for dette
 lands regering ved EØF.