type: wikipedia

text:
Zola Amaro é o nome artístico de Risoleta de la Mazza Simões Lopes (Pelotas, 26 de janeiro de 1891 – 14 de maio de 1944) foi uma cantora lírica brasileira.
 Biografia
 Começou a cantar aos 14 anos de idade em festas beneficentes e igrejas de sua cidade natal. A qualidade e potência de sua voz de soprano já impressionavam a comunidade musical pelotense. No mesmo ano de 1906, casou com Antonio Amaro da Silveira, com quem teve três filhos.
 Em 1915, aos 24 anos, por ocasião da temporada lírica no Teatro Sete de Abril, Zola recebe em sua casa grandes artistas europeus e conquista mais admiradores. Ao ouvi-la cantar, Amelita Galli-Curci, soprano italiana de renome mundial, declara que Zola será a maior Norma de todos os tempos, em uma referência à obra de Bellini. Amelita foi profética: Zola Amaro foi a primeira sul-americana a apresentar-se no Teatro Scala, de Milão e tornou-se a primeira cantora lírica brasileira a obter sucesso internacional.
 Em 1917, Zola viajou, com sua família, a Buenos Aires especialmente para encontrar-se com Enrico Caruso, que então se apresentava naquela Capital, e dele ouviu elogios entusiasmados, que a estimularam a seguir carreira profissional.
 Sua estreia aconteceu em 4 de setembro de 1919, na abertura da temporada lírica do Teatro Municipal do Rio de Janeiro com a ópera Aida, de Verdi. No dia seguinte, o crítico Oscar Guanabarino, temido por seu rigor, escreveu em sua coluna jornalística que Zola era uma soprano absoluta.
 Com sua performance na ópera O Guarani, de Carlos Gomes, obteve críticas calorosas de Guanabarino e de outros jornalistas. Igualmente bem sucedidas foram suas interpretações nas óperas Norma, Gioconda, Cavalleria Rusticana e Força do Destino, entre tantas outras.
 No exterior, Zola apresentou-se nos teatros Solis (Montevidéu), Constanzi (Roma), Coliseo (Buenos Aires), Verdi (Florença) e Scala (Milão).
 Sua longa carreira encerrou-se em 1937, com as apresentações da Cavalleria Rusticana e Tosca no Teatro Municipal do Rio de Janeiro. Em 1944, voltou a residir em Pelotas.
 Zola Amaro faleceu de morte súbita, aos 54 anos de idade.
 Um de seus filhos, José Amaro, tentou seguir os passos da mãe, como cantor lírico, sem resultados satisfatórios.
 Cantores do Rio Grande do Sul
 Cantores de ópera do Brasil
 Sopranos do Brasil
 Naturais de Pelotas
 Brasileiros de ascendência italiana
 Mortos em 1944


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 31.1.2009
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 31/35
 Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Regulativ nr. 4 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af anordninger til belysning af bagnummerplader på motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil
 Revision 2 — ændring 3
 Omfattende al gældende tekst frem til:
 Supplement 14 til den oprindelige udgave af regulativet — ikrafttrædelsesdato: 15. oktober 2008
 INDHOLDSFORTEGNELSE
 REGULATIV
 0.
 Anvendelsesområde
 1.
 Definitioner
 2.
 Ansøgning om godkendelse
 3.
 Mærkning
 4.
 Godkendelse
 5.
 Almindelige forskrifter
 6.
 Lysets farve
 7.
 Lysindfald
 8.
 Måleprocedure
 9.
 Fotometriske egenskaber
 10.
 Produktionens overensstemmelse
 11.
 Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse
 12.
 Endeligt ophør af produktionen
 13.
 Overgangsbestemmelser
 14.
 Navne og adresser på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder
 BILAG
 Bilag 1 —
 Udformning af godkendelsesmærket
 Bilag 2 —
 Meddelelse
 Bilag 3 —
 Målepunkter til prøvningsformål
 Bilag 4 —
 Mindste synlige felt på den overflade, der skal belyses
 Bilag 5 —
 Fotometrisk måling af lygter med flere lyskilder
 Bilag 6 —
 Mindstekrav for metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse
 Bilag 7 —
 Mindstekrav til prøvetagning ved en inspektør
 0. ANVENDELSESOMRÅDE
 Dette regulativ finder anvendelse på bagnummerpladelygter på køretøjer i klasse M, N, O og T (1).
 1. DEFINITIONER
 I dette regulativ forstås ved:
 1.1.
 »Bagnummerpladelygte«: en anordning til belysning af bagnummerpladen, i det følgende benævnt »belysningsanordning«, som får bagnummerpladen til at reflektere. Med henblik på godkendelse af denne anordning bestemmes belysningen af det område, hvorpå nummerpladen monteres.
 1.2.
 Definitionerne i regulativ nr. 48 og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen, finder anvendelse i dette regulativ.
 1.3.
 »Forskellige typer bagnummerpladelygter«: lygter, som afviger på væsentlige punkter som:
 a)
 fabriks- eller varemærke
 b)
 karakteristika ved det optiske system (lysstyrkeniveauer, lysfordelingsvinkler, type glødelampe, lyskildemodul osv.).
 1.4.
 Henvisninger i dette regulativ til standardglødelamper (étalon) og til regulativ nr. 37 læses som henvisninger til regulativ nr. 37 og de ændringsserier dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen.
 2. ANSØGNING OM GODKENDELSE
 Ansøgning om godkendelse skal indgives af indehaveren af fabriks- eller varemærket eller af dennes behørigt bemyndigede repræsentant. I ansøgningen skal det angives, om anordningen er beregnet til at oplyse en bred nummerplade (520 × 120 mm), en høj nummerplade (340 × 240 mm), en nummerplade til landbrugs- og skovbrugstraktorer (120 × 165 mm) eller en kombination heraf. Ansøgeren kan også vælge at angive, at anordningen må monteres i mere end en position eller et positionsområde i forhold til det område, nummerpladen skal placeres i; disse forskellige positioner skal angives af ansøgeren på meddelelsesblanketten. Denne skal for hver type være ledsaget af nedenstående:
 a)
 tegninger (i tre eksemplarer), der er tilstrækkeligt detaljerede til, at typen kan identificeres, og som viser den geometriske position for montering af belysningsanordningen i forhold til det område, nummerpladen skal placeres i, og omridset af det tilstrækkeligt belyste område. Tegningerne skal angive det sted, hvor godkendelsesnummeret skal anbringes i forhold til godkendelsesmærkets cirkel
 b)
 en kort teknisk beskrivelse, hvori det, bortset fra lygter med ikke udskiftelig lyskilde, angives:
 i)
 den foreskrevne kategori/de foreskrevne kategorier af glødelamper; denne glødelampekategori skal være en af dem, som er angivet i regulativ nr. 37 og ændringsserierne dertil, som er i kraft på tidspunktet for typegodkendelsesansøgningen, og/eller
 ii)
 lyskildemodulets identifikationskode (2)
 c)
 to prøveeksemplarer forsynet med de(n) anbefalede lygte(r).
 3. MÆRKNING
 For belysningsanordninger, som søges godkendt, gælder:
 3.1.
 Anordningen skal være forsynet med handels- eller varemærke for den fabrikant, der har fremstillet belysningsanordningen.
 3.2.
 Der skal være et areal, der er tilstrækkeligt stort til godkendelsesmærket. Dette areal skal være angivet på de i punkt 2, litra a), ovenfor omhandlede tegninger.
 3.3.
 Lygter med ikke udskiftelige lyskilder eller lyskildemodul(er) skal være mærket med spændingsområdets nominelle spænding og det nominelle wattforbrug.
 3.4.
 Med undtagelse af lygter med ikke udskiftelige lyskilder skal anordningen forsynes med let læselig og ikke sletbar mærkning, der angiver
 a)
 den foreskrevne kategori af glødelamper, og/eller
 b)
 den særlige identifikationskode for lyskildemodulet.
 3.5.
 Ved lygter med lyskildemodul(er) skal lyskildemodulet/modulerne forsynes med:
 3.5.1.
 ansøgerens handels- eller varemærke; dette skal være let læseligt og ikke sletbart
 3.5.2.
 modulets særlige identifikationskode; denne skal være let læseligt og ikke sletbar. Den særlige identifikationskode skal omfatte begyndelsesbogstaverne »MD« for »MODUL«, efterfulgt af godkendelsesmærket, uden den i punkt 4.4.1 nedenfor beskrevne cirkel og, hvis der er tale om flere ikke identiske lyskildemoduler, efterfulgt af yderligere symboler eller tegn; denne særlige identifikationskode skal være angivet i de i punkt 2, litra a), ovenfor omhandlede tegninger.
 Godkendelsesmærket behøver ikke være det samme som på den lygte, hvor modulet anvendes, men begge mærker skal være fra samme ansøger.
 3.5.3.
 mærkning med nominel spænding og wattforbrug.
 4. GODKENDELSE
 4.1.
 Såfremt de to prøveeksemplarer af en type belysningsanordning, som er forelagt til godkendelse i henhold til punkt 2 ovenfor, opfylder bestemmelserne i dette regulativ, meddeles godkendelse.
 4.2.
 Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (for tiden 00 for regulativet i dets oprindelige form) angiver den ændringsserie, som inkorporerer de seneste større tekniske ændringer til regulativet på tidspunktet for godkendelsen. Samme kontraherende part må ikke tildele samme nummer til en anden type anordning, som er omfattet af dette regulativ, medmindre der er tale om udvidelse af godkendelsen til at omfatte en anordning, som afviger alene, hvad angår farven på det udsendte lys.
 4.3.
 Meddelelse om godkendelse eller udvidelse eller nægtelse af godkendelse af en type belysningsanordning i henhold til dette regulativ tilsendes de parter i 1958-aftalen, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelse, svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.
 4.4.
 Enhver belysningsanordning, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal foruden de i punkt 3, litra a) og c) ovenfor omhandlede mærker være påført et internationalt godkendelsesmærke, som er i overensstemmelse med bilag 1, og som består af:
 4.4.1.
 en cirkel, som omslutter bogstavet »E«, efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (3)
 4.4.2.
 et godkendelsesnummer i nærheden af cirklen
 4.4.3.
 følgende tillægssymbol: bogstavet »L«
 4.4.4.
 de to første cifre i godkendelsesnummeret, som angiver den seneste ændringsserie til dette regulativ, kan placeres i nærheden af tillægssymbolet L.
 4.5.
 De i punkt 4.4.1, 4.4.2 og 4.4.3 omhandlede mærker og symboler skal være ikke sletbare og letlæselige, også når belysningsanordningen er monteret på køretøjet.
 4.6.
 Når der indgår to eller flere sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter i samme anordning, meddeles kun godkendelse, hvis hver enkelt af disse lygter opfylder kravene i dette regulativ eller et andet regulativ. Lygter, der ikke opfylder nogen af disse regulativer, må ikke indgå i en sådan anordning af sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter.
 4.6.1.
 Når sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter er fundet i overensstemmelse med kravene i flere forskellige regulativer, kan der påføres ét enkelt internationalt godkendelsesmærke, bestående af en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelsen, et godkendelsesnummer og om nødvendigt den påkrævede pil. Dette godkendelsesmærke kan være placeret et vilkårligt sted på de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, forudsat at:
 4.6.1.1.
 det er synligt, efter at lygterne er monteret
 4.6.1.2.
 ingen lysoverførende del af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter kan fjernes, uden at godkendelsesmærket samtidig fjernes.
 4.6.2.
 Identifikationssymbolet for hver lygte svarende til hvert regulativ, i henhold til hvilket der er meddelt godkendelse, skal, sammen med den tilsvarende ændringsserie, som indeholder de seneste større tekniske ændringer af regulativet på tidspunktet for udstedelsen af godkendelsen, være påført:
 4.6.2.1.
 enten på den pågældende lysemitterende flade
 4.6.2.2.
 eller i en gruppe, på en sådan måde, at hver af de sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter tydeligt kan identificeres (tre mulige eksempler herpå er givet i bilag 1).
 4.6.3.
 Komponenterne i et enkelt godkendelsesmærke må ikke være mindre end den mindstestørrelse, som foreskrives for det mindste af de enkelte mærker i det regulativ, i henhold til hvilket godkendelsen er meddelt.
 4.6.4.
 Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. Samme aftalepart må ikke tildele samme nummer til en anden type sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter, som er omfattet af dette regulativ.
 4.6.5.
 Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og ikke sletbart. Det kan være anbragt på en indvendig eller udvendig del (gennemsigtig eller ej) af anordningen, som ikke må kunne fjernes fra den gennemsigtige del af anordningen, som udsender lyset. Under alle omstændigheder skal mærkningen være synlig, når anordningen er monteret på køretøjet, eller når en bevægelig del som f.eks. kølerhjelmen, bagagerumsklappen eller en dør åbnes.
 4.7.
 Bilag 1 indeholder eksempler på sammensætning af godkendelsesmærker for enkelte lygter (figur 1) og for sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter (figur 2) med alle ovennævnte tillægssymboler.
 5. ALMINDELIGE FORSKRIFTER
 Hver anordning skal opfylde bestemmelserne i punkt 9 (4).
 5.1.
 Anordningerne for belysning af bagnummerplader skal være således konstrueret, at hele pladens overflade er synlig ved de i bilag 4 angivne vinkler.
 5.2.
 Til alle målinger anvendes en standardglødelampe af den kategori, som foreskrives af fabrikanten, idet forsyningsspændingen indstilles, så den frembringer referencelysfluxet. Alle målinger på anordninger udstyret med ikke udskiftelige lyskilder udføres ved henholdsvis 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V.
 5.3.
 For lyskilder med særlig strømforsyning skal ovennævnte prøvespændinger tilsluttes ved indgangsklemmerne for den pågældende strømforsyning. Prøvestationen kan forlange, at fabrikanten indleverer den særskilte strømforsyning, der kræves til lyskilderne.
 5.4.
 For enhver anordning til belysning af bagnummerplader, bortset fra anordninger med glødelamper, gælder, at luminansværdierne, målt efter et minuts og efter 30 minutters drift, skal opfylde mindstekravene.
 Luminansfordelingen efter et minuts drift kan beregnes ved, at man i hvert prøvningspunkt anvender luminansværdiforholdet, målt i et punkt efter et minuts og efter 30 minutters drift.
 5.5.
 Ved lyskildemoduler kontrolleres følgende:
 5.5.1.
 Lyskildemodulet skal være konstrueret således, at:
 a)
 hvert lyskildemodul kun kan monteres i den angivne og korrekte position og kun kan fjernes med brug af værktøj
 b)
 hvis der anvendes mere end et lyskildemodul i lygtehuset for anordningen, må der i det samme lygtehus ikke kunne byttes om på lyskildemoduler med forskellige egenskaber.
 5.5.2.
 Der må ikke kunne manipuleres med lyskildemodulet/modulerne.
 5.6.
 For så vidt angår udskiftelige glødelamper:
 5.6.1.
 Der kan anvendes en hvilken som helst kategori af glødelamper, som er godkendt i henhold til regulativ nr. 37, forudsat at der ikke er angivet nogen anvendelsesbegrænsninger i nævnte regulativ og de ændringer dertil, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse.
 5.6.2.
 Anordningen skal være konstrueret således, at glødelampen kun kan placeres i den korrekte position.
 5.6.3.
 Glødelampens fatning skal opfylde forskrifterne i IEC publikation 60061. Databladet vedrørende fatningen for den anvendte kategori glødelampe finder anvendelse.
 6. LYSETS FARVE
 Farven af det lys, som lygten i belysningsanordningen udsender, skal være så tilstrækkelig farveløs, at der ikke opstår nogen synlig ændring af nummerpladens farve.
 7. LYSINDFALD
 Fabrikanten af belysningsanordningen skal angive et eller flere anbringelsesfelter, hvor anordningen skal monteres i forhold til nummerpladeområdet. Når lygten placeres i de(n) position(er), som fabrikanten har angivet, må lysets indfaldsvinkel på nummerpladens overflade intet sted på den overflade, som skal belyses, være større end 82°, idet denne vinkel måles fra det yderpunkt af anordningens belysningsområde, som er længst væk fra nummerpladens overflade. Hvis der er mere end en belysningsanordning, gælder ovenstående krav kun for den del af nummerpladen, som skal belyses af den pågældende anordning.
 Hvis en af yderkanterne af anordningens belysningsoverflade er parallel med nummerpladens overflade, er det punkt på belysningsanordningen, som er længst væk fra nummerpladens overflade, centerpunktet for den kant af belysningsoverfladen, som er parallel med nummerpladen og længst væk fra dens overflade.
 Anordningen skal være konstrueret således, at der ikke udsendes lys direkte bagud, undtagen rødt lys, hvis anordningen er kombineret eller sammenbygget med en baglygte.
 8. MÅLEPROCEDURE
 Luminansmålinger foretages på en diffus farveløs overflade med en kendt diffus reflektionsfaktor (5). Den diffuse farveløse overflade skal have samme mål som nummerpladen eller mål, der går ét målepunkt uden for nummerpladen. Dens midte skal være placeret centreret i forhold til målepunkternes placering.
 Den diffuse farveløse overflade placeres i den position, som nummerpladen normalt indtager, og 2 mm foran holderen.
 Luminansmålinger foretages vinkelret på den diffuse farveløse overflade med en tolerance på 5° i hver retning ved de punkter, som er angivet i bilag 3 til dette regulativ, idet hvert punkt repræsenterer et cirkulært område på 25 mm i diameter. Den målte luminans korrigeres for den diffuse reflektionsfaktor 1,0.
 9. FOTOMETRISKE EGENSKABER
 I hvert af målepunkterne i bilag 3 skal luminansen B mindst være lig med 2,5 cd/m2.
 Luminansens gradient mellem værdierne B1 og B2, målt i to vilkårlige punkter 1 og 2 blandt de ovenfor nævnte, må ikke være over 2 × Bo/cm, idet Bo er den mindste luminans målt i de forskellige punkter, dvs.
 10. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 Procedurerne til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet følgende forskrifter finder anvendelse:
 10.1.
 Anordninger til belysning af bagnummerplader (i det følgende benævnt anordninger), som godkendes i henhold til dette regulativ, skal fremstilles, så de er i overensstemmelse med en type, der opfylder kravene i punkt 5, 6 og 9 ovenfor. Hvis mere end en anordning er nødvendig, skal en anordning i det følgende læses som en samling af anordninger.
 10.2.
 De i bilag 6 til dette regulativ fastlagte mindstekrav til metoder til kontrol af produktionens overensstemmelse skal være overholdt.
 10.3.
 De mindstekrav til prøveudtagning ved en inspektør, som er fastlagt i bilag 7 til dette regulativ, skal være overholdt.
 10.4.
 Den myndighed, som har meddelt typegodkendelse, kan til enhver tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Der foretages normalt en inspektion hvert andet år.
 11. SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE
 11.1.
 Godkendelser, som er meddelt for en belysningsanordning i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis kravene ovenfor ikke er overholdt.
 11.2.
 Hvis en part i overenskomsten, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesblanket, svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.
 12. ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN
 Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændigt indstiller produktionen af en belysningsanordning omfattet af dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen, herom. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de øvrige parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesblanket, svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.
 13. OVERGANGSBESTEMMELSER
 13.1.
 Anordninger til belysning af bagnummerplader, som ikke er udstyret med glødelamper
 13.1.1.
 Fra ikrafttrædelsesdatoen for supplement 8 må ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 8.
 13.1.2.
 Regnet fra 36 måneder efter den i supplement 8 ovenfor omhandlede ikrafttrædelsesdato må de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse, hvis den type anordning, som er beskrevet ovenfor i punkt 13.1, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 8.
 13.1.3.
 Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, må ikke nægte at meddele udvidelse af godkendelser til den forudgående ændringsserie til dette regulativ.
 13.1.4.
 Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal fortsat meddele godkendelse for de typer anordninger, som beskrevet i punkt 13.1 ovenfor, som opfylder forskrifterne i dette regulativ, som ændret ved de forudgående ændringsserier, i en periode på 36 måneder efter ikrafttrædelsen af supplement 8.
 13.2.
 Montering på køretøj af belysningsanordninger til bagnummerplader som beskrevet i punkt 13.1 ovenfor
 13.2.1.
 Fra ikrafttrædelsesdatoen for supplement 8 må ingen kontraherende part, som anvender dette regulativ, forbyde montering på et køretøj af de ovenfor i punkt 13.1 beskrevne anordninger, som er godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved supplement 8.
 13.2.2.
 Kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal fortsat tillade montering på et køretøj af de anordninger, som beskrevet i punkt 13.1 ovenfor, som er godkendt i henhold til dette regulativ som ændret ved de forudgående ændringsserier i en periode på 48 måneder efter ikrafttrædelsen af supplement 8.
 13.2.3.
 Efter udløbet af en periode på 48 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 8 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, forbyde montering af de ovenfor i punkt 13.1 beskrevne anordninger, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 8, på et nyt køretøj, for hvilket der blev meddelt typegodkendelse eller individuel godkendelse mere end 24 måneder efter ikrafttrædelsen af supplement 8 til dette regulativ.
 13.2.4.
 Efter udløbet af en periode på 60 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 8 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, forbyde montering af de ovenfor i punkt 13.1 beskrevne anordninger, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativ, som ændret ved supplement 8, på et nyt køretøj, som blev indregistreret første gang mere end 60 måneder efter ikrafttrædelsen af supplement 8 til dette regulativ.
 14. NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM FORESTÅR GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER
 De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, meddeler til FN's sekretariat navn og adresse på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem blanketter om attestering af godkendelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.
 (1) Som fastlagt i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend. 2, senest ændret ved Amend. 4).
 (2) En lyskilde er defineret (på engelsk) i ISO 7227:1987 »Road vehicles — Lighting and light-signalling devices — Vocabulary« som »an emitter of visible and radiant energy«.
 (3) 1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Serbien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (ubenyttet), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (ubenyttet), 31 for Bosnien- Hercegovina, 32 for Letland, 33 (ubenyttet), 34 for Bulgarien, 35 (ubenyttet), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (ubenyttet), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (ubenyttet), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive ECE-symbol), 43 for Japan, 44 (ubenyttet), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika, 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta, 51 for Republikken Korea, 52 for Malaysia, 53 for Thailand, 54 og 55 (ubenyttet) og 56 for Montenegro. De efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, hvorefter FN's generalsekretær giver de kontraherende parter i overenskomsten meddelelse herom.
 (4) Disse forskrifter skal sikre god synlighed, hvis nummerpladens hældning ikke overstiger 30° i begge retninger i forhold til det lodrette plan.
 (5) CIE-publikation nr. 17 — 1970, afsnit 45-20-40.
 BILAG 1
 UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKET
 Figur 1
 Mærkning til enkelte lygter
 MODEL A
 En anordning forsynet med ovenstående godkendelsesmærke er en anordning til belysning af et køretøjs bagnummerplade (L), som er godkendt i Nederlandene (E 4) i henhold til regulativ nr. 4 med godkendelsesnummer 2439. Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt efter forskrifterne i regulativ nr. 4 i dets oprindelige form eller eventuelt som ændret ved respektive supplementer til regulativet i dets oprindelige form.
 Figur 2
 Forenklet mærkning af sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter
 (De lodrette og vandrette linjer angiver belysningsanordningens form skematisk. De hører ikke med til godkendelsesmærket)
 Bemærk:
 De tre eksempler på godkendelsesmærker (model B, C og D) viser tre mulige varianter af mærkningen på en belysningsanordning, når der indgår to eller flere sammenbyggede, kombinerede eller i hinanden indbyggede lygter i samme anordning. Det viste godkendelsesmærke angiver, at anordningen er godkendt i Nederlandene (E 4) under godkendelsesnummer 3333 og omfatter:
 en retroreflektor af IA, godkendt i henhold til ændringsserie 02 til regulativ nr. 3
 en bageste retningsviserblinklygte af kategori 2a, godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 6
 en rød baglygte (R), godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 7
 en tågebaglygte (F), godkendt i henhold til regulativ nr. 38 i dettes oprindelige version
 en baklygte (AR) godkendt i henhold til regulativ nr. 23 i dettes oprindelige version
 en stoplygte med to lysstyrker (S2), godkendt i henhold til ændringsserie 01 til regulativ nr. 7
 en anordning til belysning af bagnummerpladen (L), godkendt i henhold til regulativ nr. 4 i dettes oprindelige version.
 Figur 3
 Lyskildemoduler
 MODEL E
 MD E3 17325
 Lyskildemodulet, forsynet med den ovenfor viste identifikationskode, er blevet godkendt sammen med en lygte, som er godkendt i Italien (E 3) med godkendelsesnummer 17325.
 BILAG 2
 BILAG 3
 MÅLEPUNKTER TIL PRØVNINGSFORMÅL
 a)
 Anordninger til belysning af en høj nummerplade (340 × 240 mm)
 b)
 Anordninger til belysning af en nummerplade til landbrugs- eller skovbrugstraktorer (520 × 120 mm)
 c)
 Anordninger til belysning af en bred nummerplade (240 × 165 mm)
 a = 25 mm
 b = 95 mm
 c = 100 mm
 d = 90 mm
 e = 70 mm
 f = 57,5 mm
 g = 65 mm
 h = 60 mm
 Bemærk:
 For så vidt angår anordninger til belysning af to eller flere nummerplader findes målepunkterne ved at kombinere de relevante tegninger ovenfor i overensstemmelse med det omrids, som er angivet af fabrikanten. Hvis to målepunkter imidlertid er mindre end 30 mm fra hinanden, anvendes kun et.
 BILAG 4
 MINDSTE SYNLIGE FELT PÅ DEN OVERFLADE, DER SKAL BELYSES
 1.
 De ovenfor viste vinkler for det synlige felt vedrører kun belysningsanordningens relative position og pladsen til nummerpladen.
 2.
 Det synlige felt for nummerpladen, når denne er monteret på køretøjet, er fortsat underlagt de relevante nationale bestemmelser.
 3.
 De viste vinkler tager højde for den delvise formørkelse, som forårsages af belysningsanordningen. De skal respekteres i de retninger, hvor formørkelsen er størst. Belysningsanordningerne skal være konstrueret sådan, at de delvist formørkede områder reduceres til det mindst mulige niveau.
 BILAG 5
 FOTOMETRISK MÅLING AF LYGTER MED FLERE LYSKILDER
 1.
 Den fotometriske ydelse kontrolleres:
 1.1.
 For ikke udskiftelige lyskilder (glødelamper og andet):
 med de lyskilder, der findes i lygten, i overensstemmelse med punkt 5.2.1 i dette regulativ.
 1.2.
 For udskiftelige glødelamper:
 ved glødelamper på 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V korrigeres de frembragte luminansværdier. Korrektionsfaktoren er forholdet mellem referencelysstrømmen og den gennemsnitlige lysstrøm målt ved den anvendte spænding (6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V). Den faktiske lysstrøm fra hver glødelampe må ikke afvige mere end ± 5 % fra gennemsnitsværdien. I stedet kan der i hver enkelt position efter tur anvendes en standardglødelampe, der arbejder ved sin referenceflux, idet de enkelte målinger i hver position sammenlægges.
 BILAG 6
 MINDSTEKRAV FOR METODER TIL KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 1. GENERELT
 1.1.
 Overensstemmelseskravene anses for opfyldt i mekanisk og geometrisk henseende, såfremt forskellene ikke overstiger de uundgåelige fremstillingsvariationer inden for dette regulativs forskrifter.
 1.2.
 Hvad angår fotometriske ydelser anses masseproducerede anordninger ikke for uoverensstemmende, såfremt — ved prøvning af de fotometriske ydelser af enhver på tilfældig måde udtaget anordning udstyret enten med standardglødelampe eller med ikke udskiftelig lyskilde (glødelampe eller andet), når alle målinger finder sted ved henholdsvis 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V:
 1.2.1.
 ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra de værdier, som foreskrives i dette regulativ.
 1.2.2.
 Med hensyn til luminansens gradient, må den ugunstige afvigelse være:
 2,5 × Bo/cm
 svarende til
 20 %
 3,0 × Bo/cm
 svarende til
 30 %
 1.2.3.
 Såfremt, for anordninger udstyret med udskiftelig lyskilde, resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøvningen af anordningerne med en anden standardglødelampe.
 2. MINDSTEKRAV TIL DEN AF FABRIKANTEN FORETAGNE KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE
 For hver anordning skal indehaveren af godkendelsesmærket gennemføre mindst følgende prøvninger med passende intervaller. Prøvningerne skal udføres i overensstemmelse med bestemmelserne i dette regulativ.
 Konstateres der ved nogen prøvetagning manglende overensstemmelse hvad angår den pågældende type prøvning, udtages flere prøveeksemplarer, som afprøves. Fabrikanten skal træffe foranstaltninger til sikring af overensstemmelsen af den pågældende produktion.
 2.1. Prøvningernes art
 Overensstemmelsesprøvningen i dette regulativ skal omfatte fotometriske egenskaber.
 2.2. Prøvningsmetoderne
 2.2.1.
 Prøvningerne skal i almindelighed udføres i overensstemmelse med de i dette regulativ fastlagte metoder.
 2.2.2.
 I enhver overensstemmelsesprøvning, som udføres af fabrikanten, kan tilsvarende metoder anvendes med samtykke fra den kompetente myndighed, som forstår godkendelsesprøvningen. Det påhviler fabrikanten at godtgøre, at de anvendte metoder er ækvivalente med dem, som er fastlagt i dette regulativ.
 2.2.3.
 Anvendelse af punkt 2.2.1 og 2.2.2 forudsætter jævnlig kalibrering af prøvningsapparaturet og dets overensstemmelse med målinger foretaget af en kompetent myndighed.
 2.2.4.
 I alle tilfælde skal anvendes samme referencemetoder som i dette regulativ, navnlig til administrativ kontrol og prøveudtagning.
 2.3. Prøveudtagningens art
 Der udtages på tilfældig måde prøver af anordninger fra et ensartet parti. Ved et ensartet parti forstås en samling anordninger af samme type, bestemt efter fabrikantens produktionsmetoder.
 Bedømmelsen skal sædvanligvis dække serieproduktion fra de enkelte fabrikker. En fabrikant kan dog behandle resultaterne fra flere fabrikker vedrørende samme type som én gruppe, forudsat at fabrikkerne anvender samme kvalitetsstyringssystem.
 2.4. Målte og registrerede fotometriske egenskaber
 Den udtagne anordning underkastes fotometrisk måling i henhold til dette regulativ.
 2.5. Godkendelseskriterier
 Det påhviler fabrikanten at foretage en statistisk analyse af prøvningsresultaterne og i enighed med de kompetente myndigheder fastlægge sådanne godkendelseskriterier for produkterne, som opfylder forskrifterne for prøvning af produktionens overensstemmelse i punkt 10.1 i dette regulativ.
 Godkendelseskriterierne skal være fastlagt således, at der med en konfidensgrænse på 95 % er en sandsynlighed på mindst 0,95 for at bestå kontrollen i overensstemmelse med bilag 7 (første prøveudtagning).
 BILAG 7
 MINDSTEKRAV TIL PRØVEUDTAGNING VED EN INSPEKTØR
 1. GENERELT
 1.1.
 Overensstemmelseskravene anses for opfyldt i både mekanisk og geometrisk henseende i henhold til eventuelle forskrifter i dette regulativ, såfremt forskellene ikke overstiger uundgåelige fremstillingsvariationer.
 1.2.
 Hvad angår fotometriske ydelser anses masseproducerede anordninger ikke for uoverensstemmende, såfremt — ved prøvning af de fotometriske ydelser af enhver på tilfældig måde udtaget anordning udstyret enten med standardglødelampe eller med ikke udskiftelig lyskilde (glødelampe eller andet), når alle målinger finder sted ved henholdsvis 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V:
 1.2.1.
 ingen målt værdi afviger i ugunstig retning med mere end 20 % fra de værdier, som foreskrives i dette regulativ.
 1.2.2.
 Med hensyn til luminansens gradient, må den ugunstige afvigelse være:
 2,5 × Bo/cm
 svarende til
 20 %
 3,0 × Bo/cm
 svarende til
 30 %
 1.2.3.
 Såfremt, for anordninger udstyret med udskiftelig lyskilde, resultaterne af de ovenfor beskrevne prøver ikke opfylder forskrifterne, gentages prøvningen af anordningerne med en anden standardglødelampe.
 1.2.4.
 Anordninger med tydelige mangler tages ikke i betragtning.
 2. FØRSTE PRØVEUDTAGNING
 Ved første prøveudtagning udvælges fire anordninger tilfældigt. Den første prøve på to eksemplarer mærkes A, den anden prøve på to eksemplarer mærkes B.
 2.1. Produktionen anses ikke for uoverensstemmende
 2.1.1.
 Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede anordninger ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for anordningerne i ugunstig retning er:
 2.1.1.1.
 prøve A
 A1:
 en anordning
 0 %
 en anordning ikke over
 20 %
 A2:
 begge anordninger over
 0 %
 men ikke over
 20 %
 gå til prøve B
 2.1.1.2.
 prøve B
 B1:
 begge anordninger
 0 %
 2.2. Produktionen anses for uoverensstemmende
 2.2.1.
 Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede anordninger for uoverensstemmende, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for anordningerne er:
 2.2.1.1.
 prøve A
 A3:
 en anordning ikke over
 20 %
 en anordning over
 20 %
 men ikke over
 30 %
 2.2.1.2.
 prøve B
 B2:
 i tilfælde A2
 en anordning over
 0 %
 men ikke over
 20 %
 en anordning ikke over
 20 %
 B3:
 i tilfælde A2
 en anordning
 0 %
 en anordning over
 20 %
 men ikke over
 30 %
 2.3. Inddragelse af godkendelse
 Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses prøverne for uoverensstemmende, og punkt 11 bringes i anvendelse, såfremt afvigelserne af de målte værdier for anordninger er:
 2.3.1.
 prøve A
 A4:
 en anordning ikke over
 20 %
 en anordning over
 30 %
 A5:
 begge anordninger over
 20 %
 2.3.2.
 prøve B
 B4:
 i tilfælde A2
 en anordning over
 0 %
 men ikke over
 20 %
 en anordning over
 20 %
 B5:
 i tilfælde A2
 begge anordninger over
 20 %
 B6:
 i tilfælde A2
 en anordning
 0 %
 en anordning over
 30 %
 3. GENTAGELSE AF PRØVEUDTAGNING
 I tilfælde A3, B2 og B3 skal der senest to måneder efter anmeldelsen udtages en tredje prøve C bestående af to anordninger og en fjerde prøve D bestående af to anordninger fra beholdningen af enheder, som er produceret efter justering.
 3.1. Produktionen anses ikke for uoverensstemmende
 3.1.1.
 Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede anordninger ikke for uoverensstemmende, såfremt afvigelserne af de målte værdier for anordningerne er:
 3.1.1.1.
 prøve C
 C1:
 en anordning
 0 %
 en anordning ikke over
 20 %
 C2:
 begge anordninger over
 0 %
 men ikke over
 20 %
 fortsæt med prøve D
 3.1.1.2.
 prøve D
 D1:
 i tilfælde C2
 begge anordninger
 0 %
 3.2. Produktionen anses for uoverensstemmende
 3.2.1.
 Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses masseproducerede anordninger for uoverensstemmende, og fabrikanten anmodes om at bringe sin produktion i overensstemmelse med forskrifterne (justering), såfremt afvigelserne af de målte værdier for anordningerne er:
 3.2.1.1.
 prøve D
 D2:
 i tilfælde C2
 en anordning over
 0 %
 men ikke over
 20 %
 en anordning ikke over
 20 %
 3.3. Inddragelse af godkendelse
 Efter udtagning af prøver ved den i figur 1 i dette bilag viste procedure anses prøverne for uoverensstemmende, og punkt 11 bringes i anvendelse, såfremt afvigelserne af de målte værdier for anordninger er:
 3.3.1.
 prøve C
 C3:
 en anordning ikke over
 20 %
 en anordning over
 20 %
 C4:
 begge anordninger over
 20 %
 3.3.2.
 prøve D
 D3:
 i tilfælde C2
 en anordning 0 eller over
 0 %
 en anordning over
 20 %
 Figur 1


type: caselaw

text:
 8.9.2007
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 C 211/31
 Recours introduit le 25 juillet 2007 — Commission/République hellénique
 (Affaire C-346/07)
 (2007/C 211/60)
 Langue de procédure: le grec
 Parties
 Partie requérante: Commission (représentants: MM. G. Zavvos et P. Dejmek)
 Partie défenderesse: République hellénique
 Conclusions de la/des partie(s) requérante(s)
 —
 constater qu'en n'adoptant pas les dispositions législatives, réglementaires et administratives nécessaires pour se conformer à la directive 2004/50/CE (1) du Parlement Européen et du Conseil du 29 avril 2004 modifiant la directive 96/48/CE du Conseil relative à l'interopérabilité du système ferroviaire transeuropéen à grande vitesse et la directive 2001/16/CE du Parlement européen et du Conseil relative à l'interopérabilité du système ferroviaire transeuropéen conventionnel ou, en tout état de cause, en ne communiquant pas ces dispositions à la Commission, la République hellénique a manqué aux obligations qui lui incombent en vertu de cette directive;
 —
 condamner la République hellénique aux dépens.
 Moyens et principaux arguments
 Le délai imparti pour la transposition de la directive 2004/50/CE dans le droit interne est venu à expiration le 30 avril 2006.
 (1) JO L 164 du 30.4.2004, p. 114.


type: legislation

text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 52004PC0827
 Priekšlikums Padomes regulaI ar kuru groza Regulas (EK) Nr. 1346/2000 par maksātnespējas procedūrām A, B un C pielikumu maksātnespējas procedūru, likvidācijas procedūru un likvidatoru sarakstus /* COM/2004/0827 galīgā redakcija */
 Briselē, 22.12.2004COM(2004) 827 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULAIar kuru groza Regulas (EK) Nr. 1346/2000 par maksātnespējas procedūrām A, B un C pielikumu maksātnespējas procedūru, likvidācijas procedūru un likvidatoru sarakstus(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKŠLIKUMA SATURS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Nav nepieciešams grozīt pielikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1346/2000 par maksātnespējas procedūrām. |Vispārējais konteksts Padomes Regulas (EK) Nr. 1346/2000 2. a) pantā minētās maksātnespējas procedūras uzskaitītas šās regulas A pielikumā. B pielikumā uzskaitītas likvidācijas procedūras, kas minētas šās regulas 2 panta c) punktā. C pielikumā ir uzskaitīti likvidatori, kas minēti 2. panta b) punktā. Lai iekļautu kandidātvalstu maksātnespējas procedūras, likvidācijas procedūras un likvidatorus, Padomes Regulas (EK) Nr. 1346/2000 pielikumus A, B un C grozīja ar 2003. gada Pievienošanās aktu. Beļģija, Spānija, Itālija, Latvija, Lietuva, Malta, Ungārija, Austrija, Polija, Portugāle un Apvienotā Karaliste ir paziņojusi Komisijai par A, B un C pielikumu sarakstos izdarītajiem grozījumiem. |Esošie noteikumi par šo priekšlikumu Tādēļ ar šo priekšlikumu ir attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1346/2000. |Atbilstība politikai citās jomās Šī regula atbilst Kopienas politikai citās jomās. |IEINTERESēTO PUšU KONSULTēšANA UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Ieinteresēto pušu konsultēšana |Neattiecas |Pieredzes apkopošana un izmantošana |Nebija nepieciešamības pēc ārējas kompetences. |Ietekmes novērtējums Regulas grozīšana var pozitīvi ietekmēt uzņēmējdarbības reorganizāciju. Ietekme uz nodarbinātību varētu būt pozitīva vai neitrāla. Ietekme uz apkārtējo vidi varētu būt pozitīva vai neitrāla. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ELEMENTI |Ierosinātās darbības kopsavilkums Grozīt Regulas (EK) Nr. 1346/2000 pielikumus, lai varētu ņemt vērā attiecīgo dalībvalstu grozījumus maksātnespējas likumos. |Juridiskais pamats Regulas (EK) Nr. 1346/2000 45. pants. |Subsidiaritātes princips Šis priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tādēļ uz šo priekšlikumu subsidiaritātes princips neattiecas. |Proporcionalitātes princips Šis priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šāda(-u) iemesla(-u) dēļ: |Ar šo Komisijas priekšlikumu aizstāj Padomes Regulas (EK) Nr. 1346/2000 pielikumus A, B un C ar jauniem A, B un C pielikumiem, ņemot vērā dalībvalstu sniegto informāciju. |Regula tieši piemērojama dalībvalstīs un tai nav nepieciešami nekādi īstenošanas pasākumi. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, tādēļ tās saturs ir pieejams visām ieinteresētām pusēm. |Aktu izvēle |Ierosinātais akts: regula. |Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šāda(-u) apstākļa(-u) dēļ: Pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1346/2000 45. pantu, grozījumus pielikumos var izdarīt vienīgi Padome, pēc dalībvalstu iniciatīvas vai pēc Komisijas priekšlikuma. |IESPAIDS UZ BUDžETU |Neatstāj nekādu iespaidu |PAPILDU INFORMāCIJA |Vienkāršošana |Šis priekšlikums nodrošina gan valsts iestāžu (ES vai atsevišķu valstu) administratīvo procedūru vienkāršošanu, gan administratīvo procedūru vienkāršošanu valsts un privātajās iestādēs. |Dalībvalstu Tiesas tiks savlaicīgi informētas par tiem maksātnespējas procesiem, kas atzīti par pamatotiem. |Kreditori, debitori, maksātnespējas procesa administratori tiks informēti par tiem maksātnespējas procesiem, kas attiecas uz šīs regulas darbības jomu. |Pārskatīšana, revīzija, programmas slēgšanas nosacījums |PriekšlikumsPADOMES REGULAIar kuru groza Regulas (EK) Nr. 1346/2000 par maksātnespējas procedūrām A, B un C pielikumu maksātnespējas procedūru, likvidācijas procedūru un likvidatoru sarakstusEIROPAS SAVIENIBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 2000.gada 29. maija Regulu (EK) Nr.1346/2000 par maksātnespējas procedūrām[1] un jo īpaši tās 45. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[2],tā kā(1) Regulas (EK) Nr. 1346/2000 pielikumos uzskaitīti dalībvalsts tiesību aktos sniegtie norādījumi attiecībā uz procedūrām un likvidatoriem, uz ko attiecas šī regula. Regulas (EK) Nr. 1346/2000 A pielikumā uzskaitītas likvidācijas procedūras, kas attiecas uz šās regulas 2. panta a) punktu. B pielikumā ir uzskaitītas likvidācijas procedūras, kas attiecas uz šās regulas 2. panta c) punktu un C pielikumā ir uzskaitīti likvidatori, uz kuriem attiecas šās regulas 2. panta b) punkts.(2) Lai iekļautu kandidātvalstu maksātnespējas un likvidācijas procedūras, un likvidatorus, Regulas (EK) Nr. 1346/2000 A, B un C pielikumus grozīja ar 2003. gada Pievienošanās aktu.(3) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1346/2000 45. pantu Beļģija, Spānija, Itālija, Latvija, Lietuva, Malta, Ungārija, Austrija, Polija, Portugāle un Apvienotā Karaliste ir paziņojusi Komisijai par grozījumiem, kas izdarīti šās regulas A, B un C pielikumu sarakstos.(4) Tādēļ Regula (EK) Nr. 1346/2000 attiecīgi jāgroza,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 1346/2000 groza šādi:(1) pielikumu A aizstāj ar šās regulas A pielikuma tekstu.(2) pielikumu B aizstāj ar šās regulas B pielikuma tekstu.(3) pielikumu C aizstāj ar šās regulas C pielikuma tekstu.2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMS A Maksātnespējas procedūras, kas minētas 2. panta a) punktāBELGIË/BELGIQUE- Het faillissement / La faillite- Het gerechtelijk akkoord / Le concordat judiciaire- De collectieve schuldenregeling / Le règlement collectif de dettes- De vrijwillige vereffening / La liquidation volontaire- De gerechtelijke vereffening / La liquidation judiciaire- De voorlopige ontneming van beheer, bepaald in artikel 8 van de faillissementswet / Le dessaisissement provisoire, visé à l’article 8 de la loi sur les faillitesČESKÁ REPUBLIKA- Konkurs- Nucené vyrovnání- VyrovnáníDEUTSCHLAND- Das Konkursverfahren- Das gerichtliche Vergleichsverfahren- Das Gesamtvollstreckungsverfahren- Das InsolvenzverfahrenEESTI- PankrotimenetlusΕΛΛΑΣ- Πτω ́χευση- Η ειδικη ́ εκκαθα ́ριση- Η προσωρινη ́ διαχει ́ριση εταιρει ́ας. Η διοι ́κηση και η διαχει ́ριση των πιστωτω ́ν- Η υπαγωγη ́ επιχει ́ρησης υπο ́ επι ́τροπο με σκοπο ́ τη συ ́ναψη συμβιβασμου ́ με τους πιστωτε ́ςESPAÑA- ConcursoFRANCE- Liquidation judiciaire- Redressement judiciaire avec nomination d'un administrateurIRELAND- Compulsory winding up by the court- Bankruptcy- The administration in bankruptcy of the estate of persons dying insolvent- Winding-up in bankruptcy of partnerships- Creditors' voluntary winding up (with confirmation of a Court)- Arrangements under the control of the court which involve the vesting of all or part of the property of the debtor in the Official Assignee for realisation and distribution- Company examinershipITALIA- Fallimento- Concordato preventivo- Liquidazione coatta amministrativa- Amministrazione straordinariaΚΥΠΡΟΣ- Υποχρεωτική εκκαθάριση από το Δικαστήριο / (Compulsory winding up by the court)- Εκούσια εκκαθάριση από πιστωτές κατόπιν Δικαστικού Διατάγματος / (Creditor's voluntary winding up by court order)- Εκούσια εκκαθάριση από μέλη / (Company's (members) voluntary winding up)- Εκκαθάριση με την εποπτεία του Δικαστηρίου / (Winding up subject to the supervision of the court)- Πτώχευση κατόπιν Δικαστικού Διατάγματος / (Bankruptcy by court order)- Διαχείριση της περιουσίας προσώπων που απεβίωσαν αφερέγγυα / (The administration of the estate of persons dying insolvent)LATVIJA- Bankrots- Izlīgums- SanācijaLIETUVA- įmonės restruktūrizavimo byla- įmonės bankroto byla- įmonės bankroto procesas ne teismo tvarkaLUXEMBOURG- Faillite- Gestion contrôlée- Concordat préventif de faillite (par abandon d'actif)- Régime spécial de liquidation du notariatMAGYARORSZÁG- Csődeljárás- Felszámolási eljárásMALTA- Xoljiment- Amministrazzjoni- Stralc volontarju mill-membri jew mill-kredituri- Stralc mill-Qorti- Falliment f’kaz ta’ negozzjantNEDERLAND- Het faillissement- De surséance van betaling- De schuldsaneringsregeling natuurlijke personenÖSTERREICH- Das Konkursverfahren- Das AusgleichsverfahrenPOLSKA- Postępowanie upadłościowe- Postępowanie układowe- Upadłość obejmująca likwidację- Upadłość z możliwością zawarcia układuPORTUGAL- O processo de insolvência- O processo de falência- Os processos especiais de recuperação de empresa, ou seja:- A concordata- A reconstituição empresarial- A reestruturação financeira- A gestão controladaSLOVENIJA- Stečajni postopek- Skrajšani stečajni postopek- Postopek prisilne poravnave- Prisilna poravnava v stečaju- Likvidacija pravne osebe pred sodiščemSLOVENSKO- Konkurzné konanie- Nútené vyrovnanie- VyrovnanieSUOMI/FINLAND- Konkurssi / konkurs- Yrityssaneeraus / företagssaneringSVERIGE- Konkurs- FöretagsrekonstruktionUNITED KINGDOM- Winding up by or subject to the supervision of the court- Creditors' voluntary winding up (with confirmation by the court)- Administration (including appointments under paragraph 14 and 22 of Schedule B1 to the Insolvency Act 1986)- Voluntary arrangements under insolvency legislation- Bankruptcy or sequestrationPIELIKUMS BLikvidācijas procedūras, kas minētas 2. panta c) punktāBELGIË/BELGIQUE- Het faillissement / La faillite- De vrijwillige vereffening / La liquidation volontaire- De gerechtelijke vereffening / La liquidation judiciaireČESKÁ REPUBLIKA- Konkurs- Nucené vyrovnáníDEUTSCHLAND- Das Konkursverfahren- Das Gesamtvollstreckungsverfahren- Das InsolvenzverfahrenEESTI- PankrotimenetlusΕΛΛΑΣ- Πτω ́χευση- Η ειδικη ́ εκκαθα ́ρισηESPAÑA- ConcursoFRANCE- Liquidation judiciaireIRELAND- Compulsory winding up- Bankruptcy- The administration in bankruptcy of the estate of persons dying insolvent- Winding-up in bankruptcy of partnerships- Creditors' voluntary winding up (with confirmation of a court)- Arrangements under the control of the court which involve the vesting of all or part of the property of the debtor in the Official Assignee for realisation and distributionITALIA- Fallimento- Liquidazione coatta amministrativa- Concordato preventivo con cessione dei beniΚΥΠΡΟΣ- Υποχρεωτική εκκαθάριση από το Δικαστήριο / (Compulsory winding up by the court)- Εκκαθάριση με την εποπτεία του Δικαστηρίου / (Winding up subject to the supervision of the court)- Εκούσια εκκαθάριση από πιστωτές (με την επικύρωση του Δικαστηρίου) / (Creditor's voluntary winding up (with confirmation by the court))- Πτώχευση / (Bankruptcy)- Διαχείριση της περιουσίας προσώπων που απεβίωσαν αφερέγγυα / (The administration of the estate of persons dying insolvent)LATVIJA- BankrotsLIETUVA- įmonės bankroto byla- įmonės bankroto procesas ne teismo tvarkaLUXEMBOURG- Faillite- Régime spécial de liquidation du notariatMAGYARORSZÁG- Felszámolási eljárásMALTA- Stralc volontarju- Stralc mill-Qorti- Falliment inkluz il-hrug ta’ mandat ta’ qbid mill-Kuratur f’kas ta’ negozzjant fallutNEDERLAND- Het faillissement- De schuldsaneringsregeling natuurlijke personenÖSTERREICH- Das KonkursverfahrenPOLSKA- Postępowanie upadłościowe- Upadłość obejmująca likwidacjęPORTUGAL- O processo de insolvência- O processo de falênciaSLOVENIJA- Stečajni postopek- Skrajšani stečajni postopek- Likvidacija pravne osebe pred sodiščemSLOVENSKO- Konkurzné konanie- Nútené vyrovnanie- VyrovnanieSUOMI / FINLAND- Konkurssi / konkursSVERIGE- KonkursUNITED KINGDOM- Winding up by or subject to the supervision of the court (including appointments under paragraph 14 and 22 of Schedule B1 to the Insolvency Act 1986)- Creditors' voluntary winding up (with confirmation by the court)- Bankruptcy or sequestrationPIELIKUMS CMaksātnespējas procedūras, kas minētas 2. panta a) punktāBELGIË/BELGIQUE- De curator / Le curateur- De commissaris inzake opschorting / Le commissaire au sursis- De schuldbemiddelaar / Le médiateur de dettes- De vereffenaar / Le liquidateur- De voorlopg bewindvoerder / L’administrateur provisoireČESKÁ REPUBLIKA- Správce podstaty- Předběžný správce- Vyrovnací správce- Zvláštní správce- Zástupce správceDEUTSCHLAND- Konkursverwalter- Vergleichsverwalter- Sachwalter (nach der Vergleichsordnung)- Verwalter- Insolvenzverwalter- Sachwalter (nach der Insolvenzordnung)- Treuhänder- Vorläufiger InsolvenzverwalterEESTI- Pankrotihaldur- Ajutine pankrotihaldur- UsaldusisikΕΛΛΑΣ- Ο συ ́νδικος- Ο προσωρινο ́ς διαχειριστη ́ς. Η διοικου ́σα επιτροπη ́ των πιστωτω ́ν- Ο ειδικο ́ς εκκαθαριστη ́ς- Ο επι ́τροποςESPAÑA- Administradores concursalesFRANCE- Représentant des créanciers- Mandataire liquidateur- Administrateur judiciaire- Commissaire à l'exécution de planIRELAND- Liquidator- Official Assignee- Trustee in bankruptcy- Provisional Liquidator- ExaminerITALIA- Curatore- Commissario- Liquidatore giudizialeΚΥΠΡΟΣ- Εκκαθαριστής και Προσωρινός Εκκαθαριστής / (Liquidator and Provisional liquidator)- Επίσημος Παραλήπτης / (Official Receiver)- Διαχειριστής της Πτώχευσης / (Trustee in bankruptcy)- Εξεταστής / (Examiner)LATVIJA- Maksātnespējas procesa administratorsLIETUVA- Bankrutuojančių įmonių administratorius- Restruktūrizuojamų įmonių administratoriusLUXEMBOURG- Le curateur- Le commissaire- Le liquidateur- Le conseil de gérance de la section d'assainissement du notariatMAGYARORSZÁG- Vagyonfelügyelő- FelszámolóMALTA- Amministratur Provizorju- Recevitur Ufficjali- Stralcjatarju- Manager specjali- Kuraturi f’kas ta’ proceduri ta’ fallimentNEDERLAND- De curator in het faillissement- De bewindvoerder in de surséance van betaling- De bewindvoerder in de schuldsaneringsregeling natuurlijke personenÖSTERREICH- Masseverwalter- Ausgleichsverwalter- Sachverwalter- Treuhänder- Besondere Verwalter- KonkursgerichtPOLSKA- Syndyk- Nadzorca sądowy- ZarządcaPORTUGAL- Administrador da insolvência- Gestor judicial- Liquidatário judicial- Comissão de credoresSLOVENIJA- Poravnalni senat (senat treh sodnikov)- Upravitelj prisilne poravnave- Stečajni senat (senat treh sodnikov)- Stečajni upravitelj- Upniški odbor- Likvidacijski senat (kot stečajni senat, če sodišče ne odloči drugače)- Likvidacijski upravitelj (kot stečajni upravitelj, če sodišče ne odloči drugače)SLOVENSKO- Predbežný správca- Konkurzný správca- Vyrovnací správca- Osobitný správcaSUOMI / FINLAND- Pesänhoitaja//boförvaltare- Selvittäjä//utredareSVERIGE- Förvaltare- God man- RekonstruktörUNITED KINGDOM- Liquidator- Supervisor of a voluntary arrangement- Administrator- Official Receiver- Trustee- Provisional Liquidator- Judicial factor[1] OV L 160, 30.6.2000., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.[2] OV C , , lpp. .


text:
 11.9.2017
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 300/3
 Acórdão do Tribunal de Justiça (Segunda Secção) de 20 de julho de 2017 (pedido de decisão prejudicial da Audiencia Provincial de Alicante — Espanha) — Ornua Co-operative Ltd, anteriormente The Irish Dairy Board Co-operative Ltd/Tindale & Stanton Ltd España
 (Processo C-93/16) (1)
 («Reenvio prejudicial - Propriedade intelectual - Marca da União Europeia - Caráter unitário - Regulamento (CE) n.o 207/2009 - Artigo 9.o, n.o 1, alíneas b) e c) - Proteção uniforme do direito conferido pela marca da União Europeia contra riscos de confusão e contra violações que afetam o prestígio - Coexistência pacífica desta marca com uma marca nacional utilizada por um terceiro numa parte da União Europeia - Coexistência que não é pacífica noutras partes da União - Perceção do consumidor médio - Diferenças de perceção que podem existir em diferentes partes da União»)
 (2017/C 300/04)
 Língua do processo: espanhol
 Órgão jurisdicional de reenvio
 Audiencia Provincial de Alicante
 Partes no processo principal
 Recorrente: Ornua Co-operative Ltd, anteriormente The Irish Dairy Board Co-operative Ltd
 Recorrida: Tindale & Stanton Ltd España, SL
 Dispositivo
 1)
 O artigo 9.o, n.o 1, alínea b), do Regulamento (CE) n.o 207/2009 do Conselho, de 29 de fevereiro de 2009, sobre a marca [da União Europeia], deve ser interpretado no sentido de que o facto de numa parte da União Europeia uma marca da União Europeia e uma marca nacional coexistirem pacificamente não permite concluir que noutra parte da União, na qual a coexistência entre esta marca da União Europeia e o sinal idêntico a esta marca nacional não é pacífica, não existe risco de confusão entre a referida marca da União Europeia e este sinal.
 2)
 O artigo 9.o, n.o 1, alínea b), do Regulamento n.o 207/2009 deve ser interpretado no sentido de que os elementos que, segundo o tribunal de marcas da União Europeia chamado a pronunciar-se sobre uma ação de contrafação, são relevantes para apreciar se o titular de uma marca da União Europeia pode proibir, numa parte da União Europeia não visada por esta ação, a utilização de um sinal podem ser tomados em consideração por esse tribunal para apreciar se este titular pode proibir a utilização desse sinal na parte da União visada pela referida ação, desde que as condições do mercado e as circunstâncias socioculturais não sejam significativamente diferentes em cada uma das referidas partes da União.
 3)
 O artigo 9.o, n.o 1, alínea c), do Regulamento n.o 207/2009 deve ser interpretado no sentido de que o facto de, numa parte da União Europeia, uma marca de prestígio da União Europeia e um sinal coexistirem pacificamente não permite concluir que noutra parte da União, na qual essa coexistência não é pacífica, há um justo motivo que legitima a utilização deste sinal.
 (1) JO C 156, de 2.5.2016.


text:
 Важна правна забележка
 |
 22000D1019(14)
 Официален вестник n° L 266 , 19/10/2000 стр. 0047 - 0047 специално чешко издание глава 11 том 04 стр. 240 - 240 специално испанско издание глава 11 том 04 стр. 240 - 240 специално унгарско издание глава 11 том 04 стр. 240 - 240 специално литвийско издание глава 11 том 04 стр. 240 - 240 LV.ES глава 11 том 04 стр. 240 - 240 MT.ES глава 11 том 04 стр. 240 - 240 PL.ES глава 11 том 04 стр. 240 - 240 SK.ES глава 11 том 04 стр. 240 - 240 специално словенско издание глава 11 том 04 стр. 240 - 240
 Решение на Съвместния комитет на ЕИПNo 41/1999от 26 март 1999 годиназа изменение на приложение XVIII (Здравословни и безопасни условия на труд, трудово право и равно третиране на мъжете и жените) към Споразумението за ЕИПСЪВМЕСТНИЯТ КОМИТЕТ НА ЕИП,като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, изменено с Протокол за адаптиране на Споразумението за Европейското икономическо пространство, оттук нататък наричано "Споразумението", и по-специално член 98 от него,като има предвид, че:(1) Приложение XVIII към Споразумението беше изменено с Решение No 104/98 на Съвместния комитет на ЕИП от 30 октомври 1998 г. [1].(2) Директива 98/59/ЕО на Съвета от 20 юли 1998 г. за сближаване на законодателствата на държавите-членки в областта на колективните уволнения [2] трябва да се включи в Споразумението,РЕШИ:Член 1Приложение XVIII към Споразумението се изменя, както следва:1. Текстът на точка 22 (Директива 75/129/ЕИО на Съвета) се заменя със следния текст:"398 L 0059: Директива на Съвета 98/59/ЕО от 20 юли 1998 г. за сближаване на законодателствата на държавите-членки в областта на колективните уволнения (ОВ L 225, 12.8.1998 г., стр. 16)."2. Текстът на точка 26 (Директива 92/56/ЕИО на Съвета) се заличава.Член 2Текстовете на Директива 98/59/ЕО на исландски и норвежки език, които са приложени към съответните езикови версии на настоящото решение, са автентични.Член 3Настоящото решение влиза в сила на 24 септември 1999 г., при условие че всички нотификации до Съвместния комитет на ЕИП съгласно член 103, параграф 1 от споразумението са направени.Член 4Настоящото решение се публикува в раздела за ЕИП и в притурката за ЕИП къв Официален вестник на Еврoпейските общности.Съставено в Брюксел на 26 март 1999 година.За Съвместния комитет на ЕИППредседателF. Barbaso[1] ОВ L 197, 29.7.1999 г., стр. 56, коригирано с ОВ L 226, 27.8.1999 г., стр. 44.[2] ОВ L 225, 12.8.1998 г., стр. 16.--------------------------------------------------


text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,28.9.2016
 COM(2016) 622 final
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta(Eesti taotlus – EGF/2016/003 EE/petroleum and chemicals)
 SELETUSKIRI
 ETTEPANEKU TAUST
 1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006
 1
 (edaspidi „EGFi määrus“).
 2.11. mail 2016 esitasid Eesti ametiasutused taotluse EGF/2016/003 EE/petroleum and chemicals, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega
 2
 NACE Revision 2 osa 19 (koksi ja puhastatud naftatoodete tootmine) ja osa 20 (kemikaalide ja keemiatoodete tootmine) alla kuuluvates majandussektorites Eestis.
 3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.
 TAOTLUSE KOKKUVÕTE
 EGFile esitatud taotlus
 EGF/2016/003 EE/petroleum and chemicals
 Liikmesriik
 Eesti
 Asjaomane piirkond (NUTS
 3
 2. tasand)
 EE00 – Eesti
 4
 Taotluse esitamise kuupäev
 11. mai 2016
 Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev
 11. mai 2016
 Lisateabe nõudmise kuupäev
 25. mai 2016
 Lisateabe esitamise tähtaeg
 6. juuli 2016
 Hindamise lõpuleviimise tähtaeg
 28. september 2016
 Sekkumiskriteerium
 EGFi määruse artikli 4 lõige 2
 Asjaomaste ettevõtjate arv
 3
 Majandussektor(id)
 (NACE Rev 2 osa)
 5
 19 (koksi ja puhastatud naftatoodete tootmine)
 20 (kemikaalide ja keemiatoodete tootmine)
 Vaatlusperiood (üheksa kuud)
 1. august 2015 – 1. mai 2016
 Koondamisi kokku
 1 550
 Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv
 1 550
 Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv
 800
 Sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv
 0
 Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)
 1 740 070
 EGFi rakendamise eelarve
 6
 (eurodes)
 145 527
 Kogueelarve (eurodes)
 1 885 597
 EGFi toetus eurodes (60 %)
 1 131 358
 TAOTLUSE HINDAMINE
 Menetlus
 4.Eesti ametiasutused esitasid taotluse EGF/2016/003 EE/petroleum and chemicals 11. mail 2016, s.t 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist 11. mail 2016 ja palus Eesti ametiasutustelt lisateavet 25. mail 2016. Lisateave esitati kuue nädala jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 28. septembril 2016.
 Taotluse rahastamiskõlblikkus
 Asjaomased ettevõtjad ja toetusesaajad
 5.Taotlus on esitatud seoses 1 550 koondamisega NACE Revision 2 osa 19 (koksi ja puhastatud naftatoodete tootmine) ja osa 20 (kemikaalide ja keemiatoodete tootmine) alla kuuluvates majandussektorites.
 Ettevõtjad ja koondatud töötajate arv vaatlusperioodil
 Eesti Energia AS
 532
 Nitrofert AS
 421
 Viru Keemia Grupp AS (VKG)
 597
 Ettevõtjaid kokku: 3
 Koondamisi kokku:
 1 550
 Tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku:
 0
 Toetuse saamise nõuetele vastavaid töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku:
 1 550
 Sekkumiskriteeriumid
 6.Eesti ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 2 kohase sekkumiskriteeriumi alusel, millega tehakse erand artikli 4 lõike 1 punktist b, mille kohaselt on toetuse saamise tingimuseks vähemalt 500 töötaja koondamine üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul ettevõtjate juures, kes tegutsevad samas NACE Revision 2 osa tasandil määratletud majandussektoris ja asuvad ühe liikmesriigi NUTS 2. tasandi piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas.
 7.Taotluse aluseks olev üheksakuuline vaatlusperiood on ajavahemik alates 1. augustist 2015 kuni 1. maini 2016.
 Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine
 8.Vaatlusperioodil toimunud koondamisi arvutati järgmiselt:
 –689 töötajat alates kuupäevast, mil tööandja teavitas vastavalt nõukogu direktiivi 98/59/EÜ
 7
 artikli 3 lõikele 1 pädevat asutust kirjalikult kavandatavast kollektiivsest koondamisest. Eesti ametiasutused on enne komisjoni hindamise lõpetamise kuupäeva kinnitanud, et need 689 töötajat on tõepoolest koondatud;
 –471 töötajat koondati alates kuupäevast, mil tööandja esitas töötajale individuaalse teate koondamise või töölepingu lõpetamise kohta;
 –390 töötajat koondati alates kuupäevast, mil nende tööleping tegelikult lõpetati või lõppes.
 Rahastamisnõuetele vastavad toetusesaajad
 9.Rahastamisnõuetele vastavaid toetusesaajaid on kokku 1550.
 Seos koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste vahel
 10.Tõendamaks seost koondamise ja maailmakaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste vahel, väidavad Eesti ametiasutused, et riik on väike ja avatud majandusega ning sõltub suurel määral kaupade ja teenuste ekspordist (ligi 80 % SKPst 2015. aastal võrreldes 43,5 %-ga EL 28s). Eesti majandus on hiljutiste üleilmsete naftaturu kõikumiste ning rahvusvahelises kaubanduses omatava Euroopa positsiooni üldise halvenemise tagajärjel tugevasti kannatanud. Eesti kirdeosas paiknevat Ida-Virumaad on kriis tabanud eriti rängalt, mitte ainult maakonna Venemaa piiri lähedaseks geopoliitiliseks äärealaks olemise tõttu, vaid eelkõige seetõttu, et kõnealusesse piirkonda on koondunud tootmisharud, mis sõltuvad nafta- ja gaasihindadest. Mõju neile kahele majandussektorile, mille kohta on esitatud käesolev taotlus, on olnud erinev.
 11.Mis puudutab kemikaalide ja keemiatoodete tootmist, siis mineraalväetiste tootmine on väga energiamahukas (gaasihinnad moodustavad kuni 80 % kõigist tootmiskuludest). Kuna maagaasi hinnad on palju tõusnud, on soodsama gaasihinnaga piirkondadel väljaspool Euroopat konkurentsieelis, mis võimaldab väetisi toota märksa väiksemate kuludega kui Euroopas. Siin kehtivad rangemad keskkonnanõuded on selle sektori konkurentsivõimet Euroopas veelgi vähendanud. ELi osakaal maailma kemikaalitootmises vähenes 30,9 %-lt 2004. aastal 17 %-le 2014. aastal. EL on kemikaalide müügi esikoha maailmas järk-järgult Hiinale loovutanud ning Hiina on sama ajavahemiku jooksul oma turuosa 9 %-lt ligikaudu 35 %-le suurendanud. Ka ülejäänud Aasia riikide turuosa on suurenenud, sama on teinud USA turuosa, kus odava kildagaasi kättesaadavus on muutnud tootmise suhteliselt odavaks
 8
 .
 12.Mis puudutab koksi ja puhastatud naftatoodete tootmist, eelkõige põlevkiviõli tootmist, siis sõltub põlevkiviõli tootmine naftahinnast maailmaturul. Kuna põlevkiviõli tootmine on suhteliselt kulukas, on selle tootmine majanduslikult teostatav üksnes juhul, kui naftahind on kõrge
 9
 . Eesti statistikaameti andmetel on langevate naftahindade tõttu mineraalkütuste eksport vähenenud 2016. aasta esimese kahe kuu jooksul 25 % võrreldes sama perioodiga eelmisel aastal.
 13.Praeguseks ei ole koksi ja puhastatud naftatoodete tootmise sektorist EGFile veel ühtegi taotlust laekunud. Kemikaalide ja keemiatoodete tootmise sektorist on EGFile laekunud üks taotlus,
 10
 mille põhjenduseks toodi globaliseerumise mõju kaubandusele.
 Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused
 14.2015. aasta juulis sulges sünteetilist ammoniaaki ja karbamiidi tootev ettevõtja Nitrofert oma tehase. See otsus oli tingitud maagaasi hindade märkimisväärsest tõusust ning mineraalväetiste hindade langusest, mis omakorda tulenes peamiselt ülemaailmse konkurentsi tihenemisest esmajoones Aasia konkurentide mõjul. Nitrofert on olnud raskustes alates 2009. aastast, mil esimest korda otsustati tootmine katkestada. Hiljem tootmist jätkati, kuid see peatati aasta pärast uuesti. Kuna olukorra võimalikust paranemisest märke ei olnud, võeti vastu otsus lõpetada töölepingud ettevõtja kõigi 421 töötajaga.
 2015. aasta oktoobris otsustas Eesti Energia, kes on Balti riikide juhtiv energiaettevõtja ja maailma suurim põlevkivi töötlev ettevõtja, vähendada põlevkiviõli tootmist madalamate naftahindade tagajärjel järsult langenud kasumi tõttu. Selle otsuse tulemusena lõpetati kollektiivselt tööleping 114 töötajaga. Järgmistel kuudel koondati veel 418 töötajat.
 Kolmas taotlusega hõlmatud ettevõtja Viru Keemia Grupp (VKG), kes on samuti põlevkiviõli tootja Ida-Virumaal, on silmitsi samasuguste probleemidega, mille on põhjustanud naftahindade langus. VKG sulges tehase 2016. aasta jaanuaris, mistõttu koondati 597 töötajat.
 Koondamiste eeldatav mõju kohapealsele, piirkonna ja riigi majandusele ning tööhõivele
 15.Koondamiste mõju kohapealsele ja piirkonna majandusele ning tööhõivele on eeldatavasti märkimisväärne. Põlevkiviõli tootmise järsk vähenemine mõjutab omakorda teisi sektoreid, nagu energiasektor, töötlev tööstus ja mäetööstus. Kaevandamissektoris vähenes tootmine 40 %, sest põlevkivi kaevandamine vähenes nafta ja põlevkivitoodete madala hinnaga kaasnevast madalast nõudlusest tingituna.
 16.Ida-Virumaal on asukoha ja demograafilise olukorra tõttu suuri probleeme. Maakond asub Eesti kirdeosas Läänemere ääres umbes 200 kilomeetri kaugusel elava majandusega pealinna piirkonnast ja pidevaks edasi-tagasi sõitmiseks on vahemaa pealinnaga liiga pikk. Idas piirneb maakond Venemaa Föderatsiooniga. Kuna Venemaal on väiksemad palgad, praegune majanduslik olukord ebasoodne ja piiriülese tööloa puhul kehtivad piirangud, ei ole ka piiriülese töökoha omamine alternatiiv. Vahetult läände ja lõunasse jäävad maakonnad on hõredalt asustatud põllumajanduspiirkonnad. Ida-Virumaa on iseenesest kõige enam linnastunud piirkond Eestis. Rohkem kui 80 % rahvastikust elab linnades, mis tavaliselt on monokultuursed asulad ühe või kahe suure tootmistehase ümber.
 17.Umbes 80 % Ida-Virumaa elanikest on venelased, kes asusid piirkonda Nõukogude ajal ja töötasid sealsetes uutes Nõukogude tööstusettevõtetes. Paljudel neist ei ole Eesti kodakondsust ning nad räägivad esimese ja sageli vaid ainsa keelena vene keelt.
 18.Pärast Eesti iseseisvumist on selle piirkonna tööturu probleemid olnud spetsiifilised, sest Nõukogude okupatsiooni ajal ehitatud suured tööstusrajatised on tühjaks jäänud või restruktureeritud. Selle tagajärjel on kõnealuse piirkonna töötuse määr tunduvalt kõrgem (2015. aastal oli see 11,7 % võrreldes riigi keskmise 6,2 %ga). Kuna vene keel ei ole Eestis riigikeel, siis on üksnes hea eesti keele oskusega isikutel võimalik leida tööd teistes Eesti piirkondades või uute Ida-Virumaale investeerivate ettevõtjate juures. Kultuuribarjäärile lisaks on puudulik riigikeele oskus üks peamistest teguritest, mis takistab koondatud töötajatel uue töökoha leidmist riigi mõnes teises piirkonnas, samas on see takistuseks ka ettevõtjate jaoks, kes soovivad piirkonda investeerida, või inimeste jaoks, kes sinna piirkonda kolivad.
 19.Piirkonna rahvaarv, mis oli 2015. aastal 150 000, moodustab vaid 9,5 % riigi töövõimelisest elanikkonnast, kuid 17,3 % Eesti töötutest. Pidades silmas, et piirkonna tööhõive üldine olukord on keeruline ning vabu töökohti on vähe (vabade töökohtade määr on vabade töökohtade osakaal töökohtade koguarvust, Ida-Virumaal oli see 2015. aasta neljandas kvartalis 0,8 %, kusjuures Eesti keskmine oli 1,2 %),
 11
 on suhteliselt sarnase tehnilise profiiliga töötajate kollektiivne koondamine ja sarnase profiiliga töökohtade otsing muutnud tööturu olukorra taastumise keeruliseks.
 20.Koostatud on piirkonna arengu strateegia, mis on esitatud Ida-Virumaa 2015.–2020. aasta tegevuskavas
 12
 . Potentsiaalsete kasvavate sektoritena on nimetatud logistikat ja turismi ning algust on tehtud majanduskasvu kiirendamist ja majandusstruktuuri mitmekesistamist soodustavate taristuprojektidega. Muud sektorid, kus oleks võimalik luua uusi töökohti, on puidu-, metalli- ja ehitusmaterjalide tootmine. Kavandatud individuaalsete meetmete pakett, mida kaasrahastatakse EGFi vahenditest, toetab täielikult tegevuskava, pakkudes koolitusmeetmeid, mille eesmärk on valmistada koondatud töötajaid ette nende kasvavate majandussektorite jaoks.
 Taotluse rahastamiskõlblikkuse põhjenduseks esitatud eriolukorra kirjeldus
 21.Nagu eespool märgitud, võib käsitada Ida-Virumaad ääremaal paiknemise ning demograafilise olukorra tõttu väikese tööturuna. Eesti ametiasutused väidavad ka seda, et kemikaalide ja keemiatoodete tootmise sektoriga seoses oleks igal juhul tulnud esitada EGFi määruse artikli 4 lõike 2 kohane taotlus. Selles sektoris oli koondamistega seotud vaid üks äriühing, kuid koondatute arv ei olnud nii suur, et esitada artikli 4 lõike 1 punkti a kohast taotlust. Kuigi koondamised toimusid NACE Revision 2 osa tasandil määratuna kahes eri majandussektoris, otsustasid Eesti ametiasutused kahe taotluse esitamise asemel liita koondamised ühte piirkondlikku taotlusesse, sest koondamised toimusid samas kohas, sama aja jooksul ja koondatud töötajatel oli väga sarnane taust. Seetõttu on taotluses erandkorras ühendatud kahes eri sektoris toimunud koondamised, millel ei ole otsest seost, kuid mis kõik toimusid ühel väikesel tööturul samal ajal ning see mitte ainult ei vähenda halduskoormust, vaid võimaldab tegevust kooskõlastada, sest mõlema sektori koondatud töötajatele saab pakkuda ühismeetmeid.
 Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatavad meetmed
 Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad
 22.Meetmetes osalevate koondatud töötajate hinnanguline arv on 800. Peamine põhjus, miks sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arv on suhteliselt väike, on see, et need meetmed on suunatud sellistele koondatud töötajatele, kes on tööturul eriti haavatavad. Mõned töötajatest teatasid, et nad ei hakka meetmetes osalema. Arvestades esimeste koondamiste ja meetmete kohaldamisega alustamise vahelist aega, eeldavad Eesti ametiasutused, et mõni vähem haavatav isik on enne meetmete kohaldamise algust suutnud töö leida. Eeldatavasti meetmetes osalevad koondatud töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt:
 Kategooria
 Sihtrühma kuuluvate
 toetusesaajate arv (ümardatud esimese kümnendkohani)
 Sugu:
 mehed:
 565
 (70,6 %)
 naised:
 235
 (29,4 %)
 Kodakondsus:
 ELi kodanikud:
 294
 (36,8 %)
 ELi mittekuuluvate riikide kodanikud:
 506
 (63,3 %)
 Vanuserühm:
 15–24aastased:
 31
 (3,9 %)
 25–29aastased:
 47
 (5,9 %)
 30–54aastased:
 380
 (47,5 %)
 55–64aastased:
 334
 (41,8 %)
 üle 64 aasta vanused:
 8
 (1 %)
 Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus
 23.Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest.
 –Formaalõppe toetamine – koolituskulude katmine: see meede on suunatud töötutele, kes alustavad formaalõppega või jätkavad oma õpinguid, et viia haridustee lõpule, täiendada oma oskusi ja osaleda koolitusel. Õpingute maksimaalne kavandatav kestus on 2,5 aastat.
 –Koolituskulude hüvitamine tööandjatele: meedet kohaldatakse juhul, kui tööandja on tööle võtnud mõne sihtrühma kuuluva toetusesaaja. Eesti Töötukassa võib (tööandjaga sõlmitud eelneva kokkuleppe alusel) hüvitada 50 % töötaja koolituskuludest, kuid mitte rohkem kui 1 250 eurot. Koolitused peavad toimuma rakendusperioodi jooksul. See meede hõlmab ka kvalifikatsiooni tõendava dokumendi saamise kulusid.
 –Tööturukoolitus: see meede kestab kuni üks aasta, kuid kursused peavad olema lõpetatud enne rakendusperioodi lõppu. Neil kursustel ei õpetata üksnes spetsiifilisi kutseoskusi, vaid on võimalik ka omandada üld- või pehmeid oskusi (nt arvuti kasutamise oskus, ettevõtlusoskused). Keegi ei saa samaaegselt osaleda tööturukoolitusel ja formaalõppes. Tööturukoolitust pakkuv meede hõlmab kvalifikatsiooni tõendava dokumendi, sh kutsetunnistuste või juhiloa saamisega seotud kulusid, samuti kaetakse sellega nende saamiseks makstavad riigilõivud.
 –Eesti keele kursused: kõigil toetusesaajatel on õigus koolitusel osaleda, sealhulgas ka neil, kes on juba uue töökoha leidnud, kuid kes peavad püsivalt tööle jäämiseks parandama oma eesti keele oskust.
 –Tööpraktika: meetme eesmärk on pakkuda sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele praktilisi töökogemusi. Praktikal osalemist võimaldavad tööandjad selleks, et parandada osalejate teadmisi ja oskusi, mida on vaja nende võimalikult kiireks tööturule naasmiseks.
 –Võlanõustamine: meetme peamine eesmärk on õpetada, kuidas tulla toime olukorras, kus sissetulek on vähenenud ja märkimisväärsed rahalised kohustused juba võetud. Nõustamine on oluline tööturule naasmise seisukohast ja selleks, et nõustutaks vastu võtma uut töökohta, kus palk võib olla väiksem.
 –Psühholoogiline nõustamine: meetmega pakutakse psühholoogilise nõustamise teenuseid, et aidata lahendada isiklikke probleeme ja töö leidmisel esinevaid takistusi, millega koondatud võivad kokku puutuda.
 –Formaalõppes osalejate õppetoetus: õpingute ajal saab iga osaleja õppetoetust 260 eurot kuus. Selleks et motiveerida inimesi formaalõppega algust tegema ja/või õpinguid jätkama, makstakse õppetoetust kogu õppeperioodi jooksul, kuid ainult rakendusperioodi lõpuni. Seda summat vähendatakse 130 euroni kuus juhul, kui osaleja leiab tööd, kuid soovib töö kõrvalt õpingud lõpule viia.
 –Stipendium ning transpordi- ja majutushüvitis eesti keele kursustel osalemiseks: kui keeleõppes osaleja on töötu, siis makstakse talle stipendiumi ning ta saab ka transpordi- ja majutuskulude hüvitist.
 –Liikuvustoetus: toetust makstakse töötutele, kes ei ole leidnud sobivat tööd kodu lähedal, ja/või neile, kes töötavad vähemalt 20 km kaugusel oma elukohast. Hüvitist makstakse kuus kuud pärast uuel töökohal tööle asumist, kuid mitte kauem meetme kestusest. Kui tegemist on tähtajalise töölepinguga, makstakse hüvitist samuti esimese kuue kuu jooksul, kuid mitte kauem kui pool lepingu kestusest. Hüvitismäär on 0,1 eurot ühe kilomeetri kohta, kuid mitte rohkem kui 300 eurot ühe kalendrikuu jooksul. Maksete arvutamisel võetakse aluseks lühim vahemaa elukohast töökohani.
 24.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid.
 25.Eesti ametiasutused on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtjad peavad võtma liikmesriigi õiguse või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et EGFi rahaline toetus ei asenda ühtegi niisugust meedet.
 26.Kavandatud meetmepakett on kooskõlas Eesti regionaalarengu strateegias (2014–2020)
 13
 ning Ida-Virumaa tegevuskavas (2015–2020)
 14
 kindlaks määratud vajadustega. Eesti ametiasutused on kinnitanud, et kooskõlastatud meetmepakett on kooskõlas ressursitõhusale ja säästvale majandusele üleminekuga ning omab häid võimalusi selle ülemineku soodustamiseks.
 Hinnanguline eelarve
 27.Meetmete hinnanguline kogukulu on 1 885 597 eurot, mis sisaldab individuaalsete teenuste maksumust summas 1 740 070 eurot ning ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami-, kontrolli- ja aruandluskulusid summas 145 527 eurot. Eesti ametiasutused kinnitavad, et Eesti kannab ise peaaegu kõik meetmete ettevalmistamise ning teavitamise ja reklaami kulud.
 28.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 1 131 358 eurot (60 % kogukuludest).
 Meetmed
 Osalejate hinnanguline arv
 Hinnanguline kulu osaleja kohta
 (ümardatult) (eurodes)
 Hinnanguline kogukulu
 (eurodes)
 Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed)
 Formaalõppe toetamine – formaalõppe kulude katmine
 47
 5 750
 270 250
 Koolituskulude hüvitamine tööandjatele
 129
 338
 43 661
 Tööturukoolitus
 379
 851
 322 704
 Eesti keele kursused
 451
 944
 425 523
 Tööpraktika
 273
 649
 177 117
 Võlanõustamine
 51
 116
 5 901
 Psühholoogiline nõustamine
 50
 416
 20 791
 Vahesumma a
 Protsent individuaalsete teenuste paketist
 –
 1 265 947
 (72,75 %)
 Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed)
 Formaalõppes osalejate õppetoetus
 47
 4 181
 196 521
 Stipendium ning transpordi- ja majutushüvitis eesti keele kursustel osalemiseks
 301
 393
 118 177
 Liikuvustoetus
 175
 911
 159 425
 Vahesumma b
 Protsent individuaalsete teenuste paketist
 –
 474 123
 (27,25 %)
 EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed
 1. Ettevalmistav tegevus
 –
 100
 2. Haldamine
 –
 109 635
 3. Teavitamine ja reklaam
 –
 400
 4. Kontroll ja aruandlus
 –
 35 392
 Vahesumma c
 Protsent kogukuludest
 –
 145 527
 (7,7 %)
 Kogumaksumus (a + b + c)
 –
 1 885 597
 EGFi toetus (60 % kogukuludest)
 –
 1 131 358
 29.Tabelis esitatud meetmetega (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed) seotud kulud ei ületa 35 % kooskõlastatud individuaalse teenustepaketi kogukuludest. Eesti ametiasutused on kinnitanud, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitusmeetmetes.
 Kulude rahastamiskõlblikkuse periood
 30.Eesti ametiasutused hakkasid sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 1. juulil 2016. Seega on meetmete võtmiseks vajalikud kulud EGFist toetuse saamiseks rahastamiskõlblikud alates 1. juulist 2016 kuni 1. juulini 2018. Erandiks on üle kahe aasta kestva formaalõppe kulud, mille puhul antakse rahalist toetust kuni 1. jaanuarini 2019.
 31.Eesti ametiasutused hakkasid EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 11. mail 2016. Ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulude katteks võib seega anda EGFi rahalist toetust alates 11. maist 2016 kuni 1. jaanuarini 2019.
 Meetmete täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega
 32.Riikliku kaasrahastamise vahendid saadakse tööturuteenuste ja -toetuste vahenditest, mis on ette nähtud Eesti Töötukassa aktiivsete tööturumeetmete rahastamiseks Eestis. Eelrahastamiseks on riigieelarvest kättesaadavaks tehtud täiendavad vahendid.
 33.Eesti ametiasutused on kinnitanud, et EGFist rahalist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest.
 Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord
 34.Eesti ametiasutused on andnud teada, et kooskõlastatud individuaalsete teenuste pakett on koostatud kõigi huvirühmade, sh sotsiaalpartnerite, ettevõtjate ja riiklike tööhõiveasutustega konsulteerides. 15. veebruaril 2016 korraldasid ametiühingud ja Ida-Virumaa tööandjate ühendus ümarlaua, et arutada kriisi võimalikke lahendusi. Pärast seda, 2016. aasta aprilli alguses, toimus Sotsiaalministeeriumis koosolek, kus arutati võimalikku EGFi kaasrahastamise taotlemist. Kõrgetasemelisel koosolekul osalesid Eesti Ametiühingute Keskliidu, Eesti Tööandjate Keskliidu, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi ning Eesti Töötukassa esindajad. Seejärel korraldati Ida-Virumaal piirkondliku tasandi koosolek, kuhu kutsuti kõik asjaomased piirkondlikud osapooled.
 Haldus- ja kontrollisüsteemid
 35.Taotlus sisaldab haldus- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Eesti ametiasutused on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldab Sotsiaalministeeriumi strateegia ja eelarve haldamise teenistus (mis on EGFi korraldusasutus) ning Rahandusministeeriumi finantskontrolli osakond (mis on EGFi auditeerimisasutus) ja Rahandusministeeriumi Euroopa Liidu maksete osakond (mis on EGFi sertifitseerimisasutus). Mõned korraldusasutuse ülesanded delegeeritakse sihtasutusele „Innove“, mis on määratud teise tasandi vahendusasutuseks.
 Asjaomase liikmesriigi kohustused
 36.Eesti ametiasutused on esitanud kõik vajalikud tagatised seoses järgmisega:
 –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;
 –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud;
 –töötajaid koondanud ettevõtted, kes on pärast koondamisi tegevust jätkanud, on täitnud seoses koondamistega oma õigusjärgsed kohustused ning oma töötajaid vastavalt toetanud;
 –kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine;
 –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid;
 –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.
 MÕJU EELARVELE
 Eelarvet käsitlev ettepanek
 37.Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)
 15
 artiklis 12 on sätestatud, et EGFi toetused ei tohi ületada iga-aastast maksimumsummat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).
 38.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotluse alusel rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 1 131 358 euro suuruses summas, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukuludest.
 39.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
 16
 punktis 13.
 Seotud õigusaktid
 40.EGFi kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 1 131 358 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.
 41.Koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi vahendite kasutuselevõtmise kohta.
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta
 (Eesti taotlus – EGF/2016/003 EE/petroleum and chemicals)
 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
 võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,
 17
 eriti selle artikli 15 lõiget 4,
 võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
 18
 eriti selle punkti 13,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
 ning arvestades järgmist:
 (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tõttu koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.
 (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
 19
 artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimumsummat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).
 (3)Eesti ametiasutused esitasid 11. mail 2016 taotluse, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega majanduse tegevusalade klassifikaatori (edaspidi „NACE“) Revision 2 osa 19 (koksi ja puhastatud naftatoodete tootmine) ja osa 20 (kemikaalide ja keemiatoodete tootmine) alla kuuluvates majandussektorites Eestis (Eesti Vabariik ei ole jaotatud ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse (NUTS)
 20
 2. tasandi piirkondadeks). Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab EGFist rahalise toetuse määramise nõuetele, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13.
 (4)Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 4 lõikega 2 käsitatakse Eesti ametiasutuste esitatud taotlust vastuvõetavana, sest koondamised mõjutavad tööhõivet ning kohapealset, piirkonna ja riigi majandust rängalt.
 (5)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Eesti ametiasutuste taotluse alusel rahalist toetust summas 1 131 358 eurot.
 (6)Selleks et EGFi vahendeid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 1 131 358 eurot.
 Artikkel 2
 Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [the date of its adoption]
 21*.
 Brüssel,
 Euroopa Parlamendi nimel
 Nõukogu nimel
 president
 eesistuja
 (1)
 ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.
 (2)
 EGFi määruse artikli 3 tähenduses.
 (3)
 Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).
 (4)
 Eesti Vabariik ei ole jagatud NUTS 2. tasandi piirkondadeks.
 (5)
 ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.
 (6)
 Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4.
 (7)
 Nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiv 98/59/EÜ kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 225, 12.8.1998, lk 16).
 (8)
 http://fr.zone-secure.net/13451/186036/publication/contents/pdfweb.pdf
 (9)
 http://www.energiatalgud.ee/img_auth.php/6/64/EY._Estonian_oil_shale_mining_and_oil_production_macroeconomic_impacts_study.pdf
 (10)
 EGF/2013/009 PL/Zachem
 (11)
 http://pub.stat.ee/px-web.2001/Dialog/varval.asp?ma=WSV014&lang=1
 (12)
 https://www.siseministeerium.ee/sites/default/files/dokumendid/Arengukavad/ida-virumaa_tegevuskava_2015-2020_26.02.15.pdf
 (13)
 https://www.siseministeerium.ee/sites/default/files/dokumendid/eesti_regionaalarengu_strateegia_2014-2020.pdf
 (14)
 https://www.siseministeerium.ee/sites/default/files/dokumendid/Arengukavad/ida-virumaa_tegevuskava_2015-2020_26.02.15.pdf
 (15)
 ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.
 (16)
 ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.
 (17)
 ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.
 (18)
 ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.
 (19)
 Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).
 (20)
 Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).
 (21)
 Date to be inserted by the Parliament before the publication in OJ.


text:
 9.2.2016
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 32/29
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2016/163
 z 28. januára 2016,
 ktorým sa schvaľuje podstatná zmena špecifikácie názvu zapísaného do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení [Huile d'olive de Nîmes (CHOP)]
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 z 21. novembra 2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny (1), a najmä na jeho článok 52 ods. 2,
 keďže:
 (1)
 V súlade s článkom 53 ods. 1 prvým pododsekom nariadenia (ES) č. 1151/2012 Komisia preskúmala žiadosť Francúzska o schválenie zmeny špecifikácie chráneného označenia pôvodu „Huile d'olive de Nîmes“ zapísaného do registra na základe nariadenia Komisie (ES) č. 148/2007 (2).
 (2)
 Vzhľadom na to, že nejde o nepodstatnú zmenu v zmysle článku 53 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, Komisia danú žiadosť o zmenu uverejnila v zmysle článku 50 ods. 2 písm. a) uvedeného nariadenia v Úradnom vestníku Európskej únie
 (3).
 (3)
 Vzhľadom na to, že Komisii nebola oznámená žiadna námietka v zmysle článku 51 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, zmena špecifikácie sa musí schváliť,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 Zmena špecifikácie uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie týkajúca sa názvu „Huile d'olive de Nîmes“ (CHOP) sa schvaľuje.
 Článok 2
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 28. januára 2016
 Za Komisiu
 v mene predsedu
 Phil HOGAN
 člen Komisie
 (1) Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.
 (2) Nariadenie Komisie (ES) č. 148/2007 z 15. februára 2007,ktorým sa zapisujú určité názvy v Registri chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení [Geraardsbergse mattentaart (CHZO) – Pataca de Galicia alebo Patata de Galicia (CHZO) – Poniente de Granada (CHOP) – Gata-Hurdes (CHOP) – Patatas de Prades alebo Patates de Prades (CHZO) – Mantequilla de Soria (CHOP) – Huile d'olive de Nîmes (CHOP) – Huile d'olive de Corse alebo Huile d'olive de Corse – Oliu di Corsica (CHOP) – Clémentine de Corse (CHZO) – Agneau de Sisteron (CHZO) – Connemara Hill Lamb alebo Uain Sléibhe Chonamara (CHZO) – Sardegna (CHOP) – Carota dell'Altopiano del Fucino (CHZO) – Stelvio alebo Stilfser (CHOP) – Limone Femminello del Gargano (CHZO) – Azeitonas de Conserva de Elvas e Campo Maior (CHOP) – Chouriça de Carne de Barroso – Montalegre (CHZO) – Chouriço de Abóbora de Barroso – Montalegre (CHZO) – Sangueira de Barroso – Montalegre (CHZO) – Batata de Trás-os-Montes (CHZO) – Salpicão de Barroso – Montalegre (CHZO) – Alheira de Barroso – Montalegre (CHZO) – Cordeiro de Barroso, Anho de Barroso alebo Borrego de leite de Barroso (CHZO) – Azeite do Alentejo Interior (CHOP) – Paio de Beja (CHZO) – Linguíça do Baixo Alentejo alebo Chouriço de carne do Baixo Alentejo (CHZO) – Ekstra deviško oljčno olje Slovenske Istre (CHOP)] (Ú. v. EÚ L 46, 16.2.2007, s. 14).
 (3) Ú. v. EÚ C 317, 25.9.2015, s. 3.