text:
14. nujna seja
 podatki objavljeni: 15. 5. 2019
 Spoštovani gospe in gospodje, začenjam 14. nujno sejo Odbora za finance. Obveščam vas, da je zadržan in da se seje ne more udeležiti poslanec Primož Siter. Do sedaj sem prejel tudi eno pooblastilo, in sicer bo poslanec Gregor Perič nadomeščal poslanko Moniko Gregorčič s Poslanske skupine Stranke modernega centra. S sklicem seje ste prejeli predlagan dnevni red seje odbora. V poslovniškem roku nisem prejel drugih predlogov v zvezi z dnevnim redom, zato ugotavljam, da je določen tak dnevni red kot ste ga prejeli s sklicem seje. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA – ZAHTEVA SKUPINE POSLANCEV DRŽAVNEGA ZBORA ZA OCENO USTAVNOSTI 1., 3., 5., 29. IN 30. ČLENA ZAKONA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNOV REPUBLIKE SLOVENIJE ZA LETI 2018 IN 2019, REBALANSA REPUBLIKE SLOVENIJE ZA LETO 2019 IN ODLOKA O OKVIRU ZA PRIPRAVO PRORAČUNOV SEKTORJA DRŽAVE ZA OBDOBJE OD 2018 DO 2020. Ustavno sodišče je Državnemu zboru gradivo posredovalo 23. 4. 2019 in določilo 30 dnevni red za izjavitev Državnega zbora glede ocene ustavnosti zakona. Odboru je bilo v zvezi s postopkom za oceno ustavnosti posredovano mnenje Vlade in mnenje Zakonodajno-pravne službe, zato so izpolnjeni poslovniški pogoji za obravnavo. V skladu z 265. členom Poslovnika Državnega zbora bo odbor kot matično delovno telo podal svoje mnenje o navedeni oceni za ustavnost. K obravnavi te točke so vabljeni predstavnice in predstavniki Ministrstva za finance in Zakonodajno-pravne službe. Kot dodatno gradivo k tej točki smo prejeli gradivo Ustavnega sodišča z dne 23. 4. 2019, mnenje Vlade Republike Slovenije z dne 15. 5. 2019 in mnenje Zakonodajno-pravne službe z dne 16. 5. 2019. Sprašujem ali želi besedo predstavnica Zakonodajno-pravne službe? (Da.) Besedo dajem gospe Sonji Bien Karlovšek. Izvolite.
 Hvala lepa za besedo. Zakonodajno-pravna služba je pripravila mnenje, ki je podlaga za odgovor Državnega zbora kot stranke v postopku pred Ustavnem sodiščem. Mnenje je razdeljeno na dva dela. V prvem se opredeljujemo do procesnih predpostavk, v drugem smo pripravili odgovor po vsebini. Zavzeli smo naslednja stališča. Rebalans in okvir nista predpisa, ker ne vsebujeta splošnih in abstraktnih pravnih norm in navzven ne povzročata pravnih učinkov. Zahteva glede zakona je zgolj pavšalno obrazložena, ker so zgolj našteti členi, ki naj bi izvrševali proračun. Ni pa navedeno zakaj naj bi ti členi pomenili protiustavnost zakona. ZIPRS ima namreč naravo samostojnega zakona, svojo pravno moč in zato ni protiustaven samo zato, ker izvršuje proračun. Po vsebini smo ovrgli očitke, da sta rebalans in okvir protiustavna in nezakonita. Protiustavnost ni izkazana, ker pomen v ustavi določenega načela srednjeročne uravnoteženosti proračuna države brez zadolževanja ni v spoštovanju najvišje še dopustne meje obsega ... sektorja država, ampak v tem, da so proračuni države uravnoteženi na srednji rok, to je skozi celotno dolžino gospodarskega cikla, ki zajema tako ekspanzijo kot tudi kontrakcijo ali recesijo in v tem, da se v tem času ne ustvari dodaten javni dolg. Zakon o fiskalnem pravilu notranje pravno ni del Ustave samo za to, ker je bil sprejet z dvotretjinsko večino vseh poslancev in ga je mogoče razložiti neodvisno od zakonske ureditve zakona o fiskalnem pravilu, ki to načelo izvaja. Ni izkazano, da bi lahko izpodbijani akti ogrozili vzdržnost javnih financ do te mere, da država svojih javnofinančnih obveznosti ne bi mogla izpolnjevati ali da bi lahko tako sploh prišla v zamudo ali da bi se lahko povečal javni dolg. Nezakonitost ni izkazana, ker ni utemeljena kršitev 3. člena Zakona o fiskalnem pravilu. Ta bi bila lahko ugotovljena šele, če bo v letu 2019 strukturni saldo sektorja država nižji od referenčne? vrednosti s tako imenovanega fiskalnega pakta oziroma če na srednji rok strukturni saldo sektorja država ne bi bil najmanj izravnan. Ocene skladnosti se spreminjajo tudi tekom proračunskega leta, ker so odvisne od javnofinančnih ukrepov, s katerimi je mogoče javno porabo usmerjati in makroekonomskih gibanj, kar se je pokazalo tudi pri zadnji oceni fiskalnega sveta glede programa stabilnosti in okvirje za obdobje od 2020 do 2022. Ocenjevanje zakonitosti okvirja in rebalansa zgolj s trenutka, ko sta bila sprejeta in na podlagi posamične ocene fiskalnega sveta zato ne upošteva dinamičnosti javnih financ, zanika srednjeročno naravnanost izvajanja fiskalnega pravila. O kršitvi določb 3. člena zakona pa sklepa preuranjeno. Ocene fiskalnega sveta niso zavezujoče, ker imajo pravno naravo mnenja. Fiskalni svet pa je strokovno strokoven, samostojen in neodvisen, vendar posvetovalni organ, ki naprej usmerja fiskalno politiko. Če bi bile ocene zavezujoče, smo utemeljili, da bi to pomenilo kršitev načela delitve oblasti. Opisali smo tudi nadzorne mehanizme ... spoštovanje fiskalnega pravila zaradi katerih je fiskalno pravilo izvedeno učinkovito. Hvala.
 Hvala lepa. Naslednji je na vrsti za predstavitev mnenja minister za finance gospod Andrej Bertoncelj. Izvolite, gospod minister.
 Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! V zvezi z vloženo zahtevo za oceno ustavnosti Zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leti 2018 in 2019 in zahtevo za oceno ustavnosti zakonitosti rebalansa proračuna za leto 2019 in odloka v okviru za pripravo proračuna sektorja država za obdobje 2018 do 2020, je Vlada sprejela mnenje, s katerim se je opredelila do navedb vlagateljev zahteve. Najprej pravni vidik. Vlada je v mnenju, ki ga je pripravila, izpostavila predvsem vprašanji o tem ali ob upoštevanju narave odloka in rebalansov Ustavno sodišče sploh pristojno za presojo navedenih dveh aktov. Pri tem je izpostavila, da je Ustavno sodišče pristojno za presojo tistih pravnih aktov, ki vsebujejo splošne in abstraktne pravne norme, s katerimi se urejajo pravice in obveznosti, da pa tako odlok kot tudi rebalans tovrstnih pravnih norm ne vsebujeta. Da navedemo, tako izhaja tudi iz odločbe št. U1-40/96, v kateri Ustavno sodišče ugotavlja, da proračun kot pravni akt učinkuje kot pooblastilo proračunskim uporabnikom, saj določa finančne okvire njihovega delovanja, da pa na pravna razmerja med temi organi in neoblastnimi subjekti, pravnimi in fizičnimi osebami, neposredno ne vpliva, saj ne določa, spreminja oziroma odpravlja pravic ali obveznosti neoblastnih subjektov. Prav tako Ustavno sodišče v že navedeni odločbi ocenjuje tudi, da formalna obveznost 87. člena Ustave ne velja za tiste odločitve, ki ne določajo pravic in obveznosti državljanov ter drugih oseb ter tudi, da glede na to, da proračun ne določa pravic in obveznosti državljanov in drugih pravnih oseb, proračuna ni treba sprejeti v obliki zakona. Nadalje ekonomski vidik. Nadalje je Vlada v mnenju izpostavila vlogo fiskalnega sveta. Pojasnjeno je, da načrtovanje uravnoteženost javnih financ temelji na parametrih, ki se jih ne da neposredno opazovati, omeriti, ampak se jih lahko samo načrtuje oziroma ocenjuje. To pa pomeni tudi, da je končna realizacija lahko drugačna od načrtovane. Fiskalni svet je kljub pomembni vlogi, ki jo ima na podlagi Zakona o fiskalnem pravilu pri sprejemanju proračunskih dokumentov pristojen za pripravo ocen, ne pa tudi za dokončno ugotovitev tem ali so proračunski načrti pripravljeni v skladu s fiskalnim pravilom. Pri pripravi proračunskih dokumentov, torej gre za tako imenovane ocene za naprej ex-ante, na podlagi katerih Fiskalni svet lahko ob upoštevanju bodočih, negotovih dejstev predvidi, da v danem trenutku obstoja nevarnost kršitve pravil, ne pa da je kršitev sama po sebi že nastala. Vlada v mnenju pojasnjuje tudi, da Fiskalni svet svoje cilje dosega predvsem prek obveščanja osveščanja širše javnosti, oblikovalcev javnega mnenja ter ostalih deležnikov o pomenu zagotavljanja dolgoročno vzdržnih javnih financ. Navedeno pomeni, da je kljub temu, da je treba ocene Fiskalnega sveta obravnavati zelo resno. To pomeni, da ne bi bile njihove ocene zavezujočega značaja. Pri tem pa ni dvoma, da se mora Vlada do ocen Fiskalnega sveta opredeliti. Vlada je v mnenju pojasnila tudi, da je pojem srednjeročnost povezan z položajem gospodarstva glede na gospodarski cikel in prihodnje pripovedi, ki jih pripravlja URMAR ter tudi, da pri pripravi proračunskih aktov ni mogoče upoštevati zgolj ene napovedi v enem obdobju. Upoštevajo se tudi napovedi, ki jih pripravijo mednarodne institucije, Gospodarska zbornica, instituti. Prav tako je pojasnjeno, da je matematično fiksno določiti cikle. V več kot 100-letni zgodovini spremljanja gospodarskih ciklov v ZDA je na primer povprečno trajanje gospodarske ekspanzije 41 mesecev, medtem ko trenutna traja že 118 mesecev. Pri načrtovanju srednjeročne uravnoteženosti ne gre samo za matematične izračune opravljene na podlagi podatkov v preteklem letu in napovedi za prihodnja leta, ampak so zelo pomembni tudi drugi dinamični dejavniki. Predvsem pa je treba ugotoviti, da srednjeročne uravnoteženosti ni mogoče ugotavljati izključno na podlagi podatkov posameznega leta, npr. rebalansa 2019, temveč se srednjeročnost ugotavlja v daljšem časovnem obdobju. V mnenju Vlade je bilo treba izpostaviti tudi posledice za primer, če bi Ustavno sodišče dosledno sledilo predlogu vlagateljev, ker ti predlagajo naj Ustavno sodišče odpravi odlok okvirov za pripravo proračunov sektorja država. Za obdobje 2018 do 2020 bi takšna odprava odloka pomenila, da Slovenija nima več določenih zgornjih mej izdatkov. Če bi tudi v primeru odločitve, da se odlok odpravi, Ustavno sodišče določilo rok, v katerem bi morala Vlada pripraviti nov odlok za leto 2019, bi to pomenilo, da bi takšen odlok lahko sprejeli najprej v tretji četrtini leta 2019. Hkrati bi ob upoštevanju že realiziranih izdatkov v letu 2019 takšna zaveza brez dvoma pomenila drastični poseg v druge ustavno varovane pravice, predvsem ustavne pravice posameznikov. Razveljavitev rebalansa za leto 2019 pa bi pomenila, da je treba nemudoma sprejeti spremembe zakonov, s katerimi bi drastično posegli tudi v druge ustavno varovane pravice kot so transferji, štipendije itd. Prav tako bi bilo treba na podlagi razveljavitve rebalansa zmanjšati sredstva občinam in drugim uporabnikom, ki se financirajo iz državnega in občinskega proračuna. Pri tem ne gre pozabiti, da so na podlagi rebalansa proračuna uporabniki proračuna s konkretnimi pravnimi akti, odločbami, sklepi, že prevzeli pretežen del obveznosti za koledarsko leto 2019. V zvezi s predlogom vlagateljev zahteve, po katerem naj bi Ustavno sodišče naložilo uskladitev 1., 3., 5., 29. in 30. člena ZIPRS, je Vlada v svojem mnenju izpostavila nejasnost predloga za spremembe, saj zahteve vlagateljev ni mogoče ugotoviti vsebine, ki bi lahko imela vpliv na srednjeročno uravnoteženost proračuna. Ker je s predloga vlagatelja zahteve po spremembi ZIPRS 2018 in 2019 izhaja iz zgolj pavšalne trditve, da so posamezne določbe ZIPRS 2018 in 2019 skladne z določbami Ustave, se do takšnih opredelitev ni mogoče opredeljevati. Na podlagi vsega povedanega je Vlada sprejela mnenje, iz katerega izhaja, da vlagatelji zahteve razlogov za neustavnost odloka, rebalansa in ZIPRS 2018 in 2019 niso izkazali in da protiustavne posledice v povezavi z navedenimi akti niso nastale, posledično pa je tudi zahteva vlagateljev v celoti neutemeljena. Hvala.
 Hvala, gospod minister. Prejel sem še eno pooblastilo, in sicer poslanec Vojko Starović nadomešča poslanca Franca Kramarja iz Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek. Gospe in gospodje, predlagam Odboru za finance, da razpravlja in odloča o naslednjem predlogu mnenja odbora: »Odbor se strinja s mnenjem Zakonodajno-pravne službe z dne 16. 5. 2019 ter predlaga, da v skladu z 266. členom Poslovnika Državnega zbora pripravi odgovor Ustavnemu sodišču Republike Slovenije.« Odpiram razpravo. Trenutno sta prijavljena poslanka Andreja Zabret in poslanec Andrej Šircelj. Ali želi še kdo prijaviti razpravo? Poslanka Andreja Zabret, izvolite, imate besedo.
 Hvala za besedo. Lep pozdrav predstavnikom Vlade in poslankam in poslancem. Razpravo bom enostavno začela z največkrat slišano besedo kar se tiče ustavne presoje rebalansa proračuna in to je neumnost. Za to obstajata dva razloga in to sta ekonomski in pravni. Če se vrnem nazaj na očitke predlagatelja oziroma opozicije ob sprejemanju rebalansa, da Vlada ne posluša opozoril Fiskalnega sveta, ki je ocenil, da je rebalans za leto 2019 presega zgornjo mejo dovoljenih proračunskih izdatkov za 270 milijonov in s tem krši zakonsko fiskalno pravilo in da je zaradi tega potrebna ustavna obtožba najprej predsednika Vlade, kasneje pa so se odločili za ustavno presojo vseh proračunskih aktov za leto 2019. Vsi ti očitki in prikazovanja neskončne neodgovornosti Vlade so se kmalu razvodeneli, saj so se nekateri ključni parametri v formuli fiskalnega pravila, saj je za izračun dovoljenih izdatkov in dovoljenega odstopanja strukturnega salda spremenili in tako je Fiskalni svet v novi oceni skladnosti predloga okvira za pripravo proračuna sektorja država za obdobje 2020-2022 ugotovil, da so izdatki skladni z domačim fiskalnim pravilom in da kar naenkrat tudi ni več neskladja s fiskalnim pravilom glede na projekcije izdatkov proračuna za 2019. Sicer v oceni skladnosti Fiskalni svet ni zapisal izrecno, da neskladja ni več, ampak je šele na moje izrecno vprašanje na seji odbora bilo odgovorjeno, da če bi bila v odloku okvira za leto 2019 številke, ki so navedene v paktu stabilnosti, potem takšne neskladnosti s fiskalnimi pravili ne bi mogli ugotoviti. Se pravi, če zaključim, je rebalans proračuna v skladu s programom stabilnosti 2019 in skladen s fiskalnim pravilom. Če bi prišlo do odločanja Ustavnega sodišča Republike Slovenije, bi šlo za oceno za naprej, saj vemo, da je značilnost proračunov taka, da se iztečejo vedno drugače kot so načrtovani. V zadnjih letih je bila dejanska realizacija vedno boljša od načrtovane, saj se pri načrtovanju vedno zasleduje načelo konservativnosti. Torej, gre za presojo, če je nekaj skladno ali ne, relevantna zgolj in samo ekspost ocena, se pravi časovna usklajenost prej in potem. Glede pristojnosti Fiskalnega sveta in ocen, se mi zdi pomembno, da ima Fiskalni svet nalogo preveriti korektnost ocen, hkrati pa ali so proračuni izvršeni v skladu s fiskalnim pravilom. Gre torej za tako imenovane ocene za naprej in za nazaj in iz dosedanjih ocen za nazaj je bilo vedno razvidno, da so bili proračuni izvedeni skladno s fiskalnim pravilom. Za naprej pa seveda Fiskalni svet vedno opozarja na nevarnost neskladnosti, kar je tudi prav. Enako dela tudi Evropska komisija v svojih ocenah. Pri ocenah proračunskih načrtov praviloma ocenijo, da obstoji nevarnost kršitve pravil, ne pa da je ta kršitev tudi nastala. Enako je treba tudi razumeti stališča Fiskalnega sveta z naprej ocenami, se pravi z eks-ante? ocenami. Se pravi, dejanska kršitev načela srednje uravnoteženosti bo lahko ugotovljena šele za nazaj, zato ustavna presoja odloka in rebalansa proračuna ni smiselna, saj je mogoča šele potem, ko je zadevno proračunsko leto minilo. Predlagatelj se opira tudi le na delček zgodbe, na rebalans leta 2019, torej na eno leto, medtem ko Ustava govori o srednjeročni uravnoteženosti in kako naj Ustavno sodišče presoja srednji rok, če gre samo za eno leto. Predlagatelj se opira tudi na spremembe odloka samo v delu, ki zadeva državni proračun in proračune občin. Torej, le dve enoti sektorja država, medtem ko (nadaljevanje) tudi ustavna določba določa, da morajo biti proračuni srednjeročno uravnoteženi in zajemati celoten sektor država. In kaj bi pomenilo, če bi Ustavno sodišče Republike Slovenije sledilo predlagateljem in odpravilo rebalans ter razveljavilo odlok? Potem bi prišlo do kršitve drugih z ustavo zagotovljenih pravic. Mi imamo sprejeti proračun za leto 2019, vendar v njem ni na razpolago dovolj sredstev o obsegu, ki bi omogočali izpolnitev o obsegu, ki bi omogočali izpolnitev vseh zakonov in drugimi predpisanimi določenih obveznosti. Predlagatelji zahtevajo tudi odpravo odloka v celoti. To gre verjetno za pomoto, kajti takšna odprava odloka bi pomenila, da sploh nismo skladni z Zakonom o fiskalnem pravilu, ki določa, da potrebujemo triletni odlok o fiskalnem okviru in da zgornjo mejo izdatkov sploh nimamo. In na koncu še pravni vidik. Da ustavna presoja rebalansa in odloka že iz formalnega razloga ni mogoča, ker navedena akta nista zakonska akta, kar opozarja tudi ZPS in Vlada. A s tem naj se ukvarjajo pravniki. Hvala.
 Hvala lepa, gospa poslanka. Naslednji je za razpravo prijavljen poslanec Andrej Šircelj. Izvolite.
 Hvala lepa, predsednik. Minister, kolegice in kolegi ter ostali predstavniki Vlade! Slovenska demokratska stranka in Nova Slovenija sta vložili zahtevo za presojo proračunskih aktov, tako Zakon o izvrševanju proračuna, samega proračuna za leto 2019, odloka in seveda nekatere druge povezane s proračunom dokumente. Seveda je v zahtevi za ustavno presojo teh aktov točno navedeno, za katere akte gre. Ne glede na mnenje Zakonodajno-pravne službe od posebnosti akta proračuna, da tako rečem, govorimo tukaj še o ostalih aktih, tudi o Zakonu o izvrševanju proračuna itd. To smo naredili na podlagi Ustave in to smo naredili na podlagi zakonov. Zato protestiram proti temu, da se te akte imenuje neumnost, kot je sedaj povedala gospa Zabertova. Mi delamo v skladu z Ustavo in mi delamo, tukaj je bilo pač rečeno, da je ustavna presoja proračuna je neumnost. Mi delamo v skladu z zakonodajo Republike Slovenije. To niso neumnosti, zato imamo vso pravico, ker nam to omogoča ustava in zakonodaja. Seveda je legalno in legitimno, da to naredimo. Ne samo zato, ker nam to določa ustava in ker nam to določajo zakoni, ampak tudi zaradi tega, ker je to nujno tudi z ekonomskega zornega kota in tudi z zornega kota zagotavljanja stabilnosti javnih financ. Kajti stabilnost javnih financ zagotavljajo tudi na dolgi rok seveda večjo blaginjo ljudi. In danes, kot razumem to sejo, mislim, lahko jo nekateri za to pač izkoristijo in govorijo in se oni postavijo na piedestal Ustavnega sodišča in govorijo kaj je neumnost in kaj ni neumnost, ker danes govorimo o dveh mnenjih, ki jih je Zakonodajno-pravna služba in Vlada napisala na podlagi prošnje, zahteve, kakorkoli vzamete, ustavnega sodnika oziroma Ustavnega sodišča, kar je v skladu s postopkom. Mi se kot predlagatelji s tema dvema mnenjema ne moremo strinjati. Ne rečemo, da se pisci teh mnenj niso poglobili v celotno zadevo, vendar mi menimo, da 3. člen Ustave, se opravičujem, 3. člen Zakona o fiskalnem pravilu določa tako imenovano švicarsko formulo na podlagi katere se govori o, če želite, vnaprejšnjem določanju pravnih aktov s skladu z 148. členom Ustave in 148. člen Ustave govori o tem, da morajo biti prihodki izenačeni z odhodki brez zadolževanja itd. Sedaj nisem citiral, sem prosto povedal samo delno smiselno vsebino 148. člena Ustave Republike Slovenije. Z drugimi besedami, če mi tako kot v teh dveh mnenjih je napisano, govorimo o tem, da je srednjeročno obdobje, obdobje nekih let vnaprej itd., katerokoli to obdobje že to je, potem enostavno fiskalno pravilo izgubi svoj smisel. Cela država bo prej v krizi, se bo prej zgodila dejansko totalna kriza in šele potem bo nekdo ugotovil, da morda pa za nazaj neki proračuni dejansko bili v skladu s fiskalnim pravilom in v skladu 148. členom. To pomeni popolno neoperativnost Zakona o fiskalnem pravilu. In tisto, kar se je dogajalo v preteklosti o tem kako so se javno finančni prihodki in izdatki in zadolževanja ter drugi elementi javnih financ obravnavali, ima svoj zgodovinski pomen. Vendar je nepomemben v tolikšni meri, da v tistem obdobju ni bilo 148. člena Ustave in predvsem ni bilo Zakona o fiskalnem pravilu, ker lahko mi govorimo tudi o tem, da gre za neobvezujoče mnenje, kot vi pravite, Fiskalnega sveta, ampak Ustava pa je obvezujoča. In ne glede na strokovno mnenje Fiskalnega sveta je samo Fiskalni svet eden izmed tistih najbolj poklican, da ocenjuje dejansko javne finance. Če sedaj govorimo o teh javnih financah, za kar pravzaprav po sami vsebini gre, govorimo o tem, da je ta najbolj strokovni svet, Fiskalni svet, ugotovil, da gre za dolgoročno povečanje izdatkov. In če govorimo o odloku, potem govorimo tudi o tem, da za tisto leto Vlada ni dala triletne napovedi. Tudi o tem govorimo. Ni dala. Kar pomeni, da je manko. Kar pomeni, da tam je nič. Ampak Fiskalni svet govori o kvalitativnem in kvantitativnem ravnovesju, ki bi moralo biti tukaj doseženo in za strukturni primanjkljaj 270 milijonov. In če govorimo o srednjeročni dimenziji, ravno s tega zornega kota, Fiskalni svet govori o tej srednjeročni dimenziji, da dejansko tukaj niso izpolnjeni pogoji. Gre za ekspanzivno in prociklično fiskalno politiko in tveganja, da bo prišlo do zmanjšanja gospodarske aktivnosti so velika in zato so tveganja za javne finance še toliko večje. Kajti izdatkov, trajno povečanje izdatkov proračuna, ne spremljajo strukturne reforme, ki bi dejansko zagotavljale stabilnost teh javnih financ. In s tem, ko prekoračuje Vlada limit porabe 870 milijonov evrov, (nadaljevanje) gre enostavno po mnenju Fiskalnega sveta oziroma po mnenju predstavnikov....
 Gospod poslanec, verjetno ste se zmotili. 870 milijonov prekoračitev. Ali mislite tudi 270?
 Ne, limit porabe je 870 milijonov, za 270 milijonov gre pa za prekoračitev. Da ne bo nejasnosti. Vse skupaj pa je nekaj čez milijardo itd. Tako, da iz tega zornega kota Vlada naredila tistega, če govorim vsebinsko, Vlada ni naredila tistega ekonomskega napora, ki bi ga dejansko lahko naredila. In seveda takrat, ko se je to dejansko sprejemalo, odlok itd., je prišlo do tega, da ni bilo podatkov za leto 2020 in leto 2021. Z drugimi besedami lahko rečemo, da presežek državnega proračuna, gre za presežek državnega proračuna, je premajhen, da bi lahko zagotovili stabilnost javnih financ. In zaradi tega, če sedaj govorimo o zakonitosti in ustavnosti in da se vrnem seveda na ta pravni del, je ta predlog, da se enostavno presodi o proračunu in proračunskih aktih popolnoma legitimen in legalen. Predpisi, ki jih določa ustava v 148. členu in posledično Zakon o fiskalnem pravilu dejansko omogočajo, da delujejo javne finance v vseh treh temeljnih funkcijah. To je v prerazdelitveni, stabilizacijski in alokacijski. To je dejansko treba zagotoviti in v okviru tega voditi vzdržno vodeno proračunsko politiko. Rešitev takšna ali drugačna Ustavnega sodišča bo pokazala oziroma trasirala pot za naprej, zaradi tega ker imajo ustavne odločitve neko vrednost za naprej. Če želimo zagotoviti ustrezne stabilne javne finance, potem mislimo, da je treba to pot postaviti tako, da bo to zagotavljala tudi v prihodnje. In še enkrat. 3. člen Zakona o fiskalnem pravilu, kjer govorimo o tako imenovani švicarski formuli, dejansko določa to, da je treba proračunske dokumente, akte, zakone itd., gledati dejansko kaj se zgodi ob njegovem sprejemu. Ker če bomo gledali takrat, ko se to že izvrši, ponavljam, predsednik, potem bomo dejansko prišli do tega, da bomo prišli v krizo in morda čez deset, pet let ugotavljali, da je bila kršena Ustava oziroma Zakon o fiskalnem pravilu. Toliko. Hvala lepa.
 Hvala lepa, gospod poslanec Šircelj. Za razpravo se je prijavil še poslanec Robert Pavšič. Preden začne sprašujem ali še kdo želi prijaviti razpravo? Kolega Pavšič, izvolite.
 Najlepša hvala. En lep dober dan vsem. Sam v vaši zahtevi po oceni ustavnosti ne vidim nič nelegitimnega. Vaša zahteva je popolnoma legitimna in skladno z parlamentarnim izročilom. Prav popolnoma nič spornega ni, da vi zahtevate oziroma da ugotavljate, da je potrebno nekatere akte pregledati. To je s formalnega stališča. Z vsebinskega se pa z vami ne morem strinjati. Zakaj? Ko se pripravljajo proračunski akti, se pripravljajo na osnovi tistega, kar trenutno v državi je znanega absolutno in tistega, kar se napoveduje za naslednje leto dve ali tri. In na osnovi gospodarskih predvidevanj se tudi oblikujejo okvirji. To ne pomeni, da so ti okvirji določeni absolutno in se jih je potrebno nenehno držati, ampak zato, da ob primeru kakršnihkoli anomalij lahko država odreagira. Lahko zmanjša porabo, lahko jo pa tudi poveča. Odvisno od tega kaj se bo naredilo oziroma kaj se bo zgodilo v naslednjih letih. Če govorimo o gospodarskih tveganjih. Ne vem, še pred nekaj mesecih smo govorili, da je Evropa v recesiji. Resnično je bilo nemško gospodarstvo skorajda v recesiji. V zadnjem kvartalu prejšnjega leta so imeli 0 % gospodarsko rast, ampak vidimo, da v prvem letošnjem kvartalu je pa ta gospodarska rast že 1,4 %. Zaradi domače potrošnje in gradbeništva se evropsko gospodarstvo, če govorimo o nekih malce ožjih trendih popravlja. Zato vaše zahteve za presojo aktov ne vidim kot neumnost. Dejansko ne. Ampak so samo eden od varovalnih mehanizmov. Mi lahko ocenjujemo ali bodo proračunski akti ustrezni s fiskalnim pravilom, šele ko bomo imeli zaključni račun, ko bomo točno vedeli kaj vse smo porabili, da je ta država funkcionirala. Zato so te razprave tudi na parlamentarnih odborih in parlamentu, ko smo sprejemali te akte, ko bomo obravnavali poročilo o izvrševanju proračuna, takrat bomo mi še lahko vedeli. In sedaj, nisem pravnik, dejansko nisem, ampak ustvarjanje nekih mnenj Ustavnega sodišča na zalogo kaj bi se lahko zgodilo, sploh na področju financ, je po moje popolnoma nemogoče. Pa še nekaj. Naši proračunski akti so po zagotovilih ministra, in to mu verjamem, uravnoteženi in brez zadolževanja za izvedbo celotnega proračuna. Tudi v zadnjih dneh smo spremljali novice, da zmanjšujemo svoj dolg kot nek unikum v Evropski uniji. Sicer bilo je menda v začetku leta najeto posojilo, ampak za refinanciranje neugodnih prejšnjih posojil, tako da smo še zmanjšali stroške zadolževanja za preteklost in se počasi bližamo maastrichtski kriteriju. To pomeni, da smo na dobri poti, da ustvarimo stabilno finančno okolje za delovanje te države. Ampak malo vas moram pa tudi zbosti. Ko smo obravnavali mnenje Fiskalnega sveta in ko smo sprejemali ZIPRS in rebalans, je s strani opozicije na dobrih 10 milijard evrov prišlo za 80 milijonov evrov amandmajev. To pomeni, da ste se posredno tudi vi strinjali, da je proračun dokaj dober. Ker če je samo 80 milijonov pri dobrih 10 milijardah štrlelo mimo po vašem mnenju. To je bilo malo za spodbosti. Pa ne me narobe razumeti. Nisem vas hotel užaliti. Hvala lepa.
 Hvala, gospod Pavšič. Replika, poslanec Andrej Šircelj. Prosim.
 Me veseli, da se sešteli vse amandmaje. Glejte, parlamentarna praksa v demokratičnih državah je, da koalicija običajno podpre vsaj en amandma. To je znak neke demokratičnosti. Vaša koalicija tudi od tistih številnih amandmajev opozicije ni podprla nobenega, kar kaže na stopnjo demokratičnosti v tej koaliciji.
 Hvala lepa. Razpravo ima naslednji prijavljeni Jože Lenart. Prosim.
 Hvala lepa, predsednik. Sprašujem se kaj je bil ta osnovni cilj predlagatelja za oceno ustavnosti rebalansa proračuna in pa odloka v okviru priprave proračunov do 2022. Poglejte, kljub temu, da ima Slovenija eno najvišjih in stabilnih rasti v Evropi, da dosega oziroma presega cilje zniževanja dolga, ki smo si jih zastavili, ste se vi odločili da daste za presojo ustavnosti in potem se človek res sprašuje kaj je bil ta vaš osnovni cilj. Vlada, koalicija, Ministrstvo za finance dela v cilju dolgoročne in pa stabilne vzdržnosti javnih financ. Vse je usmerjeno k temu. Vse to, kar ste tudi vi, bom rekel, opozarjali je ta Vlada zelo skrbno proučila in gradila v te svoje osnovne predpise oziroma sam rebalans in pa vse dokumente v tem obdobju. To se pravi, da Vlada dela v cilju dolgoročne rasti gospodarstva v dvigu BDP, dodane vrednosti, rasti plač, da bi čim prej dosegli to povprečje Evropske unije, ki smo si jih zastavili kot ta temeljni cilj. Dela v cilju reševanja zaves preteklih vlad, ki jih je dala številnim skupinam in zaposlenim na področju plač. To se pravi gre za porazmerja rasti kapitala, ki vemo s kakšnim večkratnikom se je povečevalo v zadnjih letih. Vse ostale zadeve pa so nekako stale in to razmerje je bilo popolnoma porušeno in bil je že skrajni čas, da so se te zadeve popravile tudi v tem cilju doseženih rasti, ki se jih je Vlada zastavila. Vse to je ta Vlada dosegla in v praksi to dokazuje in to nam priznavajo ne samo domači strokovnjaki, ampak dobivamo tudi jasna priznanja evropskih institucij. Iz tega sledi, da smo praktično ena najuspešnejših držav, ki sledimo tem ciljem, ki smo si jih zastavili. In zato se še enkrat človek sprašuje kaj je bil ta vaš osnovni cilj. In če še odkrito rečem. Imam tak občutek, da na vsak način želite rušiti to stabilnost Vlade s temi dejanji, ki jih izvajate. Kolega Šircelj, današnje vaše izvajanje oziroma opravičevanje tega, če se tako izrazim, me slučajno ne prepričate, tako nekako za lase privlečeno. Rekel bi, da si želimo čim prej posvetiti aktivnostim, ki si jih je ta Vlada zastavila, za dosega te svoje cilje in čim prej pozabimo to vaše dejanje, ki ste si ga zastavili kot nekako rušenje stabilnosti te Vlade. Hvala lepa.
 Hvala, gospod poslanec. Kolega Šircelj, sprašujem ali imate repliko ali razpravo? Izvolite, imate repliko.
 Sam moram kolegu odgovoriti z repliko, ker je trikrat vprašal kaj je osnovni cilj presoje ustavnosti teh proračunskih dokumentov. Z eno besedo, predsednik, kolega, zagotovite ustavnosti in zakonitosti. To izhaja že iz samega naslova in verjetno si vsi želimo ali pa morda vi ne, da živimo v sistemu, v državi, kjer bosta veljala zakonitost in ustavnost. To je temeljni namen. In legitimen in legalen. In to kar vi sedaj želite sproducirati ne vem in tako naprej, stabilnost te Vlade. Stabilnost te Vlade naj si zagotovi Vlada sama s tem, da bo upoštevala Ustavo. Navsezadnje so vsi ministri in predsednik Vlade prisegli na Ustavi. Mi delamo to, da vi izpolnjujete tisto, kar sta si sami rekli oziroma ta Vlada sama rekla, da bo delala. Zagotavljala ustavno delovanje in zakonito. To je temeljni cilj. Lahko ga ponavljam še nekaj časa ali pa še večkrat, če ga ne razumete.
 Hvala, gospod poslanec. Preden nadaljujemo z razpravo, gospe in gospodje, res je, da bi bilo dobro, če bi se poslušali. Mi smo danes tu slišali od gospoda Širclja zelo koncizno pojasnitev zakaj so storili poslanci opozicije to kar so storili in tisto si je treba pač ustrezno interpretirati. To enako velja tudi v nasprotni smeri in potem bo nam vsem skupaj v razpravi bistveno lažje, ker se bomo potem razumeli. Bi prosil, da v prihodnjih razpravah se morda poskušamo držati teh načel. Naslednji je za razpravo prijavljen poslanec Jožef Horvat. Izvolite, gospod poslanec.
 Hvala lepa, gospod predsednik. Hvala tudi za to napotilo, ki ste ga dali in ga cenim. Lep pozdrav gospodu ministru, sodelavkam in vam kolegice in kolegi. Kakšen je osnovni cilj? Osnovni cilj ima državotvorni značaj. Mi s tem ne rušimo Vlade. Vlado se ruši z interpelacijo, kakor vem. To ni interpelacija. Mi tudi ne trdimo, da je za prmejduš? kot se to reče po prekmursko, da ta rebalans ni ustaven, ker mi to ne vemo. Mi za tem omizjem to ne vemo, zato smo šli vprašati Ustavno sodišče. In to je dobro za celo državo. Zato je ta predlog državotvoren, da bomo natančno vedeli pri čem smo. Lahko tudi vprašamo drugače. Kakšen pa mora biti proračun ali rebalans, da ne bo ustaven. Gospe in gospodje, ta država je podpisala že pred sedmimi leti, leta 2012 eno meddržavno pogodbo, ki se ji na kratko reče fiskalni pakt. Mi jo zagovarjamo, mi jo spoštujemo. Tukaj z nekaterih razprav slišim, da to ni bilo prav. Mi jo spoštujemo. Fiskalni pakt znotraj držav, ne vseh, članic evropske unije. Na podlagi tega fiskalnega pakta meddržavne pogodbe smo šli zapisati fiskalno pravilo v najvišji pravni akt, ki se mu reče Ustava Republike Slovenije. Kot izvedbeni zakon, ker Ustava ni izvršilni akt, to so me pravniki naučili in je res, to razumem, je potem nastal Zakon o fiskalnem pravilu. Dvotretjinska večina. In iz tega zakona je bil imenovan neodvisni, podčrtujem, upam, da vsi razumemo, neodvisni državni organ, ki se mu reče Fiskalni svet. Z dvotretjinsko večino smo ga potrdili. Zadeva je pravzaprav zelo eksaktna. V Zakonu o fiskalnem pravilu imamo eno formulo. Veliko smo se o njej pogovarjali s predhodnikom gospoda Bertonclja, gospodom dr. Mramorjem. Priznam, da smo vztrajali na tako imenovani švicarski formuli. Zakaj? Zato ker je bila v praksi uveljavljena in tisto kar v praksi deluje kaj boš sedaj spreminjal in odkrival toplo vodo itd. Ampak kljub vsemu, kljub temu, da smo bili tudi takrat opozicija pa smo rekli ok, gospod minister, bomo pa vašo formulo podprli. On jo je imenoval evropska formula, se mi zdi. Ampak formula je zapisana v zakon. In sedaj vi v to formulo vstavite podatke, ki jih ne dobite pri opoziciji, ampak te podatke, ki so konstante, sprejemljivke v tej formuli, dobite od relevantnih državnih inštitucij. Recimo UMAR, da ne bom šel v podrobnosti. In ko vi te podatke, te številke vstavite dobite enačaj ali pa dobite neenačaj. In dobite, v tem konkretnem primeru, kot smo videli s poročila Fiskalnega sveta, ki je neodvisni državni organ, gospe in gospodje. Ta neenačaj je dejansko pokazal, da leva stran formule ni enaka desni in da striže za 270 milijonov. Do vsem je najbrž vsem jasno. Drugačen primer, da bo še bolj jasno. (nadaljevanje) Če imate sekcijsko merjenje hitrosti na avtocesti in nekdo ugotovi, da ste vi 100 km razdalje prevozili v eni uri, je jasno, da iz formule S je VXT, pot je hitrost krat čas, da se iz tega ugotovi, da je bila hitrost 100 km na uro, povprečna. Če ste 100 km razdalje poti prevozili v eni uri. Ampak tam je omejitev 80 km na uro in ko je to radar izračunal ali pa policist, če hočete, pogleda zakon in vas oglobi. Ali je potrebno to zadevo še kaj razlagati? Zadeva je kristalno jasna, ker je formula matematično eksaktna. Mi samo želimo in prosimo Ustavno sodišče, da nam pove, nam parlamentarcem, zakonodajalcem, ali mi ravnamo v skladu s slovensko ustavo ali ne. Mi se ne bomo nič čutili poražence, niti ne zmagovalce kakorkoli bo Ustavno sodišče že odločilo. Država bo vedela pri čem je. Mi vse vemo kaj piše v ustavi. Da gre za srednjeročno uravnotežen proračun. Ja, ampak vsakemu srednjeročnemu proračunu prispeva letni. Lahko se tudi dogovorimo, da bomo neko srednjeročno obdobje pogledali ali je res bi uravnotežen za nazaj. Potem ne vem zakaj Evropska komisija predloge nacionalnih proračunov najprej pogleda in da svoje pripombe in dala svoje pripombe. Potem Evropska komisija ne dela dobro ali kako je sedaj. Mislim, da je prav. Država ne bo nič izgubila. Nihče ne bo nič izgubil. Ne Vlada. Mi ne bomo rušili Vlade, če bo Ustavno sodišče reklo, da je proračun neustaven. To boš videl s strani Nove Slovenije. To zagotavljam. Ne bomo rušili Vlade zaradi tega. Ampak mi vsi, država kot taka, bomo vedeli pri čem smo. Če pa vi nočete, če pa vi hočete ribariti v kalnem pa v redu. Imate večino, imate vso svobodo. Predlagam in upam, da se tukaj razumemo, da imamo Ustavno sodišče, ki presoja akte Državnega zbora v skladu z Ustavo. In dajmo jim to pristojnost in to priložnost. Hvala lepa.
 Hvala, gospod poslanec. Želi še kdo razpravljati? Gospod minister, vas sprašujem, če bi želeli še vi kaj dodati? Gospa Bien Karlovšek, tudi ne. Gospe in gospodje, predlog mnenja odbora je, da se odbor strinja z mnenjem Zakonodajno-pravne službe z dne 16. 5. 2019 ter ji predlaga, da v skladu z 266. členom Poslovnika Državnega zbora pripravi odgovor Ustavnemu sodišču Republike Slovenije. Glasujemo o predlogu. Začenjam glasovanje. Glasovanje poteka. Zaključujem glasovanje. Kdo je za? (9 članov.) Je kdo proti? (6 članov.) Ugotavljam, da je predlog sprejet. S tem tudi zaključujem 1. točko dnevnega reda in 14. nujno sejo Odbora za finance.


type: wikipedia

text:
29. junij je 180. dan leta (181. v prestopnih letih) v gregorijanskem koledarju. Ostaja še 185 dni.
 Dogodki
 1613 - v požaru zgori gledališče Globe Theatre v Londonu
 1864 - 99 ljudi izgubi življenje v najhujši kanadski železniški nesreči pri kraju St-Hilaire
 1895 - pripadniki ruske sekte Duhobor protestno zažgejo orožje
 1913 - zaradi sporov glede delitve Makedonije se začne druga balkanska vojna
 1916 - Avstrijska vojska na soški fronti prvič uporabi strupeni plin klor
 1917 - slovenski izseljenci v ZDA sprejmejo čikaško izjavo
 1927 - preizkušen propeler s spremenljivim naklonom
 1937 - Joseph-Armand Bombardier prejme patent za gosenično snežno vozilo
 1942 - partizani pri Verdu napadejo vlak in osvobodijo 332 taboriščnikov na poti v Gonars
 1976 - Sejšeli postanejo neodvisna država
 2017 - Arbitražno sodišče v Haagu odloči o kopenski in pomorski meji med Slovenijo in Hrvaško
 Rojstva
 1136 - Petronila Aragonska, kraljica Aragona in grofica Barcelone († 1173)
 1227 - Hodžo Tokijori, japonski regent († 1263)
 1318 - Jusuf I., granadski emir († 1354)
 1326 - Murat I., sultan Osmanskega cesarstva († 1389)
 1793 - Josef Ressel, češki gozdar, izumitelj († 1857)
 1797 - Friderik Irenej Baraga, slovenski škof, misijonar, raziskovalec, Božji služabnik († 1868)
 1798 - Giacomo Leopardi, italijanski pesnik († 1837)
 1801 - Claude Frédéric Bastiat, francoski ekonomist († 1850)
 1818 - Pietro Angelo Secchi, italijanski duhovnik, astrofizik († 1878)
 1858 - George Washington Goethals, ameriški častnik, gradbenik († 1928)
 1868 - George Ellery Hale, ameriški astronom († 1938)
 1873 - Leo Frobenius, nemški etnolog († 1938)
 1879 - Zsigmond Móricz, madžarski pisatelj († 1942)
 1880 - Ludwig Beck, nemški general († 1944)
 1886 - Robert Schuman, francoski politik († 1963)
 1900 - Antoine de Saint-Exupéry, francoski pilot, pisatelj († 1944)
 1908 - Leroy Anderson, ameriški skladatelj († 1975)
 1910 - Frank Loesser, ameriški skladatelj († 1969)
 1911 - Bernard Herrmann, ameriški skladatelj († 1975)
 1941 - Stokely Carmichael - Kwame Ture, ameriški aktivist za človekove pravice († 1998)
 1952 - Don Carlos, jamajški pevec reggaeja, glasbenik
 1963 - Anne-Sophie Mutter, nemška violinistka
 1972 - Samantha Reed Smith, ameriška mirovna aktivistka († 1985)
 Smrti
 1045 - Ema Krška, slovenska plemkinja, svetnica (* ok. 983)
 1153 - Olafr Godredsson, kralj otoka Man in Hebridov (* ok. 1080)
 1252 - Abel Danski, schleswiški vojvoda, kralj Danske (* 1218)
 1315 - Ramon Llull, španski (katalonski) teolog in filozof (* 1232)
 1336 - Friderik I., markiz Saluzza (* 1287)
 1725 - Arai Hakuseki, japonski konfucijanski filozof in politik (* 1657)
 1744 - André Campra, francoski skladatelj (* 1660)
 1855 - John Gorrie, ameriški zdravnik, izumitelj, človekoljub (* 1803)
 1861 - Elizabeth Barrett Browning, angleška pesnica (* 1806)
 1873 - Michael Madhusudan Datta, indijski pesnik, dramatik (* 1824)
 1874 - Anton Frederik Tscherning, danski reformator vojske (* 1795)
 1895 - Thomas Henry Huxley, angleški biolog (* 1825)
 1936 - Janoš Slepec, madžarski slovenski katoliški duhovnik, zgodovinopisec in novinar (* 1872)
 1940 - Paul Klee, švicarski slikar (* 1879)
 1941 - Ignacy Jan Paderewski, poljski pianist, skladatelj, politik (* 1860)
 1948 - Ciril Kotnik, slovenski diplomat (* 1895)
 1967 - Jayne Mansfield, ameriška filmska igralka (* 1933)
 1977 - Magda Wolff - Magda Lupescu, romunska avanturistka (* 1896)
 1991 - Henri Lefebvre, francoski filozof in sociolog (* 1901)
 1993 - Hector Lavoe, portoriški pevec salse (* 1946)
 1994 - Kurt Peter Eichhorn, nemški dirigent (* 1908)
 1995 - Lana Turner, ameriška filmska igralka (* 1921)
 1998 - Jack Rowley, angleški nogometaš (* 1920)
 2000 - Vittorio Gassman, italijanski dramski in filmski igralec (* 1922)
 2002:
 Rosemary Clooney, ameriška pevka (* 1928)
 Ole-Johan Dahl, norveški računalnikar (* 1931)
 2003 - Katharine Hepburn, ameriška filmska igralka (* 1907))
 2004 - Stipe Šuvar, hrvaški politik (* 1936)
 2007 - msgr. Alojzij Šuštar, ljubljanski nadškof in metropolit (* 1920)
 Prazniki in obredi
 sv. Peter in Pavel - praznik v Rimskokatoliški in v pravoslavnih Cerkvah (v Cerkvah, ki uporabljajo še stari pravoslavni koledar, je ta praznik 12. julija)
 Sveti Peter in Pavel - svečani praznik v nekaterih državah, npr.: Italija (sv. Peter in Pavel sta zaščitnika mesta Rim)
 629


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
15.3.2012
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 L 76/44
 EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS
 Nr. 157/2011
 2011 m. gruodžio 2 d.
 kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XX priedas (Aplinka)
 EEE JUNGTINIS KOMITETAS,
 atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – Susitarimas) su pakeitimais, padarytais Europos ekonominės erdvės susitarimą patikslinančiu protokolu, ypač į šio Susitarimo 98 straipsnį,
 kadangi:
 (1)
 Susitarimo XX priedas buvo iš dalies pakeistas 2011 m. spalio 21 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 122/2011 (1);
 (2)
 į Susitarimą turi būti įtraukta 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/41/EB dėl riboto genetiškai modifikuotų mikroorganizmų naudojimo (2),
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 Susitarimo XX priedo 24 punktas (Tarybos direktyva 90/219/EEB) pakeičiamas taip:
 „32009 L 0041: 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/41/EB dėl riboto genetiškai modifikuotų mikroorganizmų naudojimo (OL L 125, 2009 5 21, p. 75).“
 2 straipsnis
 Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede skelbtinas Direktyvos 2009/41/EB tekstas islandų ir norvegų kalbomis yra autentiškas.
 3 straipsnis
 Šis sprendimas įsigalioja 2011 m. gruodžio 3 d., jei EEE jungtiniam komitetui pateikti visi pranešimai pagal Susitarimo 103 straipsnio 1 dalį (3).
 4 straipsnis
 Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE dalyje ir EEE priede.
 Priimta Briuselyje 2011 m. gruodžio 2 d.
 EEE jungtinio komiteto vardu
 Pirmininkas
 Kurt JÄGER
 (1) OL L 341, 2011 12 22, p. 87.
 (2) OL L 125, 2009 5 21, p. 75.
 (3) Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.


type: caselaw

text:
 18.4.2009
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 90/24
 Wyrok Sądu Pierwszej Instancji z dnia 4 marca 2009 r. – Associazione italiana del risparmio gestito i Fineco Asset Management przeciwko Komisji
 (Sprawa T-445/05) (1)
 (Pomoc państwa - System pomocy wprowadzony przez władze włoskie na rzecz niektórych przedsiębiorstw zbiorowego inwestowania w zbywalne papiery wartościowe specjalizujących się w inwestowaniu w akcje spółek o małej lub średniej kapitalizacji - Decyzja uznająca pomoc za niezgodną ze wspólnym rynkiem - Skarga o stwierdzenie nieważności - Bezpośrednie i indywidualne oddziaływanie - Dopuszczalność - Obowiązek uzasadnienia - Selektywny charakter środka - Obowiązek odzyskania)
 2009/C 90/38
 Język postępowania: włoski
 Strony
 Strona skarżąca: Associazione italiana del risparmio gestito (Rzym, Włochy) i Fineco Asset Management SpA (Rzym) (przedstawiciele: G. Escalar, G. Cipolla i V. Giordano, adwokaci)
 Strona pozwana: Komisja Wspólnot Europejskich (przedstawiciele: V. Di Bucci i E. Righini, pełnomocnicy)
 Przedmiot sprawy
 Stwierdzenie nieważności decyzji Komisji 2006/638/WE z dnia 6 września 2005 r. dotyczącej programu pomocy państwa wdrożonego przez Włochy na rzecz niektórych przedsiębiorstw zbiorowego inwestowania w zbywalne papiery wartościowe, wyspecjalizowanych w inwestycjach w przedsiębiorstwa o małej i średniej kapitalizacji notowane na rynkach regulowanych (Dz.U. 2006, L 268, s. 1).
 Sentencja wyroku
 1)
 Skarga zostaje oddalona.
 2)
 Skarżące zostają obciążone kosztami postępowania.
 (1) Dz.U. C 48 z 25.2.2006.


text:
 21.6.2012
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 161/41
 AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 33/2012 HATÁROZATA
 (2012. február 10.)
 az EGT-megállapodásnak az áruforgalommal kapcsolatos ellenőrzések és alaki követelmények egyszerűsítéséről szóló és az eljárásokat meghatározó 10. jegyzőkönyve IIa. fejezetének végrehajtását nyomon követő közös munkacsoport létrehozásáról
 AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 92. cikkére, 94. cikke (3) bekezdésére, valamint a megállapodás 10. jegyzőkönyve 9f. cikkének (1) bekezdésére,
 mivel:
 (1)
 A 2009. június 30-i 76/2009 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította a megállapodás 10. jegyzőkönyvét, azzal a céllal, hogy a vámbiztonsági intézkedésekre vonatkozóan új fejezetet (IIa.) illesszen be a megállapodásba.
 (2)
 A 10. jegyzőkönyv 9b. cikke úgy rendelkezik, hogy a Szerződő Felek közötti kétoldalú kereskedelemben abban az esetben el lehet tekinteni a vámbiztonsági intézkedések alkalmazásától, ha az érintett területeken azonos szintű a vámbiztonság.
 (3)
 A 10. jegyzőkönyv 9f. cikke úgy rendelkezik, hogy az EGT Vegyes Bizottság meghatározza azokat a szabályokat, amelyek révén a Szerződő Felek biztosíthatják a 10. jegyzőkönyv IIa. fejezete végrehajtásának nyomon követését, és ellenőrizhetik a IIa. fejezetben és a 10. jegyzőkönyv I. és II. mellékletében szereplő rendelkezések betartását,
 ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
 1. cikk
 (1) Létrejön a vámbiztonsági intézkedésekkel foglalkozó közös munkacsoport (a továbbiakban: a munkacsoport), amely nyomon követi az EGT-megállapodás 10. jegyzőkönyve IIa. fejezetében foglalt vámbiztonsági intézkedések végrehajtását, valamint ellenőrzi a IIa. fejezetben és a jegyzőkönyv I. és II. mellékletében foglalt rendelkezések betartását.
 (2) A munkacsoport az e határozat mellékletében meghatározott eljárási szabályoknak megfelelően működik.
 (3) A munkacsoport az EGT Vegyes Bizottság eljárási szabályzata (2) 15. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett, a szabad áruforgalommal foglalkozó közös albizottságnak számol be.
 2. cikk
 Ez a határozat 2012. február 11-én lép hatályba, feltéve, hogy az EGT Vegyes Bizottság a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megkapta (3).
 3. cikk
 Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.
 Kelt Brüsszelben, 2012. február 10-én.
 az EGT Vegyes Bizottság részéről
 a megbízott elnök
 Gianluca GRIPPA
 (1) HL L 232., 2009.9.3., 40. o.
 (2) Az EGT Vegyes Bizottság 1/94 határozata (1994. február 8.) az EGT Vegyes Bizottság eljárási szabályzatának elfogadásáról (HL L 85., 1994.3.30., 60. o.).
 (3) Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.
 MELLÉKLET
 A VÁMBIZTONSÁGI INTÉZKEDÉSEKKEL FOGLALKOZÓ KÖZÖS MUNKACSOPORT ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA
 1. cikk
 Összetétel
 A munkacsoport az Európai Unió és az EFTA-államok képviselőiből áll; adott esetben a csoport részét képezik az uniós tagállamok vámigazgatásának szakértői is.
 2. cikk
 Feladatok
 (1) A munkacsoport értékeli, hogy a Szerződő Felek jogszabályaiban meghatározott vámbiztonsági intézkedések szintje azonos-e. Különösen a beérkezés előtti és utáni tájékoztatásra, a vámbiztonsági ellenőrzésekre és a kockázatkezelésre, valamint az engedélyezett gazdasági szereplőkre vonatkozó jogszabályok végrehajtását követi nyomon. A bizottság az érintett jogszabályok módosításáról is információt cserél.
 (2) A munkacsoport megvitatja a 10. jegyzőkönyv IIa. fejezetében szükséges technikai módosításokat.
 (3) A munkacsoport bármely Szerződő Fél kérésére szakértői ülést szervez konkrét kérdések megvitatására. A munkacsoport felülvizsgálja a Szerződő Felek adminisztratív eljárásait is. E felülvizsgálat elvégzése érdekében a munkacsoport helyszíni látogatást tehet.
 (4) A munkacsoport bármely szerződő fél kérésére megvitatja azokat a kérdéseket, amelyeket a 10. jegyzőkönyv IIa. fejezetében meghatározott vámbiztonsági intézkedések végrehajtásához kapcsolódóan relevánsnak ítél.
 3. cikk
 Elnökség
 A munkacsoport üléseinek elnöki tisztét hathavi váltással az Európai Unió egyik képviselője, illetve a 10. jegyzőkönyv IIa. fejezetének hatálya alá tartozó valamelyik EFTA-állam képviselője látja el.
 4. cikk
 Ülések
 (1) A munkacsoport rendszeresen, évente legalább egyszer ülésezik.
 (2) Az ülésekre Brüsszelben vagy a munkacsoport elnöke által meghatározott egyéb helyen kerül sor.
 (3) A munkacsoport üléseit az elnök hívja össze. Az 1. cikkben említett résztvevők legkésőbb az ülés időpontja előtt tíz nappal meghívót kapnak az ülésre. Sürgős esetben előfordulhat, hogy az értesítési idő ennél rövidebb.
 (4) A munkacsoport munkanyelve az angol.
 (5) Az ülések – eltérő megállapodás hiányában – nem nyilvánosak.
 5. cikk
 Napirend
 (1) Az elnök minden ülésre ideiglenes napirendet készít. Az 1. cikkben említett résztvevők legkésőbb az ülés időpontja előtt tíz nappal megkapják az ülés napirendjét.
 (2) A Szerződő Felek vagy írásban, az elnöknek címezve vagy az ülés napján a napirend elfogadása előtt kérhetik további napirendi pontok felvételét.
 6. cikk
 Jegyzőkönyv
 (1) Az elnök biztosítja, hogy a munkacsoport valamennyi üléséről jegyzőkönyv készüljön. A jegyzőkönyv valamennyi napirendi pontra vonatkozóan rögzíti a munkacsoport ajánlásait, illetve következtetéseit.
 (2) A jegyzőkönyvtervezetet megküldik a Szerződő Feleknek, és az ülést követő húsz munkanapon belül elfogadják.
 7. cikk
 Költségek
 A Szerződő Felek képviselői és az uniós tagállamok vámigazgatásától érkező szakértők maguk viselik a munkacsoport ülésein való részvétellel kapcsolatos költségeket.


text:
 16.4.2005
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 93/9
 Návrh na začatie prejudiciálneho konania podaný rozsudkom Cour de cassation de Belgique (prvá komora) z 20. januára 2005, ktorý súvisí s konaním: Belgický štát proti Ring Occasions a Fortis Banque
 (Vec C-42/05)
 (2005/C 93/17)
 Jazyk konania: francúzština
 Cour de cassation de Belgique (prvá komora) podal rozsudkom z 20. januára 2005 na Súdny dvor Európskych spoločenstiev návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý súvisí s konaním: Belgický štát proti Ring Occasions a Fortis Banque a bol doručený kancelárii Súdneho dvora dňa 3. februára 2005.
 Cour de cassation de Belgique (prvá komora) žiada Súdny dvor, aby rozhodol o nasledujúcich otázkach:
 1.
 Ak je vec určená daňovníkovi, ktorý v dobrej viere uzavrel zmluvu, bez toho, aby vedel, že predajca sa dopustil podvodu, odporuje zásade daňovej neutrality dane z pridanej hodnoty skutočnosť, že zrušením kúpno-predajnej zmluvy podľa predpisov vnútroštátneho občianskeho práva, ktoré postihuje takúto zmluvu absolútnou neplatnosťou z dôvodu rozporu s verejným poriadkom, ktorý spôsobil nezákonným konaním predajca, stráca tento daňovník právo na odpočet dane?
 2.
 Bude odpoveď v prípade absolútnej neplatnosti vyplývajúcej z podvodu na samotnej dani z pridanej hodnoty odlišná?


text:
Η παρούσα σελίδα αφορά το έτος 1980 κατά το Γρηγοριανό ημερολόγιο
 Γεγονότα
 Ιανουάριος
 1 Ιανουαρίου - Αλλαγές στον σουηδικό νόμο περί της διαδοχής κάνουν την πριγκίπισσα Βικτώρια της Σουηδίας διάδοχο του θρόνου, μπροστά από τον μικρότερο αδελφό της.
 6 Ιανουαρίου - Δολοφονείται από τη σικελική μαφία ο πρόεδρος της Σικελίας, Πιερσάντι Ματαρέλα.
 9 Ιανουαρίου - Στη Σαουδική Αραβία, 63 αντάρτες Ισλαμιστές αποκεφαλίζονται για τη συμμετοχή τους στην πολιορκία του Μασγίντ αλ-Χαράμ στη Μέκκα το Νοέμβριο του 1979.
 20 Ιανουαρίου - Οι Πίτσμπουργκ Στίλερς κερδίζουν το τέταρτο πρωτάθλημα NFL σε έξι σεζόν, νικώντας τους Λος Άντζελες Ραμς με 31-19 στο Σούπερ Μπόουλ που διεξήχθη στο Ρόουζ Μπόουλ στην Πασαντίνα (Καλιφόρνια). Το παιχνίδι παρακολούθησαν και οι Αμερικανοί όμηροι στο Ιράν.
 22 Ιανουαρίου - Συλλαμβάνεται στη Μόσχα ο Σοβιετικός επιστήμονας και ακτιβιστής ανθρωπίνων δικαιωμάτων Αντρέι Ζαχάρωφ.
 26 Ιανουαρίου - Το Ισραήλ και η Αίγυπτος συνάπτουν διπλωματικές σχέσεις.
 27 Ιανουαρίου - Έξι Αμερικανοί διπλωμάτες, παρουσιαζόμενοι ως Καναδοί, καταφέρνουν να διαφύγουν από την Τεχεράνη, Ιράν, ταξιδεύοντας στη Ζυρίχη, Ελβετία.
 31 Ιανουαρίου - Η ισπανική πρεσβεία στη Γουατεμάλα δέχεται εισβολή και πυρπολείται, με απολογισμό 37 νεκρούς.
 Φεβρουάριος
 17 Φεβρουαρίου - Πραγματοποιείται η πρώτη χειμερινή ανάβαση στο Έβερεστ από τους Κριστόφ Βιελίτσκι και Λάσεκ Κίτσι.
 Μάρτιος
 14 Μαρτίου - Στην Πολωνία, η πτήση 7 της LOT συντρίβεται κατά την τελική προσέγγιση κοντά στη Βαρσοβία, σκοτώνοντας 87 άτομα, συμπεριλαμβανομένης μίας 14μελούς αμερικανικής ομάδας πυγμαχίας.
 18 Μαρτίου - Στο κοσμοδρόμιο του Πλεσέτσκ στη Ρωσία, 48 άτομα σκοτώνονται από την έκρηξη πυραύλου Βοστόκ-2Μ στην εξέδρα εκτόξευσής του κατά τη διάρκεια τροφοδοσίας καυσίμου.
 Απρίλιος
 12 Απριλίου - Ο Σάμιουελ Ντόε αποκτά τον έλεγχο της Λιβερίας με πραξικόπημα, δίνοντας τέλος στην πάνω από 130 ετών κυριαρχία της μειονότητας των Αμερικανολιβεριανών.
 18 Απριλίου - Δημιουργείται η Ζιμπάμπουε (πρώην Ροδεσία). Το δολάριο Ζιμπάμπουε αντικαθιστά το δολάριο της Ροδεσίας ως το επίσημο νόμισμα της χώρας.
 Μάιος
 8 Μαΐου - Ο Παγκόσμιος Οργανισμός Υγείας επιβεβαιώνει την εξάλειψη της ευλογιάς.
 9 Μαΐου - Σκοτώνεται σε αεροπορικό δυστύχημα στο Νιου Τζέρσεϊ ο Τζέιμς Αλεξάντερ Τζορτζ Σμιθ Μακάρτνεϊ, πολιτικός από τα Τερκς και Κέικος.
 9 Μαΐου - Ο Γεώργιος Ράλλης γίνεται πρωθυπουργός της Ελληνικής Δημοκρατίας.
 13 Μαΐου - Ένας ανεμοστρόβιλος F3 χτυπά το Μίσιγκαν.
 18 Μαΐου - Έκρηξη του όρους της Αγίας Ελένης στην πολιτεία Ουάσινγκτον σκοτώνει 57 άτομα και προκαλεί τεράστιες ζημιές.
 28 Μαΐου - Η Νότιγχαμ Φόρεστ κατακτά για 2η συνεχόμενη και τελευταία φορά το Κύπελλο Πρωταθλητριών επικρατώντας με 1-0 επί του Αμβούργου στο Σαντιάγκο Μπερναμπέου στην Μαδρίτη.
 Ιούνιος
 Ιούλιος
 1 Ιουλίου - Το Ο Canada γίνεται επισήμως ο εθνικός ύμνος του Καναδά.
 18 Ιουλίου - Πραγματοποιούνται τα εγκαίνια της νέας μεταλλικής γέφυρας στη Λεωφόρο Αθηνών (στη συμβολή της με τη Λεωφόρο Κηφισού).
 29 Ιουλίου - Μετά την Ιρανική Επανάσταση, το Ιράν υιοθετεί μία νέα "ιερή" σημαία.
 Αύγουστος
 23 Αυγούστου - Ξεκινά την λειτουργία της η ΕΥΔΑΠ.
 25 Αυγούστου - Η Ζιμπάμπουε γίνεται μέλος του Οργανισμού Ηνωμένων Εθνών.
 29 Αυγούστου - Πραγματοποιούνται τα εγκαίνια της οδικής παράκαμψης Αχλαδόκαμπου.
 Σεπτέμβριος
 12 Σεπτεμβρίου - Πραγματοποιείται στρατιωτικό πραξικόπημα στην Τουρκία.
 22 Σεπτεμβρίου - Το Ιράκ εισβάλλει στο Ιράν.
 23 Σεπτεμβρίου - Ο Μπομπ Μάρλεϊ δίνει στο Πίτσμπεργκ την τελευταία του συναυλία.
 Οκτώβριος
 10 Οκτωβρίου - Σεισμός μεγέθους 7,3 Ρίχτερ πλήττει τη βόρεια Αλγερία, με απολογισμό 3.500 νεκρούς και 10.000 τραυματίες.
 10 Οκτωβρίου - Ιδρύεται στο Ελ Σαλβαδόρ το Μέτωπο Εθνικής Απελευθέρωσης Φαραμπούντο Μαρτί.
 Νοέμβριος
 4 Νοεμβρίου - Ο Ρόναλντ Ρήγκαν εκλέγεται ως ο 40ός πρόεδρος των Ηνωμένων Πολιτειών, νικώντας τον εν ενεργεία Τζίμι Κάρτερ.
 12 Νοεμβρίου - Το διαστημικό σκάφος της NASA Βόγιατζερ 1 κάνει την πλησιέστερη προσέγγισή του στον Κρόνο και παίρνει τις πρώτες εικόνες των δακτυλίων του.
 16 Νοεμβρίου - Κατά τη διάρκεια της πορείας για την επέτειο του Πολυτεχνείου δολοφονείται από την αστυνομία η Σταματίνα Κανελλοπούλου και χτυπιέται θανάσιμα ο Ιάκωβος Κουμής.
 21 Νοεμβρίου - Ξεσπά θανατηφόρα πυρκαγιά σε ξενοδοχείο στη Νεβάδα. 85 άτομα σκοτώθηκαν και 627 τραυματίστηκαν στη χειρότερη καταστροφή στην ιστορία της Νεβάδας.
 Δεκέμβριος
 2 Δεκεμβρίου - Εμφύλιος Πόλεμος του Ελ Σαλβαδόρ: Βιάζονται και δολοφονούνται τέσσερις Αμερικανίδες ιεραπόστολοι.
 8 Δεκεμβρίου - Ο πρώην Beatle Τζον Λένον δολοφονείται από τον Μαρκ Ντέιβιντ Τσάπμαν μπροστά από το κτίριο Ντακότα στη Νέα Υόρκη.
 19 Δεκεμβρίου - Τα πολυκαταστήματα «Μινιόν» και «Κατράντζος» καταστρέφονται από εκρήξεις βομβών, σε οργανωμένη επιχείρηση δολιοφθοράς.
 Γεννήσεις
 1 Ιανουαρίου - Λάζαρος Αγαδάκος, Έλληνας καλαθοσφαιριστής
 1 Ιανουαρίου - Μιχάλης Εμιρλής, Έλληνας τραγουδιστής
 1 Ιανουαρίου - Ρίτσι Φόλκνερ, Άγγλος κιθαρίστας (Judas Priest)
 2 Ιανουαρίου - Γιώργος Δέδας, Έλληνας καλαθοσφαιριστής
 3 Ιανουαρίου - Παναγιώτης Ραφαηλίδης, Έλληνας τραγουδιστής
 6 Ιανουαρίου - Αποστολία Ζώη, Ελληνίδα τραγουδίστρια
 6 Ιανουαρίου - Ευτύχης Μπλέτσας, Έλληνας παρουσιαστής και μάγειρας
 14 Ιανουαρίου - Άντρια Ζίζιτς, Κροάτης καλαθοσφαιριστής
 17 Ιανουαρίου - Ζόι Ντεσανέλ, Αμερικανίδα ηθοποιός και τραγουδίστρια
 19 Ιανουαρίου - Άρβυντας Ματσιγιάουσκας, Λιθουανός καλαθοσφαιριστής
 19 Ιανουαρίου - Τζένσον Μπάτον, Άγγλος οδηγός αγώνων
 25 Ιανουαρίου - Τσάβι Ερνάντεθ, Ισπανός ποδοσφαιριστής
 25 Ιανουαρίου - Μισέλ ΜακΚουλ, Αμερικανίδα παλαίστρια
 25 Ιανουαρίου - Στάθης Ταυλαρίδης, Έλληνας ποδοσφαιριστής
 9 Φεβρουαρίου - Δημήτρης Ουγγαρέζος, Έλληνας παρουσιαστής
 9 Φεβρουαρίου - Φαίη Σκορδά, Ελληνίδα παρουσιάστρια
 9 Φεβρουαρίου - Άγγελος Χαριστέας, Έλληνας ποδοσφαιριστής
 11 Φεβρουαρίου -Θάνος Τοκάκης, Έλληνας ηθοποιός και σκηνοθέτης
 15 Φεβρουαρίου - Πιότρ Γελφίμοφ, Λευκορώσος τραγουδιστής
 19 Φεβρουαρίου - Σπύρος Γιαννιώτης, Έλληνας κολυμβητής
 19 Φεβρουαρίου - Πιερ-Οβόνο Εμπέντε, Καμερουνέζος ποδοσφαιριστής
 21 Φεβρουαρίου - Γίγκμε Κεσάρ Ναμγκιάλ Βανγκτσούκ, βασιλιάς του Μπουτάν
 21 Φεβρουαρίου - Τιτσιάνο Φέρο, Ιταλός τραγουδιστής
 26 Φεβρουαρίου - Ζούλιο Σέζαρ ντα Σίλβα ε Σόουζα, Βραζιλιάνος ποδοσφαιριστής
 1 Μαρτίου - Μπεσκιοϊλού Αντέμ, Τούρκος ποδοσφαιριστής
 2 Μαρτίου - Μελέτης Ηλίας, Έλληνας ηθοποιός
 18 Μαρτίου - Σοφία Μάιλς, Αγγλίδα ηθοποιός
 20 Μαρτίου - Ρομπέρτας Γιαβτόκας, Λιθουανός καλαθοσφαιριστής
 21 Μαρτίου - Πίτερ Οφορίκουε, Γκανέζος ποδοσφαιριστής
 21 Μαρτίου - Ροναλντίνιο, Βραζιλιάνος ποδοσφαιριστής
 28 Μαρτίου - Στέλλα Πιλάτου, Ελληνίδα αθλήτρια
 1 Απριλίου - Ράντυ Όρτον, Αμερικανός παλαιστής
 3 Απριλίου - Αρετή Τέζα, Ελληνίδα πετοσφαιρίστρια
 5 Απριλίου - Μάριο Κασούν, Κροάτης καλαθοσφαιριστής
 7 Απριλίου - Ντέιβιντ Οτάνγκα, Αμερικανός παλαιστής
 7 Απριλίου - Ελένη Ποιμενίδου, Ελληνίδα χειροσφαιρίστρια
 9 Απριλίου - Λουτσιάνο Γκαλέτι, Αργεντινός ποδοσφαιριστής
 22 Απριλίου - Κόρα Καρβούνη, Ελληνίδα ηθοποιός
 26 Απριλίου - Τσάνινγκ Τέιτουμ, Αμερικανός ηθοποιός
 28 Απριλίου - Καρολίνα Γκότσεβα, τραγουδίστρια από την Βόρεια Μακεδονία
 1 Μαΐου - Άνα Κλάουδια Ταλανκόν, Μεξικάνα ηθοποιός
 6 Μαΐου - Δημήτρης Διαμαντίδης, Έλληνας καλαθοσφαιριστής
 8 Μαΐου - Παναγιώτης Καυκής, Έλληνας καλαθοσφαιριστής
 23 Μαΐου - Φάνης Γκέκας, Έλληνας ποδοσφαιριστής
 30 Μαΐου - Στίβεν Τζέραρντ, Άγγλος ποδοσφαιριστής
 3 Ιουνίου - Λάζαρος Παπαδόπουλος, Έλληνας καλαθοσφαιριστής
 8 Ιουνίου - Γκουστάβο Μαντούκα, Βραζιλιάνος ποδοσφαιριστής
 13 Ιουνίου - Χουάν Κάρλος Ναβάρο, Ισπανός καλαθοσφαιριστής
 16 Ιουνίου - Νεχίρ Ερντογάν, Τουρκάλα ηθοποιός
 19 Ιουνίου - Αρκάντιους Μάλαρτζ, Πολωνός ποδοσφαιριστής
 23 Ιουνίου - Φραντσέσκα Σκιαβόνε, Ιταλίδα αντισφαιρίστρια
 6 Ιουλίου - Πάου Γκασόλ, Ισπανός καλαθοσφαιριστής
 6 Ιουλίου - Εύα Γκριν, Γαλλίδα ηθοποιός
 8 Ιουλίου - Ρόμπι Κιν, Ιρλανδός ποδοσφαιριστής
 10 Ιουλίου - Εσεκιέλ Γκονσάλες, Αργεντινός ποδοσφαιριστής
 10 Ιουλίου - Τζέσικα Σίμπσον, Αμερικανίδα τραγουδίστρια
 15 Ιουλίου - Μιχάλης Ζαμπίδης, Έλληνας αθλητής του κικ μποξ
 19 Ιουλίου - Απόστολος Αρμενάκης, Έλληνας πετοσφαιριστής
 27 Ιουλίου - Ντολφ Ζίγκλερ, Αμερικανός παλαιστής
 2 Αυγούστου - Νάντια Μπγιόρλιν, Αμερικανίδα ηθοποιός
 18 Αυγούστου - Αθηνά Παπαγιάννη, Ελληνίδα αθλήτρια
 20 Αυγούστου - Γαβριήλ Σακελλαρίδης, Έλληνας πολιτικός
 20 Αυγούστου - Γιώργος Χρυσοστόμου, Έλληνας ηθοποιός
 26 Αυγούστου - Μακόλεϊ Κάλκιν, Αμερικανός ηθοποιός
 26 Αυγούστου - Κρις Πάιν, Αμερικανός ηθοποιός
 26 Αυγούστου - Μανόλης Παπαμακάριος, Έλληνας καλαθοσφαιριστής
 29 Αυγούστου - Γουίλιαμ Λέβι, Κουβανός ηθοποιός
 9 Σεπτεμβρίου - Μισέλ Ουίλιαμς, Αμερικανίδα ηθοποιός
 12 Σεπτεμβρίου - Γιάο Μινγκ, Κινέζος καλαθοσφαιριστής
 12 Σεπτεμβρίου - Σίσσυ Χρηστίδου, Ελληνίδα παρουσιάστρια
 13 Σεπτεμβρίου - Βαγγέλης Νάστος, Έλληνας ποδοσφαιριστής
 29 Σεπτεμβρίου - Ζακάρι Λεβί, Αμερικανός ηθοποιός
 4 Οκτωβρίου - Τομάς Ροσίτσκι, Τσέχος ποδοσφαιριστής
 8 Οκτωβρίου - Μιζ, Αμερικανός παλαιστής
 14 Οκτωβρίου - Μπεν Γουίσοου, Άγγλος ηθοποιός
 14 Οκτωβρίου - Τζανσού Ντερέ, Τουρκάλα ηθοποιός και μοντέλο
 21 Οκτωβρίου - Κιμ Καρντάσιαν, Αμερικανίδα επιχειρηματίας και μοντέλο
 29 Οκτωβρίου - Μπεν Φόστερ, Αμερικανός ηθοποιός
 5 Νοεμβρίου - Κρίστοφ Μετσέλντερ, Γερμανός ποδοσφαιριστής
 12 Νοεμβρίου - Ράιαν Γκόσλινγκ, Καναδός ηθοποιός
 13 Νοεμβρίου - Μίλος Βούγιανιτς, Σέρβος καλαθοσφαιριστής
 29 Νοεμβρίου - Ηλίας Κασιδιάρης, Έλληνας πολιτικός
 1 Δεκεμβρίου - Γεωργία Τζανακάκη, Ελληνίδα πετοσφαιρίστρια
 7 Δεκεμβρίου - Σάββας Πούμπουρας, Έλληνας παρουσιαστής
 7 Δεκεμβρίου - Τζον Τέρι, Άγγλος ποδοσφαιριστής
 9 Δεκεμβρίου - Σάιμον Χέλμπεργκ, Αμερικανός ηθοποιός
 12 Δεκεμβρίου - Gus G., Έλληνας κιθαρίστας (Firewind)
 17 Δεκεμβρίου - Ρόναλντ Γκαρσία, Βολιβιανός ποδοσφαιριστής
 17 Δεκεμβρίου - Αλεξάνδρα Παπαγεωργίου, Ελληνίδα σφυροβόλος
 18 Δεκεμβρίου - Κριστίνα Αγκιλέρα, Αμερικανίδα τραγουδίστρια
 19 Δεκεμβρίου - Τζέικ Τζίλενχαλ, Αμερικανός ηθοποιός
 27 Δεκεμβρίου - Κλαούντιο Καστανιόλι, Ελβετός παλαιστής
 30 Δεκεμβρίου - Χένρι Ντόμερκαντ, Αμερικανός καλαθοσφαιριστής
 Ένρι Τσανάι - Αλβανός φωτογράφος
 Θάνατοι
 2 Ιανουαρίου - Φίλιππος Δραγούμης, Έλληνας πολιτικός
 2 Ιανουαρίου - Γεώργιος Μαυροφόρος, Έλληνας πολιτικός
 4 Ιανουαρίου - Κώστας Κόλλιας Έλληνας τραγουδιστής.
 20 Ιανουαρίου- Δημήτρη Ζευγά Έλληνας τραγουδιστής.
 23 Ιανουαρίου - Λιλ Ντάγκοβερ, Γερμανίδα ηθοποιός
 27 Ιανουαρίου - Στρατής Τσίρκας, Έλληνας συγγραφέας
 3 Φεβρουαρίου - Ρέι Χάιντορφ, Αμερικανός συνθέτης
 8 Φεβρουαρίου - Νίκος Ξυλούρης, Έλληνας τραγουδιστής
 12 Φεβρουαρίου - Γεωργία Βασιλειάδου, Ελληνίδα ηθοποιός
 13 Φεβρουαρίου - Ντέιβιντ Γιάνσεν, Αμερικανός ηθοποιός
 19 Φεβρουαρίου - Δημήτριος Βρανόπουλος, Έλληνας πολιτικός
 19 Φεβρουαρίου - Μπον Σκοτ, Σκωτσέζος τραγουδιστής (AC/DC)
 22 Φεβρουαρίου - Όσκαρ Κοκόσκα, Αυστριακός ζωγράφος και ποιητής
 24 Φεβρουαρίου - Γεώργιος Ανδριανόπουλος, Έλληνας ποδοσφαιριστής και πολιτικός
 1 Μαρτίου - Ντίξι Ντιν, Άγγλος ποδοσφαιριστής
 18 Μαρτίου - Έριχ Φρομ, Γερμανός ψυχολόγος και φιλόσοφος
 23 Μαρτίου - Αλέκος Λειβαδίτης, Έλληνας ηθοποιός
 26 Μαρτίου - Ρολάν Μπαρτ, Γάλλος λογοτεχνικός κριτικός και συγγραφέας
 31 Μαρτίου - Τζέσε Όουενς, Αμερικανός αθλητής
 7 Απριλίου - Παύλος Δελαπόρτας, Έλληνας δικαστικός
 12 Απριλίου - Γουίλιαμ Τόλμπερτ ο νεότερος, Λιβεριανός πολιτικός
 15 Απριλίου - Ζαν-Πωλ Σαρτρ, Γάλλος φιλόσοφος και συγγραφέας
 24 Απριλίου - Αλέχο Καρπεντιέ, Κουβανός συγγραφέας
 25 Απριλίου - Μάριο Μπάβα, Ιταλός σκηνοθέτης
 29 Απριλίου - Άλφρεντ Χίτσκοκ, Άγγλος σκηνοθέτης
 4 Μαΐου - Γιόσιπ Μπροζ Τίτο, Γιουγκοσλάβος πολιτικός
 9 Μαΐου - Αλέξανδρος Εμπειρίκος - Κουμουνδούρος, Έλληνας πολιτικός
 9 Μαΐου - Τζέιμς Αλεξάντερ Τζορτζ Σμιθ Μακάρτνεϊ, πολιτικός από τα Τερκς και Κέικος
 24 Μαΐου - Ιωάννης Σ. Αλεξάκης, Έλληνας στρατιωτικός
 28 Μαΐου - Ρολφ Νεβάνλινα, Φινλανδός μαθηματικός
 7 Ιουνίου - Χένρυ Μίλλερ, Αμερικανός συγγραφέας
 12 Ιουνίου - Μασαγιόσι Οχίρα, Ιάπωνας πολιτικός
 22 Ιουνίου - Δημήτρης Παρτσαλίδης, Έλληνας πολιτικός
 23 Ιουνίου - Σαντζάι Γκάντι, Ινδός πολιτικός
 23 Ιουνίου - Φραντσέσκα Σκιαβόνε, Ιταλίδα αντισφαιρίστρια
 4 Ιουλίου - Γκρέγκορι Μπέιτσον, Άγγλος ανθρωπολόγος
 13 Ιουλίου - Σερέτσε Χάμα, πρόεδρος της Μποτσουάνας
 19 Ιουλίου - Νιχάτ Ερίμ, Τούρκος πολιτικός
 24 Ιουλίου - Πίτερ Σέλλερς, Άγγλος ηθοποιός
 25 Ιουλίου - Βλαντίμιρ Βισότσκι, Ρώσος τραγουδοποιός, ποιητής και ηθοποιός
 27 Ιουλίου - Μοχάμεντ Ρεζά Παχλαβί, σάχης του Ιράν
 1 Αυγούστου - Πατρίκ Ντεπαγιέ, Γάλλος οδηγός αγώνων
 6 Αυγούστου - Μαρίνο Μαρίνι, Ιταλός γλύπτης
 11 Σεπτεμβρίου -Χρήστος Ανδρικόπουλος Διοικητής του ΟΓΑ
 14 Σεπτεμβρίου - Χοσέ Μαρία Χιλ Ρόμπλες ι Κινιόνες, Ισπανός πολιτικός
 16 Σεπτεμβρίου - Ζαν Πιαζέ, Ελβετός ψυχολόγος
 25 Σεπτεμβρίου - Λιούις Μάιλστοουν, Ρώσος σκηνοθέτης
 25 Σεπτεμβρίου - Τζον Μπόναμ, Άγγλος ντράμερ (Led Zeppelin)
 25 Σεπτεμβρίου - Μάριε Ούντερ, Εσθονή ποιήτρια
 26 Σεπτεμβρίου - Βαγγέλης Χέλμης, Έλληνας ποδοσφαιριστής
 15 Οκτωβρίου - Πρίγκιπας Πέτρος της Ελλάδας και της Δανίας
 21 Οκτωβρίου - Χανς Άσπεργκερ, Αυστριακός παιδίατρος
 25 Οκτωβρίου - Φίλιππος, εκλέκτορας της Έσσης
 26 Οκτωβρίου - Φρέντερικ Κλαρκ, κυβερνήτης της Αγίας Λουκίας
 7 Νοεμβρίου - Στηβ ΜακΚουήν, Αμερικανός ηθοποιός
 16 Νοεμβρίου - Σταματίνα Κανελλοπούλου, Ελληνίδα αγωνίστρια
 23 Νοεμβρίου - Ιάκωβος Κουμής, Κύπριος αγωνιστής
 24 Νοεμβρίου - Δημήτριος Νότη Μπότσαρης, Έλληνας στρατιωτικός και πολιτικός
 2 Δεκεμβρίου - Ρομέν Γκαρί, Λιθουανός συγγραφέας
 2 Δεκεμβρίου - Ρόζα Εσκενάζυ, Ελληνίδα τραγουδίστρια
 3 Δεκεμβρίου - Όσβαλντ Μόσλι, Άγγλος πολιτικός
 8 Δεκεμβρίου - Τζον Λένον, Άγγλος μουσικός και τραγουδιστής (The Beatles)
 9 Δεκεμβρίου - Κώστας Μπίρης, Έλληνας αρχιτέκτονας
 10 Δεκεμβρίου - Βενέδικτος, Πατριάρχης Ιεροσολύμων
 15 Δεκεμβρίου - Κομνηνός Πυρομάγλου, Έλληνας πολιτικός
 24 Δεκεμβρίου - Καρλ Νταίνιτς, Γερμανός ναύαρχος
 30 Δεκεμβρίου - Γιάννης Χέλμης, Έλληνας ποδοσφαιριστής
 Ιωάννης Λυκούδης, Έλληνας ιατρός και πολιτικός
 Παύλος Παυλίδης, Έλληνας γελοιογράφος
 Έτη
 1980


type: other

text:
56/2010 Z. z. Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 610/2003 Z. z. o elektronických komunikáciách v znení neskor... | Aktuálne znenie
 Zákon č. 56/2010 Z. z.Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 610/2003 Z. z. o elektronických komunikáciách v znení neskorších predpisov
 Platnosť od 26.02.2010 do31.10.2011
 Účinnosť od 01.04.2010 do31.10.2011
 Aktuálne znenie 01.04.2010 - 31.10.2011
 1. V § 3 ods. 6 sa na konci pripája táto veta: „Súčasťou verejného telefónneho automatu je jeho kabína alebo jeho stojan.“.
 2. V § 6 sa za odsek 2 vkladajú nové odseky 3 až 5, ktoré znejú:
 „(3) Ministerstvo môže na základe písomnej žiadosti fyzickej osoby alebo právnickej osoby poskytnúť dotáciu na podporu výskumu a vývoja v oblasti elektronických komunikácií alebo prechodu na digitálne pozemské vysielanie, ak tým nebudú dotknuté pravidlá poskytovania štátnej pomoci podľa osobitného predpisu.4a) Na poskytovanie dotáciísa vzťahuje osobitný predpis.4b)
 (4) Po schválení žiadosti o dotáciu podľa odseku 3 ministerstvo uzatvorí s prijímateľom dotácie zmluvu o poskytnutí dotácie.
 (5) Podrobnosti o náležitostiach žiadosti o dotáciu podľa odseku 3 a účele dotácie ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo.“.
 „4a) Čl. 107 až 109 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ C 115, 9. 5. 2008).
 4b) § 8a zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 383/2008 Z. z.“.
 3. V § 6 ods. 8 sa slová „odseku 3 písm. i)“ nahrádzajú slovami „odseku 6 písm. i)“ a slová „odsekom 4“ sa nahrádzajú slovami „odsekom 7“.
 5. V § 7 ods. 6 písm. a) sa vypúšťajú slová „ani pôsobiť v ich prospech,“.
 6. V § 7 ods. 6 písm. c) sa vypúšťajú slová „ani pôsobiť v ich prospech alebo neprospech,“.
 7. V § 7 ods. 7 písm. d) sa na konci pripájajú tieto slová: „alebo vyhlásením za mŕtveho“.
 8. V § 7 ods. 9 písmeno b) znie:
 „b) bol právoplatne odsúdený za úmyselný trestný čin alebo ako obvinený uzavrel zmier v konaní o úmyselnom trestnom čine alebo bolo trestné stíhanie pre úmyselný trestný čin podmienečne zastavené alebo bol právoplatne odsúdený za trestný čin spáchaný z nedbanlivosti na nepodmienečný trest odňatia slobody,“.
 9. V § 7 sa vypúšťa odsek 10.
 10. V § 17 ods. 3 sa číslovka „4“ nahrádza číslovkou „7“.
 11. V § 26 ods. 2 sa číslovka „4“ nahrádza číslovkou „7“.
 12. V § 31 ods. 2 sa číslovka „4“ nahrádza číslovkou „7“.
 13. V § 32 ods. 6 a 8 sa číslovka „4“ nahrádza číslovkou „7“.
 14. V § 42 ods. 6 sa vypúšťajú slová „na postihnutom území“.
 15. V § 42 ods. 6 písm. b) sa na konci pripájajú tieto slová: „na postihnutom území“.
 16. V § 50 ods. 6 sa slová „§ 6 ods. 4“ nahrádzajú slovami „§ 6 ods. 7“.
 17. V § 50 ods. 8 druhá veta znie: „Vybranými údajmi o účastníkoch sú meno a priezvisko alebo obchodné meno, údaj o adrese, sídle alebo mieste podnikania a telefónne číslo.“.
 18. V § 59 sa za odsek 10 vkladajú nové odseky 11 a 12, ktoré znejú:
 „(11) Podnik je povinný pri tiesňových volaniach poskytnúť
 a) zobrazenie identifikácie volajúcej stanice zobrazením jej telefónneho čísla,
 b) zobrazenie identifikácie volajúcej stanice zobrazením mena, priezviska a adresy alebo obchodného mena a sídla, alebo miesta podnikania účastníka volajúcej stanice.
 (12) Ak ide o volanie z mobilnej telefónnej siete, pri ktorom číslo volajúcej stanice nie je k dispozícii, podnik poskytne zobrazenie medzinárodného označenia mobilného koncového zariadenia (IMEI).“.
 19. V § 71 ods. 3 písm. c) sa slová „neponúkol eurotarifu v súlade s osobitným predpisom30a) účastníkom, ktorým poskytuje službu roaming“ nahrádzajú slovami „nesprístupnil alebo neponúkol eurotarifu alebo SMS eurotarifu alebo neúčtoval maloobchodný poplatok bez dane z pridanej hodnoty za poskytnutie regulovaného roamingového volania alebo regulovanej roamingovej SMS správy alebo nedodržal postup pri prechode medzi tarifami podľa osobitného predpisu30a)“.
 20. V § 71 ods. 3 písm. f) sa na konci pripájajú tieto slová: „alebo prenositeľnosť čísla zabezpečil v rozpore s podrobnosťami, ktoré ustanovil všeobecne záväzný právny predpis (§ 48 ods. 4)“.
 21. V § 71 ods. 3 písmeno l) znie:
 „l) nezabezpečil na vlastné náklady, aby informácie získané pri odpočúvaní a zaznamenávaní prevádzky v sieťach boli zrozumiteľným spôsobom poskytnuté orgánu štátu alebo orgánu činnému v trestnom konaní a pripojil do siete zariadenie uvedené v zozname zariadení, ktoré je zakázané pripájať do siete (§ 56 ods. 1),“.
 22. V § 71 ods. 3 písm. m) sa slová „roamingového volania“ nahrádzajú slovami „regulovaného roamingového volania, regulovanej roamingovej SMS správy a regulovanej dátovej roamingovej služby“.
 23. V § 71 sa odsek 3 dopĺňa písmenom n), ktoré znie:
 „n) zmenil technické vlastnosti regulovaných roamingových SMS správ v rozpore s osobitným predpisom.30ba)“.
 „30ba) Čl. 4c nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 717/2007 v znení nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 544/2009.“.
 24. V § 71 ods. 5 písm. a) sa slová „neposkytol základnú alebo podrobnejšiu informáciu o cenách za službu roaming“ nahrádzajú slovami „neposkytol transparentnú informáciu o regulovaných roamingových službách alebo nedodržal postup pri poskytovaní regulovaných dátových roamingových služieb,30c)“.
 25. V § 71 ods. 5 písm. k) sa na konci pripájajú tieto slová: „bezplatne neumožnil osobitnému útvaru Policajného zboru, Slovenskej informačnej službe, Vojenskému spravodajstvu alebo poverenému orgánu colnej správy prístup k údajom účastníka svojej siete (§ 55 ods. 7 písm. b),“.


text:
Modifié par LOI n° 2010-1658 du 29 décembre 2010 - art. 31 (M)
 Modifié par LOI n° 2011-900 du 29 juillet 2011 - art. 34 (V)
 La redevance est due par la personne physique ou morale qui est propriétaire des locaux à la date de l'émission de l'avis de mise en recouvrement.L'avis de mise en recouvrement doit être émis dans les deux ans qui suivent soit la délivrance du permis de construire, soit la non-opposition à la déclaration préalable prévue à l'article L. 421-4, soit le dépôt de la déclaration prévue à l'article L. 520-9, soit, à défaut, le début des travaux.
 Si l'avis de mise en recouvrement est émis avant l'achèvement de la construction, il peut être établi au nom du maître de l'ouvrage qui pourra demander remboursement de son montant au propriétaire des locaux.
 A défaut de paiement par les débiteurs désignés aux alinéas précédents, le recouvrement peut être poursuivi sur les propriétaires successifs des locaux.
 Toutefois, ces poursuites ne peuvent être engagées après l'expiration d'un délai d'un an à compter de la déclaration d'achèvement des travaux ou de la constatation de l'achèvement de ces travaux.
 Modifié par LOI n°2011-900 du 29 juillet 2011 - art. 34 (M)
 I. ― Les tarifs de la redevance sont appliqués par circonscriptions, telles que définies au a du 1 du VI de l'article 231 ter du code général des impôts.
 II. ― Les tarifs au mètre carré sont ainsi fixés :
 1re CIRCONSCRIPTION 2e CIRCONSCRIPTION 3e CIRCONSCRIPTION
 Ces tarifs, fixés au 1er janvier 2011, sont actualisés par arrêté du ministre chargé de l'urbanisme au 1er janvier de chaque année en fonction du dernier indice du coût de la construction publié par l'Institut national de la statistique et des études économiques. Les valeurs sont arrondies, s'il y a lieu, au centime d'euro supérieur.
 III. ― Les communes de la région d'Ile-de-France perdant leur éligibilité soit à la dotation de solidarité urbaine, soit au bénéfice du fonds de solidarité des communes de la région d'Ile-de-France, respectivement prévus aux articles L. 2334-15 et L. 2531-12 du code général des collectivités territoriales, bénéficient, au titre de l'année suivant cette perte d'éligibilité et pendant les deux années suivantes, d'un abattement respectivement des trois quarts, de la moitié et du quart de l'augmentation du tarif de la redevance liée à cette perte d'éligibilité.
 L'augmentation du tarif de la redevance est égale à la différence entre le tarif applicable après cette perte d'éligibilité en application du II du présent article et le tarif de la troisième circonscription.
 La redevance est assise sur la surface de construction prévue à l'article L. 331-10 ; son montant est établi par les services de l'Etat en charge de l'urbanisme dans le département.
 La redevance est réduite à la demande du redevable si celui-ci établit que la surface de construction prévue n'a pas été entièrement construite.
 Elle est supprimée, à la demande du redevable, si celui-ci établit que la construction n'a pas été entreprise et s'il renonce au bénéfice du permis de construire ou de la non-opposition à la déclaration préalable prévue par l'article L. 421-4.
 Les litiges relatifs à l'assiette et à la liquidation de la redevance sont de la compétence des tribunaux administratifs.
 La redevance est recouvrée dans les mêmes conditions que les créances domaniales.
 Le décret en Conseil d'Etat prévu à l'article L. 520-11 précise les conditions dans lesquelles, à dater du 8 juillet 1971 :
 Les propriétaires des locaux construits à titre précaire pour une durée de temps limitée pourront être remboursés de la redevance en tout ou partie, lors de la démolition de ces locaux ;
 Les propriétaires de locaux détruits par sinistre ou expropriés pour cause d'utilité publique auront le droit de reconstituer en exonération de la redevance une superficie de construction équivalente à celle des locaux détruits ou expropriés.
 Sont exclus du champ d'application du présent titre :
 Les bureaux qui font partie d'un local principal d'habitation ;
 Les locaux affectés au service public et appartenant ou destinés à appartenir à l'Etat, aux collectivités territoriales ou aux établissements publics ne présentant pas un caractère industriel et commercial ainsi que ceux utilisés par des organismes de sécurité sociale ou d'allocations familiales et appartenant ou destinés à appartenir à ces organismes ou à des sociétés civiles constituées exclusivement entre ces organismes ;
 Dans les établissements industriels, les locaux à usage de bureaux dépendants de locaux de production, et les locaux à usage de bureaux d'une superficie inférieure à 1 000 mètres carrés indépendants des locaux de production ;
 Les locaux de recherche compris dans les établissements industriels ;
 Les bureaux utilisés par les membres des professions libérales et les officiers ministériels ;
 Les locaux affectés aux groupements constitués dans les formes prévues par l'article 10 de la loi du 1er juillet 1901 relative au contrat d'association.
 Les surfaces de stationnement au sens du 4° du III de l'article 231 ter du code général des impôts et les locaux mentionnés au 1° du V du même article.
 Modifié par Loi n°2011-900 du 29 juillet 2011 - art. 34 (V)
 Les opérations de reconstruction d'un immeuble pour lesquelles le permis de construire est délivré avant le 1er janvier 2014 ne sont assujetties à la redevance qu'à raison des mètres carrés de surface de construction qui excèdent la surface de construction de l'immeuble avant reconstruction.
 Est assimilé, pour l'application du présent titre, à la construction de locaux à usage de bureaux, de locaux de recherche, de locaux commerciaux ou de locaux de stockage le fait de transformer en de tels locaux des locaux précédemment affectés à un autre usage.
 Les transformations de locaux visées au présent article devront à défaut d'une demande de permis de construire, faire l'objet d'une déclaration dont les modalités seront déterminées par le décret en conseil d'Etat prévu à l'article L. 520-11.
 Lorsque l'agrément prévu par l'article L. 510-1 autorise la transformation de locaux soumis à redevance en locaux d'une catégorie soumise à une redevance d'un taux plus élevé que précédemment, la redevance due est arrêtée sous déduction du montant de la redevance versée au titre de l'usage antérieur.


text:
Yaftal-e Suflá är ett distrikt i Afghanistan. Det ligger i provinsen Badakhshan, i den nordöstra delen av landet, kilometer norr om huvudstaden Kabul.
 Trakten runt Yaftal-e Suflá består i huvudsak av gräsmarker. Runt Yaftal-e Suflá är det ganska tätbefolkat, med invånare per kvadratkilometer. Ett kallt stäppklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är °C. Den varmaste månaden är juli, då medeltemperaturen är °C, och den kallaste är januari, med °C. Genomsnittlig årsnederbörd är millimeter. Den regnigaste månaden är april, med i genomsnitt mm nederbörd, och den torraste är augusti, med mm nederbörd.
 Källor
 Distrikt i provinsen Badakhshan


text:
 Avis juridique important
 |
 21997D0710(15)
 Gemensamma EES-Kommitténs beslut nr 16/97 av den 26 mars 1997 om ändring av bilaga II (Tekniska föreskrifter, standarder, provning och certifiering) till EES-avtalet
 Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 182 , 10/07/1997 s. 0049 - 0049
 GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT nr 16/97 av den 26 mars 1997 om ändring av bilaga II (Tekniska föreskrifter, standarder, provning och certifiering) till EES-avtalet GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR FATTAT DETTA BESLUTmed beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, i dess lydelse enligt protokollet med justeringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, nedan kallat avtalet, särskilt artikel 98 i detta, ochmed beaktande av följande:Bilaga II till avtalet ändrades senast genom Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 4/97 (1).Europaparlamentets och rådets beslut 3052/95/EG av den 13 december 1995 för att fastställa ett förfarande för ömsesidig information om nationella åtgärder som avviker från principen om fri rörlighet för varor inom gemenskapen (2) skall införlivas med avtalet.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Följande punkt skall införas efter punkt 3e (Europaparlamentets och rådets direktiv 94/11/EEG) i kapitel XIX i bilaga II till avtalet:"3f. 395 D 3052: Europaparlamentets och rådets beslut 3052/95/EG av den 13 december 1995 för att fastställa ett förfarande för ömsesidig information om nationella åtgärder som avviker från principen om fri rörlighet för varor inom gemenskapen (EGT nr L 321, 30.12.1995, s. 1).".Artikel 2 Texterna till beslut 3052/95/EG på isländska och norska, vilka bifogas respektive språkversion av detta beslut, är autentiska.Artikel 3 Detta beslut träder i kraft den 1 april 1997, under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i avtalet har gjorts till Gemensamma EES-kommittén.Artikel 4 Detta beslut skall offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Utfärdat i Bryssel den 26 mars 1997.På Gemensamma EES-kommitténs vägnarC. DAYOrdförande(1) Se sida 32 i denna tidning.(2) EGT nr L 321, 30.12.1995, s. 1.


text:
 16.9.2010
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 244/24
 BESLUIT VAN HET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER
 Nr. 70/2010
 van 11 juni 2010
 tot wijziging van bijlage XIII (Vervoer) bij de EER-overeenkomst
 HET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER,
 Gelet op de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, gewijzigd bij het Protocol tot aanpassing van de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, hierna „de Overeenkomst” genoemd, en met name op artikel 98,
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 Bijlage XIII bij de Overeenkomst werd gewijzigd bij Besluit nr. 51/2010 van het Gemengd Comité van de EER van 30 april 2010 (1).
 (2)
 Besluit 2009/959/EU van de Commissie van 14 december 2009 tot wijziging van Beschikking 2007/230/EG tot vaststelling van een formulier in het kader van de sociale wetgeving met betrekking tot het wegvervoer (2) moet in de Overeenkomst worden opgenomen,
 BESLUIT:
 Artikel 1
 In bijlage XIII bij de Overeenkomst wordt in punt 21aa (Beschikking 2007/230/EG van de Commissie) het volgende toegevoegd:
 „, gewijzigd bij:
 —
 32009 D 0959: Besluit 2009/959/EU van de Commissie van 14 december 2009 (PB L 330 van 16.12.2009, blz. 80).”.
 Artikel 2
 De in het EER-supplement bij het Publicatieblad van de Europese Unie bekend te maken teksten in de IJslandse en de Noorse taal van Besluit 2009/959/EU zijn authentiek.
 Artikel 3
 Dit besluit treedt in werking op 12 juni 2010, op voorwaarde dat alle in artikel 103, lid 1, van de Overeenkomst bedoelde kennisgevingen aan het Gemengd Comité van de EER hebben plaatsgevonden (3).
 Artikel 4
 Dit besluit wordt bekendgemaakt in het EER-gedeelte van en in het EER-supplement bij het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Gedaan te Brussel, 11 juni 2010.
 Voor het Gemengd Comité van de EER
 De voorzitter
 Alan SEATTER
 (1) PB L 181 van 15.7.2010, blz. 19.
 (2) PB L 330 van 16.12.2009, blz. 80.
 (3) Geen grondwettelijke vereisten aangegeven.


type: legislation

text:
 Avis juridique important
 |
 52001PC0798
 Förslag till rådets förordning om export av vissa EKSG- och EG-stålprodukter från Tjeckiska republiken till gemenskapen under perioden 1 januari-31 december 2002 (förlängning av giltighetstiden för dubbelkontrollsystemet) /* KOM/2001/0798 slutlig - ACC 2001/0322 */
 Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om export av vissa EKSG- och EG-stålprodukter från Tjeckiska republiken till gemenskapen under perioden 1 januari-31 december 2002 (förlängning av giltighetstiden för dubbelkontrollsystemet)(framlagt av kommissionen)MOTIVERINGSyftet med dubbelkontrollsystemet är att förbättra insynen och undvika eventuell omläggning av handeln. Systemet grundar sig på den bestämmelse i Europaavtalet mellan EG och Tjeckien [1] där det fastställs att vardera parten får införa administrativa förfaranden som har till syfte att snabbt tillhandahålla information om tendenserna i handelsflödet. Parterna kom överens om att inrätta ett sådant system för vissa EKSG- och EG-stålprodukter under 1998 genom associeringsrådets beslut 3/97 [2]. Genom associeringsrådets beslut 7/98 [3] förlängdes giltighetstiden för systemet, med ändrad produkttäckning, till att omfatta perioden 1 januari-31 december 1999. Genom associeringsrådets beslut 1/2000 [4] förlängdes giltighetstiden för systemet till att omfatta perioden 1 januari-31 december 2000. Genom associeringsrådets beslut 1/2001 [5] förlängdes giltighetstiden för systemet till att omfatta perioden 1 januari-31 december 2001. Genom rådets förordning (EG) nr 87/98 [6], ändrad genom rådets förordning (EG) nr 248/99 [7], förlängd genom rådets förordningar (EG) nr 567/2000 [8] och nr 239/2001 [9], fastställs motsvarande genomförandelagstiftning för gemenskapen.[1] EGT L 360, 31.12.1994, s. 2.[2] EGT L 13, 19.1.1998, s. 99.[3] EGT L 29, 3.2.1999, s. 26.[4] EGT L 69, 17.3.2000, s. 53.[5] EGT L 35, 6.2.2001, s. 37.[6] EGT L 13, 19.1.1998, s. 43.[7] EGT L 29, 3.2.1999, s. 1.[8] EGT L 69, 17.3.2000, s. 1.[9] EGT L 35, 6.2.2001, s. 3.Vid sitt möte den 8 oktober 2001 enades kontaktgruppen om att rekommendera associeringsrådet att förlänga giltighetstiden för dubbelkontrollsystemet till att omfatta perioden 1 januari-31 december 2002.Det bifogade förslaget har till syfte att förlänga giltighetstiden för rådets förordning (EG) nr 87/98, ändrad genom rådets förordning (EG) nr 248/99, förlängd genom rådets förordningar (EG) nr 567/2000 och nr 239/2001, till att omfatta perioden 1 januari-31 december 2002.2001/0322 (ACC)Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om export av vissa EKSG- och EG-stålprodukter från Tjeckiska republiken till gemenskapen under perioden 1 januari-31 december 2002 (förlängning av giltighetstiden för dubbelkontrollsystemet)(Text av betydelse för EES)EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNINGmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 133 i detta,med beaktande av kommissionens förslag, ochav följande skäl:(1) Europaavtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Tjeckien, å andra sidan, trädde i kraft den 1 februari 1995 [10].[10] EGT L 360, 31.12.1994, s. 2.(2) Parterna beslutade genom associeringsrådets beslut .../2001 [11] att förlänga giltighetstiden för det dubbelkontrollsystem som infördes genom associeringsrådets beslut 3/97 [12] till att omfatta perioden 1 januari-31 december 2002.[11] Se sidan ...... i detta nummer av EGT.[12] EGT L 13, 19.1.1998, s. 99.(3) Det är följaktligen nödvändigt att förlänga giltighetstiden för gemenskapens genomförandelagstiftning som infördes genom rådets förordning (EG) nr 87/98 [13] av den 19 december 1997 om export av vissa EKSG- och EG-stålprodukter från Tjeckiska republiken till gemenskapen under perioden 1 januari-31 december 1998 (förlängning av giltighetstiden för dubbelkontrollsystemet).[13] EGT L 13, 19.1.1998, s. 43.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Rådets förordning (EG) nr 87/98 skall fortsätta att tillämpas under perioden 1 januari-31 december 2002, i enlighet med beslut ..../2001 av associeringsrådet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Tjeckien, å andra sidan.Artikel 2Rådets förordning (EG) nr 87/98 skall därför ändras på följande sätt:I titeln, i ingressen samt i artikel 1.1 och 1.4 skall "perioden 1 januari-31 december 2001" ersättas med "perioden 1 januari-31 december 2002".Artikel 3Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2002.Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.Utfärdad i Bryssel denPå rådets vägnarOrdförande