text:
 16.6.2010
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 150/24
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 512/2010 AL CONSILIULUI
 din 14 iunie 2010
 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de nitrat de amoniu originar din Ucraina ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor antidumping efectuate în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului
 CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), care abrogă Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (2) („regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),
 având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,
 întrucât:
 A. PROCEDURA
 1. Măsurile în vigoare
 (1)
 La data de 22 ianuarie 2001, Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 132/2001 (3), o taxă antidumping definitivă („măsurile existente”) de 33,25 EUR per tonă la importurile de nitrat de amoniu („NA”) care se încadrează la codurile CN 3102 30 90 și 3102 40 90 și care sunt originare, printre altele, din Ucraina. Ancheta care a condus la aceste măsuri va fi denumită în continuare „ancheta inițială”.
 (2)
 La data de 17 mai 2004, în urma unei reexaminări intermediare parțiale, prin Regulamentul (CE) nr. 993/2004 (4), Consiliul a scutit de taxele antidumping instituite prin Regulamentul (CE) nr. 132/2001 al Consiliului importurile în Uniune de NA fabricat de societăți ale căror angajamente urmau a fi acceptate de către Comisie. Prin Regulamentul (CE) nr. 1001/2004 al Comisiei (5), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1996/2004 al Comisiei (6), angajamentele au fost acceptate până la data de 20 mai 2005. Scopul acestor angajamente a fost acela de a ține cont de anumite consecințe ale extinderii Uniunii Europene la 25 de state membre.
 (3)
 Prin Regulamentul (CE) nr. 945/2005 (7), în urma unei reexaminări intermediare limitate la definirea produsului în cauză, Consiliul a decis că definiția produsului în cauză ar trebui să fie clarificată și că măsurile în vigoare ar trebui să fie aplicate produsului în cauză în momentul încorporării sale în alte îngrășăminte, proporțional cu conținutul lor de nitrat de amoniu, alături de alte substanțe și substanțe nutritive auxiliare.
 (4)
 Prin Regulamentul (CE) nr. 442/2007 (8), în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Consiliul a decis să prelungească măsurile existente, astfel cum se menționează în Regulamentul (CE) nr. 945/2005, pentru o perioadă de doi ani.
 (5)
 Prin Regulamentul (CE) nr. 661/2008 (9), în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Consiliul a instituit măsuri antidumping definitive la importurile de NA originar din Rusia.
 (6)
 Prin Regulamentul (CE) nr. 662/2008 (10), Consiliul a modificat Regulamentul (CE) nr. 442/2007, în sensul acceptării unui angajament de preț oferit de un producător-exportator.
 2. Cererea de reexaminare
 (7)
 Ca urmare a publicării la data de 17 octombrie 2008 (11) a unui aviz de expirare iminentă a unor măsuri antidumping, la data de 22 ianuarie 2009 a fost formulată o cerere de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Această cerere a fost formulată de Asociația Europeană a producătorilor de îngrășăminte (EFMA) („reclamantul”) în numele producătorilor reprezentând o mare parte, în acest caz mai mult de 50 %, din producția totală de NA a Uniunii.
 (8)
 Reclamantul a susținut și a oferit dovezi prima facie suficiente care indică existența unei probabilități de reapariție a dumpingului și a prejudiciului pentru industria din Uniune în privința importurilor de NA originar din Ucraina („țara în cauză”).
 (9)
 În urma stabilirii, după consultarea comitetului consultativ, a faptului că au existat dovezi suficiente pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat, printr-un aviz de deschidere publicat la 23 aprilie 2009 în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 (12), deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
 3. Ancheta
 3.1. Perioada de anchetă
 (10)
 Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 aprilie 2008 și 31 martie 2009 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Analiza tendințelor relevante pentru evaluarea existenței unei probabilități de continuare sau de reapariție a prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între anul 2005 și sfârșitul PAR (denumită în continuare „perioada analizată”).
 3.2. Părțile vizate de anchetă
 (11)
 Comisia a informat în mod oficial producătorii-exportatori, importatorii și utilizatorii despre care se știe că sunt vizați, precum și asociațiile lor, reprezentanții țării exportatoare, reclamantul și producătorii din Uniune cu privire la deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor. Părților interesate li s-a oferit oportunitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul menționat în avizul de deschidere.
 (12)
 Oportunitatea de a fi audiate a fost oferită tuturor părților interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale în acest sens.
 (13)
 Ținând cont de numărul mare de producători și importatori din Uniune, s-a considerat adecvat, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, să se analizeze dacă ar trebui să se recurgă la eșantionare. Pentru a permite Comisiei să ia o decizie privind necesitatea reală de a recurge la eșantionare și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, părților de mai sus li s-a solicitat, în temeiul articolului 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la deschiderea anchetei și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.
 (14)
 În urma analizării informațiilor transmise și ținând cont că zece producători din Uniune și-au exprimat dorința de a coopera, s-a decis că eșantionarea era necesară în ceea ce privește producătorii din Uniune. Niciun importator nu a dat curs cererii de informații din avizul de deschidere.
 (15)
 Doisprezece producători din Uniune, reprezentând aproximativ 80 % din producția totală a Uniunii în cursul PAR, au completat corespunzător formularul privind eșantionarea în termenul fixat și au acceptat în mod formal să coopereze în continuare în cadrul anchetei. În acest context, Comisia a selectat, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, un eșantion reprezentativ pe baza celui mai mare volum reprezentativ de producție și vânzări de NA în Uniune care poate fi investigat în mod rezonabil în termenul disponibil. Pentru includere în eșantion au fost selectați cinci producători din Uniune reprezentând 57 % din totalul producției industriei din Uniune în cursul PAR.
 (16)
 Părțile în cauză au fost consultate cu privire la eșantionul selectat, în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, și nu au formulat nicio obiecție în acest sens.
 (17)
 S-au trimis chestionare celor cinci producători din Uniune care au fost incluși în eșantion și tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din țara în cauză.
 (18)
 Răspunsuri la chestionare au fost primite din partea celor cinci producători din Uniune care au fost incluși în eșantion și din partea a trei producători-exportatori din țara în cauză.
 (19)
 Comisia a identificat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a stabili probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului și a prejudiciului care decurge din acesta, precum și pentru a stabili interesul comunitar. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
 (a)
 Producători-exportatori din Ucraina:
 —
 CJSC Severodonetsk Azot Association, Severodonetsk
 —
 JSC Concern Stirol, Gorlovka
 —
 OJSC Rivneazot, Rivne
 (b)
 Producători din Uniune:
 —
 GrowHow UK Limited, Regatul Unit,
 —
 GPN, Paris, Franța,
 —
 Zakłady Azotowe Puławy SA, Polonia,
 —
 Yara SA, Bruxelles, Belgia,
 —
 Achema, Jonavos, Lituania.
 B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
 1. Produsul în cauză
 (20)
 Produsul în cauză este reprezentat de îngrășămintele solide cu un conținut de nitrat de amoniu depășind 80 % în greutate, originare din Ucraina și care se încadrează în prezent la codurile NC 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 și ex 3105 90 91. NA este un îngrășământ solid conținând azot, folosit frecvent în agricultură. Se fabrică din amoniac și acid azotic, iar conținutul său de azot depășește 28 % în greutate în cazul peletelor sau al granulelor.
 (21)
 Ar trebui menționat că gama de utilizări a produsului în cauză a fost clarificată în Regulamentul (CE) nr. 945/2005.
 2. Produsul similar
 (22)
 Astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială, prezenta anchetă de reexaminare a confirmat faptul că NA este un produs pur, iar calitatea sa și caracteristicile sale fizice de bază sunt identice oricare ar fi țara sa de origine. S-a constatat astfel că produsul în cauză și produsele fabricate și vândute de către producătorii-exportatori pe piețele lor interne și în țări terțe, precum și cele fabricate și vândute de către producătorii din Uniune pe piața Uniunii au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și în esență aceleași utilizări și, prin urmare, sunt considerate a fi produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
 C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI DUMPINGULUI
 1. Generalități
 (23)
 Trei producători-exportatori din Ucraina au cooperat. Un al patrulea producător-exportator cunoscut nu a cooperat la anchetă.
 (24)
 Compararea volumului exportat de către cei trei producători-exportatori cooperanți cu volumul total exportat din Ucraina în Uniune a arătat că cei trei producători-exportatori cooperanți au generat mai mult de 90 % din totalul importurilor în Uniune provenite din Ucraina în cursul PAR. Prin urmare, s-a considerat că nivelul de cooperare a fost ridicat.
 (25)
 Volumul total al importurilor de produs în cauză din Ucraina a fost mic, reprezentând în cursul PAR o cotă de piață de 1,1 % din piața totală a Uniunii.
 2. Importurile care fac obiectul unui dumping în cursul PAR
 2.1. Valoarea normală
 (26)
 Se reamintește că, în precedenta reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor antidumping, Ucraina nu a fost considerată încă o țară cu economie de piață și, prin urmare, valoarea normală s-a bazat pe datele obținute de la un producător cooperant din SUA, țara analoagă.
 (27)
 În prezenta reexaminare, valoarea normală a fost bazată pe datele obținute și verificate la sediile celor trei producători-exportatori cooperanți din Ucraina. Comisia a analizat dacă vânzările lor pe plan intern ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale în sensul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. În acest scop, s-a examinat costul de producție a produsului fabricat și vândut pe piața internă de către producătorii-exportatori cooperanți.
 (28)
 În ceea ce privește cheltuielile pentru gazul natural, s-a constatat că Ucraina importă din Rusia cea mai mare parte a gazului natural consumat în producția de NA. Toate datele disponibile și verificate în cursul anchetei au indicat că Ucraina a importat gaz natural din Rusia la un preț care în cursul PAR s-a situat la un nivel cu aproximativ 40 % sub prețul gazului natural din Rusia exportat în Uniune. Totuși, s-a constatat că în ultimul trimestru al PAR prețurile au fost similare.
 (29)
 S-a constatat că exceptând un tip de produs exportat de un producător, vânzările pe plan intern erau efectuate, în cursul PAR, în cadrul unor operațiuni comerciale normale. Prin urmare, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului plătit sau care urmează să fie plătit pe piața internă din Ucraina de clienți independenți în temeiul articolului 2 alineatul (1) din regulamentul de bază sau pe baza unei valori normale calculate pentru tipul de produs care nu a fost vândut în cadrul unor operațiuni comerciale normale. În conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost calculată adăugând la costurile de producție pentru tipul exportat o valoare rezonabilă pentru costuri de vânzare, cheltuieli administrative și alte costuri generale (VAG), precum și o marjă de profit rezonabilă. Aceste valori pentru VAG și profit au fost bazate pe date reale privind producția și vânzările produsului similar, în cadrul operațiunilor comerciale normale, realizate de producătorul în cauză.
 (30)
 Ar trebui să fie menționat că valoarea normală a fost determinată fără o ajustare a costurilor aferente gazului, suportate de producătorii-exportatori din Ucraina, în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază. Aceasta deoarece, astfel cum se arată la considerentele 32–34, utilizarea de costuri autohtone și prețuri neajustate de către producătorii-exportatori din Ucraina în pofida prețurilor aparent distorsionate ale gazului demonstrează cu claritate că în cursul PAR a existat dumping. În consecință, ținând cont că scopul unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor antidumping este de a determina dacă ar exista o probabilitate ca dumpingul să continue sau să reapară în situația în care măsurile ar fi abrogate pentru a determina dacă măsurile în vigoare în prezent ar fi menținute sau abrogate, s-a considerat că nu a fost necesar să se examineze dacă ajustarea în temeiul articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază a fost justificată în acest caz.
 2.2. Prețul de export
 (31)
 În conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, prețul de export a fost stabilit prin raportare la prețul plătit efectiv sau care urmează să fie plătit pentru produsul în cauză în momentul vânzării la export către Comunitate. Toate vânzările celor trei producători-exportatori cooperanți s-au făcut direct către clienți independenți din Uniune.
 2.3. Comparația
 (32)
 Valoarea normală și prețul de export au fost comparate pe bază franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații juste, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectau comparabilitatea prețurilor în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În consecință, dacă a fost cazul și dacă existau dovezi verificate, s-au efectuat ajustări pentru diferențe de transport, manipulare, încărcare și costuri auxiliare, asigurare, comisioane și ambalare.
 2.4. Marja de dumping
 (33)
 Marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.
 (34)
 Pe baza datelor de la nivelul întregii țări, s-a stabilit o marjă de dumping medie ponderată de 6-7 % pentru cei trei exportatori-producători cooperanți în cauză.
 3. Evoluția importurilor în caz de abrogare a măsurilor
 3.1. Capacitatea de rezervă și atractivitatea pieței Uniunii
 (35)
 În cursul PAR, vânzările interne realizate de cei trei producători-exportatori cooperanți au reprezentat în medie 46 % din capacitatea lor de producție.
 (36)
 Cu toate că cei trei producători-exportatori cooperanți au vândut o mare parte din producția lor pe piața internă, ei au fost dependenți și de exporturile către țări terțe. În cursul PAR, ei au avut o capacitate de rezervă de aproximativ 6 % din consumul Uniunii.
 (37)
 Pe baza informațiilor din cererea de reexaminare cu privire la al patrulea producător ucrainean cunoscut care nu a cooperat la anchetă, capacitatea totală de rezervă din Ucraina în cursul PAR a fost estimată la aproximativ 9 % din consumul Uniunii.
 (38)
 Anumiți producători-exportatori cooperanți ucraineni au pretins că pierdeau tot mai mult din cota de piață internă în beneficiul producătorilor ruși, care pot practica prețuri foarte mici, datorită unor costuri mult mai mici ale gazelor naturale în Rusia. În consecință, a reieșit că este improbabil ca piața internă ucraineană să poată absorbi capacitatea de producție de rezervă și, prin urmare, este probabil ca orice creștere a producției să fie exportată.
 (39)
 În cursul PAR, cele trei societăți cooperante au exportat NA în multe țări terțe de pe câteva continente. Totuși, ar trebui remarcat că anumite piețe tradiționale ale unor țări terțe sunt închise pentru exporturile din Ucraina fie din cauza măsurilor antidumping în vigoare (de exemplu SUA care aplică măsuri antidumping în valoare mai mare de 100 %) și/sau din cauza unor restricții din sfera siguranței (de exemplu Republica Populară Chineză, Australia). În orice caz, Uniunea este piața de export cea mai mare, cea mai atractivă și în același timp cea mai apropiată geografic. Atractivitatea ei este amplificată suplimentar de avantajele logistice care rezultă din costul mic al transportului feroviar în Ucraina.
 (40)
 Ținând cont de cele expuse anterior, nu se poate exclude că o mare parte din capacitatea de rezervă disponibilă în Ucraina ar putea fi utilizată pentru creșterea exporturilor către Uniune în absența măsurilor antidumping.
 3.2. Prețurile pe diverse piețe de export
 (41)
 O analiză a prețurilor de export practicate de cei trei producători-exportatori ucraineni cooperanți în cazul unor țări terțe a arătat că, în cursul PAR, prețurile de export către țări terțe, în cazul în care au fost stabilite pe baza unui nivel CIF utilizând prețurile pentru transportul internațional menționate în cererea de reexaminare, au fost cu până la 25 % mai mici decât prețul de piață predominant din Uniune.
 (42)
 Prin urmare, din aceste considerente a reieșit că ar exista interes ca exporturile ucrainene către țări terțe să fie redirecționate către Uniune în cazul abrogării măsurilor. Prețurile mai mari de pe piața Uniunii ar permite exportatorilor ucraineni să obțină marje de profit mai mari.
 (43)
 Pe baza cifrelor furnizate de cei trei producători-exportatori cooperanți, s-a putut stabili, de asemenea, că, la nivelul întregii țări, exporturile din Ucraina către alte țări terțe au fost efectuate în cursul PAR la prețuri de dumping.
 3.3. Concluzie privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului
 (44)
 Ținând cont de constatările descrise mai sus, se poate concluziona că exporturile din Ucraina reprezintă în continuare un dumping și că există o probabilitate de continuare a dumpingului pe piața Uniunii în cazul în care măsurile antidumping în vigoare în prezent sunt abrogate. Într-adevăr, ținând cont de capacitatea de rezervă existentă în Ucraina și de atractivitatea pieței Uniunii, reiese că există un interes ca producătorii-exportatori ucraineni să (i) crească nivelul exporturilor către piața Uniunii și (ii) să redirecționeze exporturile de NA dinspre piețele altor țări terțe către piața Uniunii la prețuri de dumping, cel puțin în cazul a doi producători-exportatori.
 (45)
 Mai mult, prețurile de export medii ponderate practicate de producătorii-exportatori cooperanți în cazul piețelor țărilor terțe au fost considerabil mai mici decât prețul de piață predominant din Uniune. Acest aspect crește probabilitatea unor exporturi mai mari din Ucraina către Uniune la prețuri de dumping în cazul în care măsurile ar fi abrogate.
 D. DEFINIȚIA INDUSTRIEI UNIUNII
 (46)
 Pe teritoriul Uniunii, produsul similar este fabricat de 16 societăți sau grupuri de societăți a căror producție reprezintă producția totală a Uniunii de produs similar în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.
 (47)
 Doisprezece producători din Uniune au cooperat la anchetă:
 —
 Achema AB (Lituania),
 —
 Agropolychim JSC (Bulgaria),
 —
 Azomureș (România),
 —
 BASF AG (Germania),
 —
 Fertiberia SA (Spania),
 —
 GPN SA (Franța),
 —
 GrowHow UK Ltd (Regatul Unit),
 —
 Neochim PLC (Bulgaria),
 —
 Nitrogénművek Rt (Ungaria),
 —
 Yara (Belgia, Franța, Germania, Italia și Țările de Jos),
 —
 Zakłady Azotowe Puławy SA (Polonia),
 —
 Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach (Polonia).
 (48)
 Ținând cont că acești 12 producători din Uniune au reprezentat aproximativ 80 % din producția totală din Uniune în cursul PAR, se consideră că ei reprezintă industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. La ei se va face referire prin sintagma „industria din Uniune”.
 (49)
 Astfel cum s-a menționat la considerentele 14 și 15 de mai sus, selectarea eșantionului format din cinci producători din Uniune s-a făcut dintre acești doisprezece producători din Uniune. Toți producătorii care au constituit eșantionul au cooperat și au trimis răspunsuri la chestionare în termenul stabilit. În plus, ceilalți șapte producători cooperanți au furnizat în mod corespunzător anumite date de ordin general pentru analiza prejudiciilor.
 E. SITUAȚIA DE PE PIAȚA UNIUNII
 1. Consumul de pe piața Uniunii
 (50)
 Consumul aparent din Uniune a fost stabilit pe baza volumului de vânzări ale industriei din Uniune pe piața Uniunii, a volumului de vânzări realizat de ceilalți producători din Uniune pe piața Uniunii, a datelor Eurostat pentru totalul importurilor în Uniune și a informațiilor din răspunsurile la chestionare transmise de societățile cooperante în privința importurilor de produs în cauză provenite din Ucraina. Având în vedere extinderea Uniunii Europene la 27 de state membre în 2007, pentru a se asigura claritatea și coerența analizei, toți indicatorii privind prejudiciul au fost stabiliți pe baza pieței UE-27 pentru întreaga perioadă luată în considerare.
 (51)
 Între 2005 și PAR, consumul din Uniune a scăzut cu 10 %.
 2005
 2006
 2007
 2008
 PAR
 Consumul total din Uniune în tone
 7 861 796
 6 983 467
 8 023 633
 7 638 439
 7 054 327
 Indice (2005 = 100)
 100
 89
 102
 97
 90
 2. Volumul, cota de piață și prețurile importurilor provenite din Ucraina
 (52)
 Volumele, cotele de piață și prețurile medii ale importurilor provenite din Ucraina au crescut, astfel cum se poate constata din tabelul de mai jos. Tendințele manifestate de cantități și prețuri s-au bazat pe informațiile obținute din răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii-exportatori cooperanți, pe statisticile privind importurile (Eurostat) și pe statisticile ucrainene privind exporturile.
 2005
 2006
 2007
 2008
 PAR
 Volumul importurilor (tone)
 76 867
 42 912
 29 420
 48 232
 75 582
 Cota de piață
 1 %
 0,6 %
 0,4 %
 0,6 %
 1,1 %
 Prețurile importurilor (EUR/tonă)
 123
 139
 145
 259
 230
 Indice (2005 = 100)
 100
 113
 118
 211
 187
 (53)
 Volumul importurilor din Ucraina a scăzut continuu până în 2007, dar în PAR a atins aproape același nivel ca în 2005. Cota de piață a Ucrainei a crescut puțin, de la 1 % în 2005 la 1,1 % în PAR. Prețurile unitare au evoluat pozitiv, de la 123 la 230 EUR/tonă în cursul perioadei considerate. Această creștere din PAR trebuie evaluată din perspectiva evoluției prețurilor pe plan mondial, precum și a prețurilor principalei materii prime.
 (54)
 Pentru a calcula nivelul subcotării prețurilor în cursul PAR, prețurile franco fabrică din industria Uniunii practicate în cazul unor clienți independenți au fost comparate cu prețurile de import CIF la granița Uniunii practicate de unii producători-exportatori cooperanți din țara în cauză, ajustate în mod corespunzător pentru a reflecta prețul final la cumpărător. Ținând cont de cele de mai sus, compararea a arătat că importurile provenite din Ucraina au subcotat în cursul PAR prețurile din Uniune în medie cu 22,5 %. S-a constatat că există în continuare o marjă de subcotare de 11 % de la exportatorii ucraineni în cazul în care taxa antidumping a fost adăugată la prețurile practicate de aceștia în relația cu Uniunea.
 3. Importuri din alte țări
 (55)
 Volumul importurilor din alte țări terțe în cursul perioadei luate în considerare este prezentat în tabelul de mai jos. Următoarele tendințe în materie de cantitate și preț se bazează pe datele Eurostat.
 2005
 2006
 2007
 2008
 PAR
 Volumul importurilor provenite din Rusia (tone)
 328 972
 217 539
 35 852
 136 984
 184 170
 Cota de piață
 4,2 %
 3,1 %
 0,4 %
 1,8 %
 2,6 %
 Prețurile importurilor provenite din Rusia (EUR/tonă)
 122
 124
 144
 275
 235
 Volumul importurilor provenite din Georgia (tone)
 153 844
 85 870
 88 622
 214 879
 222 912
 Cota de piață
 2,0 %
 1,2 %
 1,1 %
 2,8 %
 3,2 %
 Prețurile importurilor provenite din Georgia (EUR/tonă)
 164
 177
 174
 325
 304
 Volumul importurilor provenite din Kazahstan (tone)
 0
 4 845
 112 239
 81 410
 100 761
 Cota de piață
 0 %
 0,1 %
 1,4 %
 1,1 %
 1,4 %
 Prețurile importurilor provenite din Kazahstan (EUR/tonă)
 0
 147
 151
 255
 242
 Volumul importurilor provenite din toate celelalte țări (tone)
 65 253
 118 927
 99 380
 109 755
 91 785
 Cota de piață
 0,8 %
 1,7 %
 1,2 %
 1,4 %
 1,3 %
 Prețurile importurilor provenite din toate celelalte țări (EUR/tonă)
 190
 170
 240
 242
 265
 (56)
 În 2008 și în cursul PAR a existat o creștere semnificativă a prețurilor practicate pe piața Uniunii de toate țările terțe. A reieșit că, exceptând Rusia, toate țările menționate în tabelul de mai sus au crescut volumele de export în Uniune în cursul perioadei considerate. În cazul importurilor provenite din Rusia, acestea fac obiectul unei taxe antidumping fixe în valoare de 47,07 EUR per tonă și au fost importate, la fel ca și importurile provenite din Ucraina, la prețul cel mai mic în raport cu cel practicat de toate celelalte țări exportatoare.
 4. Situația economică a industriei din Uniune
 (57)
 În temeiul articolului 5 alineatul (3) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei din Uniune.
 4.1. Observații preliminare
 (58)
 Deoarece s-a recurs la eșantionare în cazul anchetei de stabilire a prejudiciilor, anumiți indicatori relevanți pentru prejudiciu cum ar fi producția, capacitatea de producție, vânzările, cota de piață, productivitatea și nivelul de ocupare a forței de muncă au fost analizați pentru industria din Uniune considerată în întregime („Uniunea” în tabelurile de mai jos). Alți indicatori ai prejudiciului din sfera performanțelor societăților individuale, cum ar fi prețurile, stocurile, costurile de producție, profitabilitatea, salariile, investițiile, randamentul investițiilor, fluxul de numerar și capacitatea de a atrage capital au fost examinate pe baza informațiilor colectate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion („PE” în tabelurile de mai jos).
 4.2. Date privind industria din Uniune considerată în întregime
 (a) Producția
 (59)
 Producția industriei din Uniune a scăzut cu 18 % între 2005 și PAR, mai exact de la un nivel de aproximativ 7 milioane de tone în 2005 la un nivel de aproximativ 5,8 milioane de tone în cursul PAR. În ceea ce privește producția pentru utilizarea captivă, ea a rămas la niveluri modeste în cursul perioadei considerate și nu a afectat situația industriei din Uniune, în special în cursul PAR.
 2005
 2006
 2007
 2008
 PAR
 Producția Uniunii (tone)
 7 133 844
 6 359 967
 7 146 911
 6 454 234
 5 843 181
 Indice (2005 = 100)
 100
 89
 100
 90
 82
 Producția Uniunii utilizată pentru transferuri captive
 210 437
 176 413
 185 223
 138 733
 119 053
 Ca % din producția totală
 2,9 %
 2,8 %
 2,6 %
 2,1 %
 2,0 %
 (b) Capacitatea și ratele de utilizare a capacității
 (60)
 Capacitatea de producție a rămas practic stabilă în cursul perioadei considerate. Concordant cu scăderea producției, utilizarea rezultată a capacității a scăzut, de la un nivel de 55 % în 2005 la un nivel de 45 % în cursul PAR. Astfel cum s-a menționat deja în ancheta inițială, utilizarea capacității pentru NA poate fi afectată de producția altor produse care pot fi fabricate cu același echipament de producție. În consecință, tendința utilizării capacității este mai puțin relevantă pentru evaluarea situației economice din industria Uniunii.
 2005
 2006
 2007
 2008
 PAR
 Capacitatea Uniunii (tone)
 13 059 281
 12 824 281
 12 820 594
 13 069 317
 13 077 281
 Utilizarea capacității Uniunii
 55 %
 50 %
 56 %
 49 %
 45 %
 (c) Volumul vânzărilor
 (61)
 Vânzările realizate de industria din Uniune pe piața Uniunii au scăzut cu 14 % între 2005 și PAR. Această evoluție trebuie privită pe fondul unui consum în scădere la nivelul Uniunii în aceeași perioadă.
 2005
 2006
 2007
 2008
 PAR
 Volumul de vânzări ale industriei din Uniune (tone) către clienți independenți
 5 365 834
 4 756 093
 5 495 037
 5 157 788
 4 605 629
 Indice (2005 = 100)
 100
 89
 102
 96
 86
 Volumul de vânzări ale industriei din Uniune către clienți independenți din țări terțe (tone)
 887 056
 727 176
 637 408
 559 393
 548 090
 Indice (2005 = 100)
 100
 82
 72
 63
 62
 (d) Cota de piață
 (62)
 Cota de piață deținută de industria din Uniune a rămas stabilă din 2005 până în 2008, dar a scăzut cu trei puncte procentuale între 2008 și PAR.
 2005
 2006
 2007
 2008
 PAR
 Cota de piață a industriei din Uniune
 68 %
 68 %
 68 %
 68 %
 65 %
 Indice (2005 = 100)
 100
 100
 100
 100
 96
 (e) Nivelul de ocupare a forței de muncă
 (63)
 Nivelul de ocupare a forței de muncă pentru industria din Uniune a scăzut cu 8 % între 2005 și PAR.
 2005
 2006
 2007
 2008
 PAR
 Nivelul de ocupare a forței de muncă pentru industria Uniunii aferentă produsului în cauză
 3 627
 3 578
 3 458
 3 494
 3 354
 Indice (2005 = 100)
 100
 99
 95
 96
 92
 (f) Productivitatea
 (64)
 În cursul perioadei considerate, producția medie per persoană încadrată în muncă din industria Uniunii a scăzut cu 11 %. Acest aspect se explică prin faptul că scăderea relativă a producției a depășit scăderea relativă a nivelului de încadrare în muncă.
 2005
 2006
 2007
 2008
 PAR
 Productivitatea Uniunii (tone per încadrat în muncă)
 1 967
 1 778
 2 067
 1 847
 1 742
 Indice (2005 = 100)
 100
 90
 105
 94
 89
 (g) Dimensiunea marjei de dumping
 (65)
 În ceea ce privește dimensiunea marjei reale de dumping, având în vedere volumul mic din prezent al importurilor provenite din Ucraina, se consideră că acest impact nu este unul semnificativ, iar indicatorul nu este relevant pentru analiza prejudiciului.
 4.3. Date privind producătorii din Uniune care au fost incluși în eșantion
 (a) Prețuri de vânzare și factori care influențează prețurile de pe piața internă
 (66)
 Prețurile medii nete de vânzare practicate de producătorii din industria Uniunii care au fost incluși în eșantion au crescut semnificativ în 2008 și în cursul PAR, reflectând condițiile predominant favorabile de pe piața internațională a NA în cursul perioadei respective.
 2005
 2006
 2007
 2008
 PAR
 Prețul unitar al PE (EUR/tonă)
 165
 182
 189
 309
 315
 Indice (2005 = 100)
 100
 110
 115
 187
 191
 (b) Stocurile
 (67)
 Nivelul stocurilor finale ale industriei din Uniune a scăzut cu 26 % din 2005 până la PAR. O creștere bruscă înregistrată în 2006 s-a datorat scăderii accentuate a volumului vânzărilor între 2005 și 2006.
 2005
 2006
 2007
 2008
 PAR
 Stocuri finale ale PE (tone)
 276 569
 489 535
 345 137
 252 072
 203 579
 Indice (2005 = 100)
 100
 177
 125
 91
 74
 (c) Salariile
 (68)
 Între 2005 și PAR, salariul mediu per angajat a crescut cu 6 %, astfel cum se poate observa în tabelul de mai jos. Având în vedere rata inflației și nivelul general redus de încadrare în muncă, această creștere a salariilor este considerată a fi moderată.
 2005
 2006
 2007
 2008
 PAR
 Costul mediu al forței de muncă per angajat pentru PE (000 EUR)
 40,4
 41,2
 43,3
 45,0
 43,0
 Indice (2005 = 100)
 100
 102
 107
 111
 106
 (d) Investițiile
 (69)
 Investițiile anuale în produsul similar efectuate de cei cinci producători incluși în eșantion au evoluat pozitiv în cursul perioadei considerate crescând cu 70 %. Aceste investiții vizau în principal modernizarea anumitor utilaje. Aceasta arată că industria din Uniune manifestă o determinare continuă de a-și spori competitivitatea.
 2005
 2006
 2007
 2008
 PAR
 Investiții nete ale PE (000 EUR)
 46 668
 52 191
 64 319
 73 948
 79 379
 Indice (2005 = 100)
 100
 112
 138
 158
 170
 (e) Profitabilitatea și randamentul investițiilor
 (70)
 Profitabilitatea producătorilor incluși în eșantion s-a îmbunătățit considerabil, în special începând cu 2006, atingând valoarea de 28,1 % din valoarea volumului total de vânzări în cursul PAR. Randamentul investițiilor (RI), exprimat ca profitul în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, a urmat în linii mari tendința pozitivă a profitabilității pe parcursul perioadei considerate.
 2005
 2006
 2007
 2008
 PAR
 Profitabilitatea PE în cazul vânzărilor în UE către clienți independenți (% din vânzările nete)
 9,2 %
 7,9 %
 14,9 %
 25,3 %
 28,1 %
 Indice (2005 = 100)
 100
 85
 162
 274
 304
 RI pentru PE (profitul în % din valoarea contabilă netă a investiției)
 35,2 %
 25,8 %
 41,1 %
 109,1 %
 114,1 %
 Indice (2005 = 100)
 100
 73
 117
 310
 324
 (f) Fluxul de numerar și capacitatea de a atrage capital
 (71)
 Fluxul de numerar a crescut semnificativ în cursul perioadei considerate și este concordant cu evoluția profitabilității generale în cursul perioadei respective.
 2005
 2006
 2007
 2008
 PAR
 Flux de numerar în cazul PE (000 EUR)
 84 567
 52 182
 188 535
 373 843
 386 721
 Indice (2005 = 100)
 100
 63
 223
 442
 457
 (72)
 Ancheta nu a evidențiat niciun fel de dificultăți în a atrage capital pentru producătorii din Uniune incluși în eșantion. În acest sens, este de menționat că în condițiile în care câteva dintre aceste societăți fac parte din grupuri mari, ele își finanțează activitățile din surse aflate în interiorul grupului căruia îi aparțin, fie printr-un regim de centralizare a numerarului, fie prin împrumuturi în interiorul grupului acordate de societățile-mamă.
 5. Concluzie
 (73)
 Între 2005 și PAR, majoritatea indicatorilor privind prejudiciul a evoluat pozitiv: prețul unitar de vânzare și profitabilitatea s-au îmbunătățit substanțial, aceasta din urmă atingând o valoare de 28,1 % în cursul PAR. Investițiile, randamentul investițiilor și fluxul de numerar au evoluat, de asemenea, pozitiv.
 (74)
 Cu toate că producția și volumul de vânzări au scăzut considerabil de-a lungul perioadei considerate, această scădere trebuie interpretată în contextul contracției pieței Uniunii cu aproximativ 10 %.
 (75)
 În ansamblu, situația industriei din Uniune s-a îmbunătățit semnificativ față de situația sa anterior instituirii măsurilor antidumping asupra importurilor de NA din țara în cauză în anul 2001.
 F. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
 1. Generalități
 (76)
 În contextul existenței unei probabilități de reapariție a prejudiciului au fost analizați doi parametri principali: (i) volumele de export probabile și prețurile practicate de țara în cauză și (ii) efectul probabil al volumelor și al prețurilor estimate ale importurilor provenite din țara în cauză asupra industriei Uniunii.
 2. Volumele de export probabile și prețurile practicate de țara în cauză
 (77)
 Există o capacitate de rezervă cunoscută de aproximativ 650 000 de tone în cazul producătorilor ucraineni cooperanți, reprezentând 9 % din piața Uniunii, astfel cum se menționează la considerentul 37. Acest surplus de capacitate indică faptul că producătorii ucraineni au posibilitatea de a crește rapid producția lor actuală și, în consecință, exporturile lor de NA.
 (78)
 În plus, având în vedere piața lor internă relativ mică, producătorii ucraineni depind foarte mult de exporturile către țări terțe. Așa cum s-a explicat la considerentul (41), aceste exporturi au fost realizate la prețuri în mod semnificativ mai mici decât prețurile predominante de pe piața Uniunii.
 (79)
 Pe baza faptelor și considerațiilor de mai sus, reiese că piața Uniunii ar fi atractivă pentru producătorii-exportatori ucraineni în materie de prețuri, în raport cu toate celelalte piețe de export. Astfel, este rezonabil de așteptat ca o parte considerabilă din volumele exportate către țări terțe să fie direcționate către piața Uniunii, în cazul în care măsurile vor expira. Proximitatea pieței Uniunii, în raport cu alte piețe de export, ar face, de asemenea, ca piața Uniunii să fie și mai atractivă și, în consecință, ar putea crește probabilitatea redirecționării exporturilor actuale realizate de producătorii ucraineni dinspre țări terțe către Uniune.
 (80)
 Având în vedere poziția de piață actualmente slabă a produselor ucrainene în Uniune, exportatorii ucraineni ar trebui să câștige cotă de piață sau să își lărgească baza de clienți, fiind probabil ca aceștia să soluționeze această situație prin oferirea NA la prețuri de dumping, astfel cum s-a întâmplat în cursul PAR.
 (81)
 Pe baza celor menționate mai sus, există, prin urmare, probabilitatea ca volume semnificative de NA produs în Ucraina să fie redirecționate către piața Uniunii la prețuri de dumping care să subcoteze substanțial prețurile practicate de industria din Uniune, în cazul în care măsurile ar expira.
 3. Impactul asupra industriei din Uniune al volumelor de export estimate și efectele asupra prețului în cazul abrogării măsurilor
 (82)
 Ancheta a arătat că NA este o marfă pentru care prețurile pot fi afectate semnificativ de prezența unor importuri cu prețuri mici care subcotează prețurile industriei din Uniune. Cu alte cuvinte, piața NA din Uniune este relativ volatilă. Condițiile favorabile la nivelul pieței mondiale de NA care au prevalat în cursul perioadei considerate au jucat un rol important în menținerea prețurilor la un nivel mare, iar măsurile antidumping aplicabile au diminuat posibilitatea distorsiunii prețurilor de pe piața Uniunii. În cursul respectivei perioade, a existat un echilibru strâns între ofertă și cerere ceea ce a avut ca rezultat creșterea prețurilor îngrășămintelor azotate, care sunt produse comercializate. NA este și el un produs comercializat al cărui preț este influențat de numeroși factori, cum ar fi prețul gazului natural, care are un impact considerabil asupra ofertei deoarece este cel mai important element din cost, apoi condițiile meteorologice, recoltele și nivelurile stocurilor de grâne, care în ansamblu determină diminuarea sau creșterea cererii de îngrășăminte.
 (83)
 În ceea ce privește îndeosebi piața Uniunii, este de așteptat ca cererea de NA să crească ușor față de nivelul observat în PAR. Având în vedere faptul că prețurile practicate de producătorii-exportatori ucraineni au subcotat semnificativ prețurile practicate de industria din Uniune, creșterea probabilă a volumelor de import din Ucraina ar obliga industria din Uniune fie să reducă considerabil prețurile practicate de ea, implicit profiturile, fie să piardă o cotă de piață semnificativă și astfel să-și reducă veniturile, fie ambele. Restructurarea cu succes a industriei din Uniune ar putea contrabalansa probabil doar parțial o astfel de depreciere probabilă a prețurilor, întregul proces de redresare putând fi periclitat. Prin urmare, abrogarea măsurilor ar putea conduce la deteriorarea situației economice generale a industriei din Uniune.
 4. Concluzie cu privire la probabilitatea reapariției prejudiciului
 (84)
 Faptele și considerațiile de mai sus conduc la concluzia că, în eventualitatea expirării măsurilor actuale, exporturile din țara în cauză ar fi probabil mai semnificative și la prețuri de dumping care vor subcota prețurile practicate de industria din Uniune. După toate probabilitățile, aceasta ar avea ca efect apariția unei tendințe de scădere a prețurilor de pe piață, cu un impact estimat ca fiind negativ asupra situației economice a industriei din Uniune. Mai exact, aceasta ar împiedica redresarea financiară care s-a obținut în cursul perioadei considerate, conducând la reapariția prejudiciului.
 G. INTERESUL UNIUNII
 1. Introducere
 (85)
 S-a analizat dacă au existat motive covârșitoare care ar putea conduce la concluzia că nu este în interesul Uniunii să se reînnoiască măsurile antidumping în vigoare. În acest sens și în conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, a fost examinat, pe baza tuturor dovezilor prezentate, impactul reînnoirii măsurilor asupra tuturor părților implicate în prezenta procedură și consecințele expirării lor.
 (86)
 Pentru a evalua impactul unei eventuale mențineri a măsurilor, toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.
 (87)
 Ar trebui reamintit că, în ancheta inițială, s-a considerat că instituirea măsurilor nu este contrară interesului Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare, prin care se analizează o situație în care măsuri antidumping sunt deja în vigoare, permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare.
 2. Interesul industriei din Uniune
 (88)
 Industria din Uniune s-a dovedit a fi o industrie viabilă din punct de vedere structural. Acest aspect a fost confirmat de evoluția pozitivă a situației sale economice constatată după impunerea măsurilor antidumping în 2001. Mai exact, industria din Uniune a înregistrat un profit mai mare între 2005 și PAR și s-a restructurat cu succes.
 (89)
 Astfel, este de așteptat în mod rezonabil că industria din Uniune va continua să beneficieze de pe urma măsurilor instituite în prezent și să își continue redresarea prin menținerea și stabilizarea profitabilității sale. În eventualitatea în care măsurile nu vor fi menținute, este probabil să reapară importuri sporite la prețuri de dumping provenind din țara în cauză, cauzând astfel prejudicii industriei din Uniune prin exercitarea unei presiuni în sensul scăderii prețurilor de vânzare, ceea ce ar afecta negativ situația sa financiară, în prezent pozitivă.
 3. Interesul importatorilor
 (90)
 Astfel cum se menționează la considerentul 14 de mai sus, niciun importator nu a indicat disponibilitatea sa de a fi inclus în eșantion și de a furniza informațiile de bază solicitate în formularul privind eșantionarea. Se reamintește că, în cadrul anchetelor precedente, s-a constatat că impactul instituirii de măsuri nu ar fi semnificativ deoarece, ca regulă, importatorii comercializează nu doar NA, ci și alte îngrășăminte, în cantități semnificative. Eliminarea măsurilor antidumping asupra altor îngrășăminte nu poate decât să susțină cele afirmate anterior. În contextul respectiv, măsurile antidumping aplicabile importurilor de uree originară din Rusia și Belarus, precum și cele din Croația, Libia și Ucraina au fost eliminate în august 2007 și, respectiv, în martie 2008 (13). Cu toate acestea, în absența cooperării importatorilor și, astfel, a oricăror dovezi concludente care să permită evaluarea oricăror consecințe negative semnificative, s-a concluzionat că nu există motive covârșitoare împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping.
 (91)
 Nu există informații fiabile care să indice faptul că menținerea măsurilor va avea un efect negativ semnificativ asupra importatorilor sau comercianților.
 4. Interesul utilizatorilor
 (92)
 Utilizatorii de NA din Uniune sunt agricultorii. În cursul anchetei inițiale s-a concluzionat că, având în vedere efectul mic al NA asupra costurilor suportate de agricultori, orice creștere a acestor costuri a determinat o mică probabilitate de a avea un efect advers semnificativ asupra lor.
 (93)
 În cadrul prezentei investigații, două asociații de agricultori au transmis comentarii pledând pentru eliminarea măsurilor. Ei au susținut în esență că reforma politicii agricole comune din 2003 a redus utilizarea mecanismului intervenției în piață și a rupt legătura între sprijinul din partea Uniunii și producție. În consecință, acest proces de liberalizare a forțat agricultorii din Uniune să funcționeze în condițiile de piață conforme cu piața globală. Doar libera alegere a furnizorilor de NA ar putea împiedica creșterea substanțială a prețurilor produselor agricole.
 (94)
 Totuși, posibila menținere a actualelor măsuri antidumping nu va împiedica utilizatorii să-și aleagă liber furnizorii lor de NA, în schimb va menține condiții de piață echitabile în Uniune, unde nivelul real de concurență va fi mai accentuat. Prin urmare, pe baza celor expuse mai sus, se poate concluziona că menținerea măsurilor antidumping împotriva Ucrainei nu va avea efecte adverse semnificative asupra utilizatorilor produsului în cauză.
 5. Concluzie privind interesul Uniunii
 (95)
 Având în vedere cele menționate mai sus, se concluzionează că nu există motive imperioase împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping.
 H. MĂSURILE ANTIDUMPING
 (96)
 Toate părțile au fost informate cu privire la datele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a intenționat recomandarea menținerii măsurilor existente. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile cu privire la prezenta comunicare. Observațiile prezentate au fost luate în considerare în mod corespunzător, acolo unde se impunea.
 (97)
 Ca urmare a celor de mai sus, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping privind importurile de NA originar din Ucraina ar trebui menținute. Se reamintește că aceste măsuri sunt reprezentate de taxe specifice.
 (98)
 Astfel cum se menționează la considerentul 28, prețurile de import în Ucraina ale gazului natural au evoluat convergent cu prețurile gazului cel mai des întâlnite pe piața Uniunii în ultimul trimestru al PAR. Prin urmare, prejudiciile potențiale ale dumpingului pot fi afectate de impactul asupra prețurilor de export determinat de creșterile costurilor de producție cauzate de evoluția prețurilor interne ale gazului, în cazul în care aceasta din urmă se dovedește a fi de durată. Prin urmare, se consideră prudent să se limiteze menținerea măsurilor la o perioadă de doi ani.
 (99)
 Angajamentele acceptate prin Decizia 2008/577/CE (14) a Comisiei rămân în vigoare,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 (1) Prin prezentul regulament se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de îngrășăminte solide cu un conținut de nitrat de amoniu care depășește 80 % în greutate, originar din Ucraina, care se încadrează în prezent la codurile NC 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 și ex 3105 90 91.
 (2) Nivelul taxei antidumping este o sumă fixă în EUR/tonă în conformitate cu tabelul de mai jos:
 Denumirea produsului
 Codul NC
 Codul TARIC
 Nivelul taxei
 (EUR/tonă)
 Nitrat de amoniu, altul decât în soluție apoasă
 3102 30 90
 —
 33,25
 Amestecuri de nitrat de amoniu cu carbonat de calciu sau alte substanțe anorganice fără putere de fertilizare, cu un conținut de azot de peste 28 % din greutate
 3102 40 90
 —
 33,25
 Săruri duble și amestecuri de sulfat de amoniu și de nitrat de amoniu – Îngrășăminte solide cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate
 3102 29 00
 10
 33,25
 Săruri duble și amestecuri de nitrat de calciu și de nitrat de amoniu – Îngrășăminte solide cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate
 3102 60 00
 10
 33,25
 Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate
 3102 90 00
 10
 33,25
 Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate, care nu conțin nici fosfor, nici potasiu
 3105 10 00
 10
 33,25
 Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate, cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 și/sau cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de maximum 3 % din greutate
 3105 10 00
 20
 32,25
 Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate, cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 și/sau cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de minimum 3 % din greutate, dar de maximum 6 % din greutate
 3105 10 00
 30
 31,25
 Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate, cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 și/sau cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de minimum 6 % din greutate, dar de maximum 9 % din greutate
 3105 10 00
 40
 30,26
 Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate, cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 și/sau cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de minimum 9 % din greutate, dar de maximum 12 % din greutate
 3105 10 00
 50
 29,26
 Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate, cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 și cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de maximum 3 % din greutate
 3105 20 10
 30
 32,25
 Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate, cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 și cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de minimum 3 % din greutate, dar de maximum 6 % din greutate
 3105 20 10
 40
 31,25
 Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate, cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 și cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de minimum 6 % din greutate, dar de maximum 9 % din greutate
 3105 20 10
 50
 30,26
 Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate, cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 și cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de minimum 9 % din greutate, dar de maximum 12 % din greutate
 3105 20 10
 60
 29,26
 Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 de maximum 3 % din greutate
 3105 51 00
 10
 32,25
 Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 de minimum 3 % din greutate, dar de maximum 6 % din greutate
 3105 51 00
 20
 31,25
 Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 de minimum 6 % din greutate, dar de maximum 9 % din greutate
 3105 51 00
 30
 30,26
 Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 de minimum 9 % din greutate, dar de maximum 10,4 % din greutate
 3105 51 00
 40
 29,79
 Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 de maximum 3 % din greutate
 3105 59 00
 10
 32,25
 Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 de minimum 3 % din greutate, dar de maximum 6 % din greutate
 3105 59 00
 20
 31,25
 Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 de minimum 6 % din greutate, dar de maximum 9 % din greutate
 3105 59 00
 30
 30,26
 Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 de minimum 9 % din greutate, dar de maximum 10,4 % din greutate
 3105 59 00
 40
 29,79
 Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de maximum 3 % din greutate
 3105 90 91
 30
 32,25
 Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de minimum 3 % din greutate, dar de maximum 6 % din greutate
 3105 90 91
 40
 31,25
 Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de minimum 6 % din greutate, dar de maximum 9 % din greutate
 3105 90 91
 50
 30,26
 Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de minimum 9 % din greutate, dar de maximum 12 % din greutate
 3105 90 91
 60
 29,26
 (3) În cazul în care mărfurile se deteriorează înainte de punerea în liberă circulație și, prin urmare, prețul efectiv plătit sau care urmează să fie plătit este calculat proporțional în vederea determinării valorii în vamă în temeiul articolului 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei (15), nivelul taxei antidumping, calculat pe baza sumelor menționate anterior, se reduce cu un procent corespunzător calculării proporționale a prețului efectiv plătit sau care urmează să fie plătit.
 (4) Cu excepția situațiilor în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
 Articolul 2
 (1) Fără a aduce atingere articolului 1, taxa antidumping definitivă nu se aplică importurilor puse în liberă circulație în conformitate cu alineatele următoare ale prezentului articol.
 (2) Importurile de îngrășăminte solide cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate originare din Ucraina, încadrate la codurile NC 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 și ex 3105 90 91 pentru punere în liberă circulație care sunt facturate de producătorul-exportator de la care provine angajamentul acceptat de Comisie și a cărui denumire figurează în Decizia 2008/577/CE a Comisiei, astfel cum este modificată periodic, sunt exceptate de la taxa antidumping instituită de articolul 1, cu condiția ca:
 —
 importurile să fie fabricate, expediate și facturate direct de producătorul-exportator primului client independent din Comunitate; și
 —
 astfel de importuri să fie însoțite de o factură privind angajamentul, care este o factură comercială conținând cel puțin elementele și declarația menționate în anexa la prezentul regulament; și
 —
 bunurile declarate și prezentate autorităților vamale să corespundă exact descrierii de pe factura privind angajamentul.
 (3) Se instituie o datorie vamală în momentul acceptării declarației de punere în liberă circulație:
 —
 oricând se stabilește, în legătură cu importurile descrise la alineatul (2), că una sau mai multe dintre condițiile indicate la alineatul respectiv nu sunt respectate; sau
 —
 atunci când Comisia își retrage acceptul angajamentului în conformitate cu articolul 8 alineatul (9) din regulamentul de bază, în cadrul unui regulament sau al unei decizii care se referă la anumite tranzacții, și declară ca nefiind valabile facturile relevante privind angajamentul.
 Articolul 3
 Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Prezentul regulament rămâne în vigoare pentru o perioadă de doi ani.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Luxemburg, 14 iunie 2010.
 Pentru Consiliu
 Președintele
 C. ASHTON
 (1) JO L 343, 22.12.2009, p. 51.
 (2) JO L 56, 6.3.1996, p. 1.
 (3) JO L 23, 25.1.2001, p. 1.
 (4) JO L 182, 19.5.2004, p. 28.
 (5) JO L 183, 20.5.2004, p. 13.
 (6) JO L 344, 20.11.2004, p. 24.
 (7) JO L 160, 23.6.2005, p. 1.
 (8) JO L 106, 24.4.2007, p. 1.
 (9) JO L 185, 12.7.2008, p. 1.
 (10) JO L 185, 12.7.2008, p. 35.
 (11) JO C 264, 17.10.2008, p. 16.
 (12) JO C 94, 23.4.2009, p. 15.
 (13) JO L 198, 31.7.2007, p. 4 și JO L 75, 18.3.2008, p. 33.
 (14) JO L 185, 12.7.2008, p. 43.
 (15) JO L 253, 11.10.1993, p. 40.
 ANEXĂ
 În factura comercială de însoțire a vânzărilor societății către Uniune de mărfuri care fac obiectul angajamentului se indică următoarele elemente:
 1.
 titlul „FACTURĂ COMERCIALĂ DE ÎNSOȚIRE A MĂRFURILOR CARE FAC OBIECTUL UNUI ANGAJAMENT”;
 2.
 numele societății care emite factura comercială;
 3.
 numărul facturii comerciale;
 4.
 data emiterii facturii comerciale;
 5.
 codul adițional TARIC sub care mărfurile înscrise pe factură vor fi vămuite la frontiera Uniunii;
 6.
 descrierea exactă a mărfurilor, care să includă:
 —
 numărul de cod NC al produsului utilizat pentru angajament;
 —
 conținutul de azot („N”) al produsului (în procente);
 —
 codul TARIC;
 —
 cantitatea (a se indica în tone);
 7.
 descrierea condițiilor vânzării, care să includă:
 —
 prețul pe tonă;
 —
 condițiile de plată aplicabile;
 —
 condițiile de livrare aplicabile;
 —
 reducerile și rabaturile totale;
 8.
 numele societății care acționează ca importator în Uniune către care factura comercială de însoțire a mărfurilor supuse unui angajament este emisă direct de societate;
 9.
 numele persoanei responsabile din partea societății care a emis factura comercială și următoarea declarație semnată:
 „Subsemnatul certific prin prezenta faptul că vânzarea pentru export direct către Uniunea Europeană a mărfurilor din prezenta factură se efectuează în domeniul de aplicare și conform condițiilor angajamentului asumat de [SOCIETATEA] și acceptat de Comisia Europeană prin Decizia 2008/577/CE (1). Declar că informațiile înscrise în prezenta factură sunt complete și corecte.
 (1) JO L 185, 12.7.2008, p. 43.”


type: other

text:
Решение по Гражданско дело 1102/2013г.
 Номер 330 09.08.2013 г. Град Стара Загора
 Членове: 1. РУМЯ.ТАНЕВА
 въззивно гражданско дело No 1102 по описа за 2013 година.
 Производството е образувано по въззивна жалба на Ц.И.П. в качеството си на наследник на К.Ц.П., против Решение под No 42/22.01.2013 г. по гр.д. No 1726/2003г., по описа на Казанлъшкия районен съд.
 Въззивникът Ц.И.П. във въззивната жалба излага доводи за незаконосъобразност и неправилност на обжалваното решение. Моли да бъде отменено обжалваното Решение, а спорът да бъде разгледан по съществото си и съдът да уважи предявеният от него иск в качеството му на наследник на К.Ц.П., по отношение на недвижим имот, находящ се в ***, който по действащия план на ***, представлява УПИ ХІХ-5862, в кв. 167, с площ от 422 кв. метра, ведно с находящата се в него къща и постройка, при граници: улица, УПИ ХХ-5863, УПИ ХVІІІ-5860, 5861 и УПИ ІХ-5851, и му бъде предадено владението на имота от Д.С.Г.. Моли да му бъдат присъдени разноските по делото.
 В законоустановения срок е постъпил писмен отговор от въззиваемия Д.С.Г. чрез адв. М.Д., чрез който се изразява становището, че въззивната жалба е неоснователна и недоказана и следва да бъде отхвърлена, а постановеното решение на Казанлъшкия районен съд следва да бъде потвърдено, като правилно и законосъобразно. С отговора прави искане за присъждане на направените разноски пред въззивната инстанция.
 Въззивникът Ц.И.П. - редовно и своевременно призовани, явява се лично в съдебно заседание, като моли съда да отмени решението на районния съд, като неправилно и незаконосъобразно и да се уважи изцяло предявеният иск с правно основание чл.108 от ЗС, по съображенията подробно изложени във въззивната жалба и съдебното заседание по съществото на делото. Претендира и за присъждане на направените по делото разноски.
 Въззиваемият Д.С.Г. редовно и своевременно призован, включително и при условията на чл.56, ал.2 от ГПК, като по делото е постъпила писмена молба от адв.М.Д., с която моли подадената въззивна жалба да бъде отхвърлена, като неоснователна и молят решението на районния съд да бъде потвърдено. Подробни съображения и доводи са изложени в същата писмена молба депозирана по делото.
 Първото трето лице-помагач П.П.В., редовно и своевременно призована, явява се лично в съдебно заседание, като заема становище, че процесният имот не е дарен, а е продаден и че въззивната жалба на въззивника се явява основателна и като такава следва да бъде уважена.
 Второто трето лице-помагач Я.Н.П., редовно и своевременно призована, явява се лично в съдебно заседание, като заема становище, че процесният сделка се явява нищожна и моли да бъде обявена за такава, като счита, че въззивната жалба на въззивника се явява основателна и като такава следва да бъде уважена.
 Предявен е иск с правно основание чл.108 от ЗС, за предаване владението на недвижим имот.
 По ревандикационния иск ищецът и въззивник следва да докаже, че :
 1. Е собственик на имота.
 2. Имотът се намира във владение или държане на ответника.
 3. Ответникът владее /държи/ вещта без основание.
 На датата 18.03.1995г. К.Ц.П. /починала на 12.06.2009г./ възлага на първото трето лице-помагач П.П.В. да закупи от съпрузите второто трето лице-помагач Я.Н.П. и въззивника Ц.И.П. на свое име, но за сметка и в полза на К.П. една втора идеална част от дворно място с площ 422кв.м.. за което по плана на *** е отреден имот пл.No 5862 в кв.167 и реално първия и втория етаж от масивна жилищна сграда построена в имота и една втора идеални части от общите части на сградата за сумата 350 000лв. П.В. се задължава в 10-дневен срок от писмената покана да прехвърли придобитите от нея права в изпълнение на поръчката в изискуемата от закона форма.
 На 21.03.1995г. с нот. акт No 7, т.ІІІ, дело 690/1995г. въззивникът Ц.И.П. и тогава съпругата му Я.Н.П. продават на П.П.В. дворно място от 422кв.м., за което по плана на *** е отреден имот пл.No 5862 в кв.167 и масивна жилищна сграда на два етажа, с надстройка и пристройка в процес на строеж на *** за сумата 350 000лв., която сума продавачите са заявили, че са получили изцяло.
 На 25.09.2003г. П.П.В. дарява на Я.Н.П. УПИ No Х1Х-5862 в кв.167 по плана на *** с площ 422кв.м. с построената в него къща и всички други постройки, за което е съставен нот. акт No 63 т.Ш дело 251/2003г.
 На 26.09.2003г. К.П. е подала искова молба срещу П.В.. Исковата молба е вписана на 25.09.2003г. - вх.No 4359.
 На 30.09.2003г. Я.Н.П. дарява на Д.С.Г. УПИ No Х1Х-5862 в кв.167 по плана на *** с площ 422кв.м. с построената в него къща и всички други постройки, за което е съставен нот. акт No 77, т.Ш, дело 297/2003г.
 К.Ц.П. на 26.09.2003г. е предявила иск с правно основание чл.26, ал.2 и чл.17 от ЗЗД за обявяване на сделката по нот. акт No 78/1995г. за нищожна като чрез пълномощника си Ц.И.П. е твърдяла, че с писмен договор No 42/18.03.1995 год. възложила на П.П.В. да закупи от нейно име и за нейна сметка имот пл.No 5960 в кв.167 по плана на *** находящ се на ***, представляващ къща в строеж като за закупуването я снабдила с цялата сума. Междувременно поради съмнения в нелоялност закупила от П. правото на ползване на първия етаж на същия имот с нот. акт *** том VIII нот.дело No 2537/1996 год. Синът й Ц.П. се развел с племенницата на ответницата В. и за да осуети каквито и да било неправомерни действия на ответницата тя уведомила нотариусите в ***,че не е давала съгласие да се извършват каквито и да било действия с имота й. Искала е от съда да прогласи нищожността на сключената по нотариален акт No 7 том Ш н.д. No 690/95год. сделка за продажба на имота. С влязло в сила решение Районен съд *** по гр. дело No 1569/2003г. е отхвърлил предявеният от К.Ц.П. чрез пълномощника й Ц.И.П. против П.П.В./*** иск за обявяване за нищожна сделката, с която Ц.И.П. и Я.Н.П. продават на П.П.В. своето дворно място с площ от 422кв.м. представляващо имот пл.No 5862 в кв. 367 по плана на *** и масивна жилищна сграда на два етажа, в едно с надстрой и пристройка, намиращи се в процес на строеж при граници на имота - ***", М.К.. З.К. и П.К. за сумата 350 000 лв. поради симулация, изразяваща се в придобиване на собствеността от подставено лице, като неоснователна. С Решение No 209/20.07.2007г. по в.гр.д.243/2007г. на ОС Стара Загора е било потвърдено това решение на първоинстанционният РС ***. Впоследствие с Решение No 7/24.04.2009г. по гр.д.No6039/200 7г. на I ГО на ВКС е било потвърдено и решението на въззивния съд. Налага се категоричният извод, че решението, с което се иска обявяването на нищожността на процесната сделка на основание чл.26, ал.2 и чл.17 от ЗЗД е влязло в законна сила.
 Впоследствие К.Ц.П. е водила иск против П.П.В., Я.Н.П. и Д.С.Г. с правно основание чл.226, ал.3 във вр. с чл. 26, ал.1 и чл.40 от ЗЗД. С решение No 203/13.04.2010г. постановено по гр.д. No156/2008г. по описа на РС *** е ОТХВЪРЛИЛ предявеният от Ц.И.П. *** с постоянен и настоящ адрес *** *** *** в качеството му на наследник на починалата на 12.06.2009г. К.Ц.П. ЕГН ********** против П.П.В. ЕГН ********** *** и Я.Н.П. ЕГН ********** *** - чрез А.Ц. П. (съдебен адрес л.199) иск за обявяване за нищожен по отношение на ответниците П.П. и Я.П. на договора за дарение, с който П.П.В. дарява на Я.Н.П. УПИ No ХІХ-5862 в кв.167 по плана на *** с площ 422кв.м. с построената в него къща и всички други постройки, материализиран в нот. акт No 63 т.Ш дело 251/2003г. като противоречащ на закона и на добрите нрави като неоснователен и недоказан, като е ОТХВЪРЛИЛ и предявеният от Ц.И.П. *** с постоянен и настоящ адрес *** *** *** в качеството му на наследник на починалата на 12.06.2009г. К.Ц.П. ЕГН ********** против Д.С.Г. ЕГН ********** *** иск съдът да отмени договора за дарение по нот. акт под No 77 т.ІІІ, дело 297/2003г., с който Я.Н.П. дарява на Д.С.Г. УПИ No Х1Х-5862 в кв.167 по плана на *** с площ 422кв.м. с построената в него къща и всички други постройки на основание нищожност на договора за дарение по нот. акт No 63 т.ІІІ, дело No 251/2003г. като неоснователен. В последствие РС *** е постановил и решение No4 за допълване на решение и за поправка на очевидна фактическа грешка от 04.01.2011г. по същото дело, като вместо изразът “иск съдът да отмени договора за дарение по нот.акт No 77 том ІІІ, дело No 297/2003г.” да се чете “иск съдът да обяви за нищожен договора за дарение по нот.акт No 77, т.ІІІ, дело 297/2003г.”.
 С решение под No 176/16.06.2011г. постановено по в.гр.д. ***0/2011 г. въззивният ОС гр.Стара Загора е оставил в сила решение под No 203/13.04.2010г. и допълнителното решение под No 4 и двете постановени по гр.д.No 156/2008г. по описа на РС ***. След това с Определение под No 625/29.05.2012г. постановено по гр.д.No 1659/2011 по описа на ВКС на РБ, ІV ГО, с докладчик Б.Б., последният съд не е допуснал касационното обжалване на въззивното решение на Старозагорския ОС от 16.06.2011г. по гр.д.No180/2011г. Следователно същото първоинстанционно решение е влязло също в законна сила.
 В тази насока съгласно императивната разпоредба на чл.297 от ГПК влязлото в сила решение е задължително за съда, който го е постановил, и за всички съдилища, учреждения и общини в Република България. В този смисъл според чл.298, ал.1 от ГПК решението влиза в сила само между същите страни, за същото искане и на същото основание. Съобразно ал.2 влязлото в сила решение има действие и за наследниците на страните, както и за техните правоприемници.
 Няма данни К.П. да е вписвала и предявявала искова молба срещу Я.П. или Д.Г. относно имота предмет на това производство преди 20.10.2003г. (когато по нейна искова молба е образувано гр.д. 1726/2003г. по описа на РС ***).
 К.Ц.П. е починала на 12.06.2009г. Видно от удостоверение за наследници No 1411/2009г. издадено от община ***, наследници на К.П. са децата й Ц.П. ЕГН ********** и П.И. П.. П. П. не поддържа предявените искове, не е страна в производството. Правата, които Ц.П. може да упражни в качеството си на наследник на К.П. възлизат на една втора от обема права, които К.П. е притежавала към момента на смъртта си.
 Въззивният съд също така намира, че К.П. и П.В. са сключили договора за поръчка на 18.03.1995г. с нотариална заверка на подписите съгласно чл.292, ал.3 от ЗЗД, в който е инкорпорирано и упълномощаване, необходимо за целите на договора. Поръчката е договор, с който едно лице възлага на друго лице да извърши определени правни действия за негова сметка. Предмет на договора е извършването на правни действия – сделки. В случаите на така нар.косвено представителство довереникът действа от свое име, но за сметка на доверителя. По силата на учредителната сделка косвеният представител е задължен да прехвърли на косвено представлявания всички права и правни задължения, възникнали за него от изпълнителната сделка. Когато не се изисква форма за прехвърлянето, косвения представител се отчита пред доверителя като му предава придобитите вещи във фактическа власт, а когато прехвърлянето следва да се извърши при съблюдаване за изисквания за форма, придобиването на правата от косвено представлявания става след спазване на тези изисквания. Правните действия по прехвърлянето на резултатите от изпълнителната сделка върху косвено представлявания се означават като отчетна сделка. В изпълнение на договора за поръчка третото лице – помагач П.В. е закупила на свое име процесния недвижим имот. В качеството си на косвен представител /скрит пълномощник/ В. е действала от свое име и правата и задълженията по изпълнителната сделка са били за нея т.е. в нотариалния акт тя е била отбелязана като купувач. По делото няма доказателства косвения представител П.В. да е изпълнила отчетническата сделка т.е. да е прехвърлила при спазване изискването за форма на придобитите в резултат на изпълнителната сделка права и задължения в пантримониума на представляваната К.П., поради което последната не може да претендира от трети лица собствеността върху имота ако не е оборена презумпцията за добросъвестност – арг. чл.292, ал.2, изр.второ от ЗЗД вр. с чл.70, ал.2 от ЗС. Наличието на законово предположение за осъществяване на определено обстоятелство или факт налага, този който иска да опровергае презумпцията да докаже противното, т.е. обръща се доказателствената тежест, която е на ищеца. В случая по делото, както на пъвоинстанционното производство, така и на въззивното такова няма никакви данни и доказателства, че както Я. П., така и ответникът Д.Г. са знаели, че П.В. е действала за К.П. като неин пълномощник, което изключва недобросъвестността им. По делото няма и представени доказателства ищецът да е провел успешно срещу косвения представител иск за собственост , поради което и с оглед гореизложеното не може да се приеме, че той е собственик на процесния недвижим имот.
 По отношение на втората предпоставка. Ответникът упражнява фактическа власт върху процесния имот - това обстоятелство е безспорно. Той черпи права от дарствена сделка, оформена по нотариален ред - с нотариален акт No 77, том ІІІ, рег.No 4728, н.д. No297/2003г. на нотариус Р.Бурков в район ***. Следователно втората предпоставка - ответникът владее целия имот, е доказана.
 По отношение на третата предпоставка. Съгласно чл.77 от ЗС право на собственост се придобива чрез правна сделка, по давност или по други начини, определени от закона. Ответникът владее процесният имот на годно и валидно правно основание – договор за дарение, обективиран с нотариален акт No77, том ІІІ, рег.No 4728, н.д. No 297/2003г.
 В конкретния случай първостепенният съд подробно, обосновано и мотивирано е разгледал и трите предпоставки за уважаването на иска по чл.108 от ЗС в мотивите към обжалваното Решение и е стигнал до правилните и законосъобразни изводи, че искът на въззивника П. се явява изцяло неоснователен и недоказан и като такъв следва да бъде изцяло отхвърлен.
 В заключение въззивният съд намира, че решението на Казанлъшкия районен съд е правилно и законосъобразно, поради което следва да бъде потвърдено.
 На основание чл.78, ал.1 във връзка с чл. 273 от ГПК въззивникът следва да бъде осъден да заплати на въззиваемия, направените от последния разноски по делото пред настоящата съдебна инстанция общо в размер на 2000 лева, съобразно представения списък на разноските по чл.80 от ГПК, представляващи възнаграждение за един адвокат и съобразно представения пред въззивния съд договор за правна защита и съдействие от 10.04.2013г. за адвокат Д. /на л. 17 от въззивното дело/.
 ПОТВЪРЖДАВА решение No 42/22.01.2013 г. по гр.д. No1726/2003г., по описа на Казанлъшки районен съд, като правилно и законосъобразно.
 ОСЪЖДА Ц.И.П. *** да заплати на Д.С.Г. с ЕГН **********,*** сумата от 2000 /две хиляди/ лева, представляваща направените от въззиваемия разноски по делото пред въззивната инстанция.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 22.8.2016
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 305/28
 Üldkohtu 30. juuni 2016. aasta otsus – CW versus nõukogu
 (Kohtuasi T-224/14) (1)
 ((Ühine välis- ja julgeolekupoliitika - Teatavate isikute ja üksuste suhtes võetud piiravad meetmed seoses olukorraga Tuneesias - Rahaliste vahendite külmutamine - Pikendamine - Omandiõigus - Proportsionaalsus - Faktiviga - Võimu kuritarvitamine - Lepinguväline vastutus))
 (2016/C 305/38)
 Kohtumenetluse keel: prantsuse
 Pooled
 Hageja: CW (esindaja: advokaat A. Tekari)
 Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu (esindajad: G. Étienne ja M. Bishop)
 Ese
 Esiteks ELTL artikli 263 alusel esitatud nõue tühistada nõukogu 30. jaanuari 2014. aasta otsus 2014/49//ÜVJP, millega muudetakse nõukogu otsust 2011/72/ÜVJP teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Tuneesias (ELT 2014, L 28, lk 38), hagejat puudutavas osas, ja teiseks ELTL artikli 268 alusel esitatud nõue hüvitada hageja kantud kahju.
 Resolutsioon
 1.
 Jätta hagi rahuldamata.
 2.
 Jätta CW kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Liidu Nõukogu kohtukulud.
 (1) ELT C 351, 6.10.2014.


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 22002D0063
 Decisione del Comitato misto SEE n. 63/2002, del 31 maggio 2002, che modifica l'allegato XXI (statistiche) dell'accordo SEE
 Gazzetta ufficiale n. L 238 del 05/09/2002 pag. 0032 - 0033
 Decisione del Comitato misto SEEn. 63/2002del 31 maggio 2002che modifica l'allegato XXI (statistiche) dell'accordo SEEIL COMITATO MISTO SEE,visto l'accordo sullo Spazio economico europeo, modificato dal protocollo che adegua l'accordo sullo Spazio economico europeo (in prosieguo: "l'accordo"), in particolare l'articolo 98,considerando quanto segue:(1) L'allegato XXI dell'accordo è stato modificato dalla decisione n. 45/2002 del Comitato misto SEE del 19 aprile 2002(1).(2) Occorre integrare nell'accordo il regolamento (CE) n. 2163/2001 della Commissione, del 7 novembre 2001, relativo alle modalità tecniche di trasmissione dei dati per le statistiche del trasporto di merci su strada(2),DECIDE:Articolo 1Il seguente punto è inserito nell'allegato XXI dell'accordo, dopo il punto 7d (decisione 1999/35/CE della Commissione): "7e. 32001 R 2163: regolamento (CE) n. 2163/2001 della Commissione, del 7 novembre 2001, relativo alle modalità tecniche di trasmissione dei dati per le statistiche del trasporto di merci su strada (GU L 291 del 8.11.2001, pag. 13)."Articolo 2I testi del regolamento (CE) n. 2163/2001 nelle lingue islandese e norvegese, da pubblicare nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale delle Comunità europee, fanno fede.Articolo 3La presente decisione entra in vigore il 1o giugno 2002, a condizione che tutte le notifiche previste dall'articolo 103, paragrafo 1, dell'accordo(3) siano pervenute al Comitato misto SEE.Articolo 4La presente decisione è pubblicata nella sezione SEE e nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale delle Comunità europee.Fatto a Bruxelles, il 31 maggio 2002.Per il Comitato misto SEEIl PresidenteP. Westerlund(1) GU L 154 del 13.6.2002, pag. 32.(2) GU L 291 del 8.11.2001, pag. 13.(3) Non è stata comunicata l'esistenza di obblighi costituzionali.


text:
Svarbus teisinis pranešimas
 |
 21998A0806(01)
 Oficialusis leidinys L 218 , 06/08/1998 p. 0046 - 0046
 Europos bendrijos ir Dominikos Respublikossusitarimo memorandumasdėl pieno miltelių importo į Dominikos Respubliką apsaugosXXIII SĄRAŠAS1 DALIS – PALANKIAUSIO REŽIMO TARIFAS1-B skirsnis: tarifinė kvota1. Dominikos Respublikos Vyriausybė, atsižvelgusi į šį Susitarimo memorandumą, pataisys savo žemės ūkio produktų sąrašą (XXIII sąrašas, pridėtas prie Marakešo protokolo) įtraukdama šią tarifinę kvotą:Prekės aprašymas: | Sausasis pienas, nenugriebtas arba nugriebtas |Tarifo pozicijos (HS) Nr.: | 040210 040221 040229 |Taikytinas tarifas: | 20 % |Bazinis tarifas: | 84 % |Įšaldytas tarifas: | 56 % |Tarifinės kvotos dydis: | 32000 tonų |Taikymo laikotarpis: | 1998–2004 m. |2. Šiame Susitarime nustatyta tarifinė kvota turi būti paskirstyta tiekėjams pagal Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT 94) XXIII straipsnį taip:Europos bendrijai | 22400 tonų | 70 % |Naujajai Zelandijai | 4800 tonų | 15 % |Kitiems tiekėjams | 4800 tonų | 15 % |Iš viso | 32000 tonų | 100 % |3. Bendrija savo tarifinės kvotos dalį turi tvarkyti pagal eksporto licencijų mechanizmą, nustatytą Bendrijos teisės aktuose.4. Bet kuri PPO narė gali gauti tarifinę kvotą kaip "kitas tiekėjas".5. Europos Bendrijų Komisija turi informuoti Dominikos Respubliką apie bet kokius esamus ar numatomus sunkumus naudojant Bendrijos tarifinės kvotos dalį. Jeigu Bendrija negali išnaudoti savos tarifinės kvotos, paskirtos pagal šį Susitarimą, dalies, Dominikos Respublika, pranešusi Bendrijai prieš du mėnesius, turi teisę pakartotinai paskirstyti neišnaudotą tarifinės kvotos dalį kitiems tiekėjams, jei per tą laikotarpį tiekimo problema nebus išspręsta. Susitariama, kad ši nuostata nebus panaudota siekiant sumažinti Bendrijos galimybes toliau tiekti produktus, kurias ji tiekė ankstesniais metais iki šio Susitarimo sudarymo.6. Dominikos Respublika nesiekia, kad pradėjus taikyti šį Susitarimą būtų dirbtinai apribotas tiekimas ir dėl to vidaus rinkoje pakiltų kainos. Todėl ji stebės padėtį rinkoje ir, jei reikia, didins tarifinę kvotą, laikydamasi šio uždavinio.7. Šiame Susitarime taip pat nustatoma, kad XXIII sąrašo pataisymas, aprašytas šio Memorandumo pirmojoje dalyje, įsigalioja nuo 1998 m., ketvirtaisiais metais nuo Urugvajaus raunde nustatytų įsipareigojimų įsigaliojimo.8. Dominikos Respublika turi taikyti savo žemės ūkio produktų sąrašą (XXIII sąrašas, pridėtas prie Marakešo protokolo), įskaitant šiame Memorandume numatytą pataisymą. Tarifinė kvota turi būti taikoma nuo liepos 1 iki birželio 30 d. Pereinamojo laikotarpio priemonės turi būti taikomos 1998–1999 m. laikotarpiui, jeigu naujoji priemonė įsigalioja po liepos 1 d.Dominikos Respublikos varduEuropos bendrijos vardu--------------------------------------------------


type: wikipedia

text:
 Ιανουάριος
 Φεβρουάριος
 1 Φεβρουαρίου - Πιέ Μοντριάν, 71, Ολλανδός ζωγράφος.
 10 Φεβρουαρίου - Ευγένιος Αντωνιάδης, ελληνικής καταγωγής παρατηρησιακός αστρονόμος στον οποίο οφείλεται η σύγχρονη ονοματολογία του πλανήτη Άρη.
 Μάρτιος
 Απρίλιος
 Μάιος
 12 Μαΐου - Μαξ Μπραντ, 51, Αμερικανός συγγραφέας.
 23 Μαΐου - Τομ Κέρτις, 71, Αμερικανός χρυσός Ολυμπιονίκης του στίβου (στα 110 μ. με εμπόδια) το 1896.
 Ιούνιος
 18 Ιουνίου - Αθανάσιος Λευκαδίτης, 72, Έλληνας ιδρυτής του προσκοπισμού στην Ελλάδα.
 Ιούλιος
 Αύγουστος
 Σεπτέμβριος
 16 Σεπτεμβρίου - Γκούσταφ Μπάουερ, 74, Γερμανός σοσιαλδημοκράτης πολιτικός.
 Οκτώβριος
 23 Οκτωβρίου - Τσαρλς Γκλόουβερ Μπάρκλα, 67, Βρετανός φυσικός.)
 Νοέμβριος
 5 Νοεμβρίου - Αλεξίς Καρρέλ, 71, Γάλλος χειρουργός (Νόμπελ Ιατρικής 1912).
 9 Νοεμβρίου - Φρανκ Μάρσαλ, 77, Αμερικανός σκακιστής.
 Δεκέμβριος
 30 Δεκεμβρίου - Ρομέν Ρολάν, 78, Γάλλος συγγραφέας.
 Χωρίς γνωστή ημερομηνία
 Γκράντλεϊ Γκάουλντινγκ, 70, Βρετανός Ολυμπιονίκης του στίβου (ασημένιο μετάλλιο στα 110 μ.με εμπόδια) το 1896 (γενν. 23 Μαρτίου 1874).
 1944


text:
 Събития
 25 август – Галилео Галилей демонстрира своя първи телескоп пред венециански законодатели и започва системни астрономически наблюдения.
 12 септември – Английският мореплавател Хенри Хъдсън открива реката Хъдсън.
 12 октомври – Младият текстописец Томас Рейвънскрофт публикува „Три слепи мишлета“ – песничка за деца, която е много популярна.
 Клаудио Монтеверди публикува своята опера „Орфей“.
 Варшава става столица на Полша.
 Йохан Кеплер публикува първите два закони на Кеплер за движението на планетите.
 Корнелиус Дребел измисля термостата.
 Родени
 10 февруари – Джон Съклинг, английски поет († 1642 г.)
 18 февруари – Едуард Хайд, 1-ви граф на Кларендън, английски историк и държавник († 1674 г.)
 22 март – Ян II Кажимеж, последният полски крал от династията Васа († 1672 г.)
 28 март – Фредерик III, крал на Дания и Норвегия, управлявал от 1648 г. до смъртта си († 1670 г.)
 19 август – Жан Ротру, френски поет и трагик († 1650 г.)
 5 октомври – Пол Флеминг, немски поет († 1640 г.)
 8 октомври – Джон Кларк, английски лекар († 1676 г.)
 1 ноември – Матю Хейл, юрист, председател на отделението на Кралската банка на Висшия съд в Англия († 1676 г.)
 25 ноември – Хенриета Мария, жена на английския крал Чарлз I († 1669 г.)
 24 декември – Филип Уоруик, английски писател и политик († 1683 г.)
 неизвестна дата – Самюъл Купър, английски художник-миниатюрист († 1672 г.)
 Починали
 21 януари – Жозеф Жюст Скалижер, френски учен (р. 1540 г.)
 17 февруари – Фернандо I дьо Медичи, Гранд дук на Тоскана (р. 1549 г.)
 март – Джеймс Хамилтън, 3-ти граф на Аран, шотландски благородник (р. 1537)
 9 март – Уилям Уорнър, английски поет (р. 1558 г.)
 25 март – Олоф Мартинсон, шведски архиепископ на Упсала (р. 1557 г.)
 4 април – Шарл Л'Еклюз, фламандски ботанист (р. 1526)
 15 май – Джовани Кроче (Giovanni Croce), италиански композитор, мадригалист (р. 1557 г.)
 15 юли – Анибале Карачи, италиански живописец (р. 1560 г.)
 20 юли – Федерико Зукари (Federico Zuccari), италиански живописец и архитект, представител на течението маниеризъм, (р. 1543 г.)
 1 октомври – Джанматео Асола (Gianmatteo Asola), италиански композитор (р. 1532 г.)