type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 8.1.2015
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 4/18
 A BIZOTTSÁG (EU) 2015/24 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2015. január 7.)
 az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),
 tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
 mivel:
 (1)
 Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.
 (2)
 Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2015. január 7-én.
 a Bizottság részéről,
 az elnök nevében,
 Jerzy PLEWA
 mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató
 (1) HL L 347., 2013.12.20., 671. o.
 (2) HL L 157., 2011.6.15., 1. o.
 MELLÉKLET
 Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek
 (EUR/100kg)
 KN-kód
 Országkód (1)
 Behozatali átalányérték
 0702 00 00
 AL
 69,6
 IL
 104,4
 MA
 89,1
 TN
 130,5
 TR
 108,0
 ZZ
 100,3
 0707 00 05
 TR
 160,8
 ZZ
 160,8
 0709 93 10
 MA
 96,9
 SN
 80,8
 TR
 157,6
 ZZ
 111,8
 0805 10 20
 EG
 41,2
 MA
 68,6
 TR
 74,1
 ZA
 40,1
 ZW
 32,9
 ZZ
 51,4
 0805 20 10
 MA
 58,8
 ZZ
 58,8
 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90
 IL
 89,3
 JM
 106,8
 TR
 80,9
 ZZ
 92,3
 0805 50 10
 TR
 53,0
 ZZ
 53,0
 0808 10 80
 AR
 164,5
 BR
 62,9
 CL
 82,5
 MK
 39,8
 US
 145,8
 ZA
 147,0
 ZZ
 107,1
 0808 30 90
 US
 171,4
 ZZ
 171,4
 (1) Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


type: caselaw

text:
 24.10.2009
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 256/21
 Förstainstansrättens dom av den 4 september 2009 — Italien mot kommissionen
 (Mål T-211/05) (1)
 (Statligt stöd - Stödordning som införts av de italienska myndigheterna till förmån för företag som nyligen börsnoterats - Beslut i vilket stödet förklaras vara oförenligt med den gemensamma marknaden och i vilket det förordnas om återkrav av stödet - Motiveringsskyldighet - Selektiv karaktär - Inverkan på handeln mellan medlemsstaterna - Skadlig inverkan på konkurrensen)
 2009/C 256/36
 Rättegångsspråk: italienska
 Parter
 Sökande: Republiken Italien (ombud: inledningsvis I. Braguglia, därefter R. Adam och slutligen I. Bruni, biträdda av P. Gentili, avvocato dello Stato)
 Svarande: Europeiska gemenskapernas kommission (ombud: V. Di Bucci och E. Righini)
 Saken
 Talan om ogiltigförklaring av kommissionens beslut 2006/261/EG av den 16 mars 2005 om stödordning C 8/2004 (f.d. NN 164/2003) som Italien har genomfört till förmån för företag som nyligen har börsnoterats (EUT L 94, 2006, s. 42).
 Domslut
 1.
 Talan ogillas.
 2.
 Republiken Italien ska ersätta rättegångskostnaderna.
 (1) EUT C 182, 23.7.2005.


type: contracts

text:
 15.12.2016
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 341/46
 DECYZJA WSPÓLNEGO KOMITETU EOG
 NR 153/2015
 z dnia 11 czerwca 2015 r.
 zmieniająca załącznik II (Przepisy techniczne, normy, badania i certyfikacja) do Porozumienia EOG [2016/2188]
 WSPÓLNY KOMITET EOG,
 uwzględniając Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym (zwane dalej „Porozumieniem EOG”), w szczególności jego art. 98,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 W Porozumieniu EOG należy uwzględnić decyzję wykonawczą Komisji (UE) 2015/411 z dnia 11 marca 2015 r. zgodnie z art. 3 ust. 3 rozporządzenia Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) nr 528/2012 dotyczącą kationowych spoiw polimerowych zawierających czwartorzędowe związki amoniowe w farbach i powłokach (1).
 (2)
 W Porozumieniu EOG należy uwzględnić rozporządzenie wykonawcze Komisji (UE) 2015/416 z dnia 12 marca 2015 r. zatwierdzające dinotefuran jako substancję czynną do stosowania w produktach biobójczych typu 18 (2).
 (3)
 W Porozumieniu EOG należy uwzględnić rozporządzenie wykonawcze Komisji (UE) 2015/417 z dnia 12 marca 2015 r. zatwierdzające Bacillus sphaericus 2362, serotyp H5a5b, szczep ABTS1743 jako substancję czynną przeznaczoną do stosowania w produktach biobójczych typu 18 (3).
 (4)
 W Porozumieniu EOG należy uwzględnić rozporządzenie wykonawcze Komisji (UE) 2015/419 z dnia 12 marca 2015 r. zatwierdzające tolilfluanid jako substancję czynną do stosowania w produktach biobójczych typu 21 (4).
 (5)
 Należy zatem odpowiednio zmienić załącznik II do Porozumienia EOG,
 PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DECYZJĘ:
 Artykuł 1
 Po pkt 12zzu (rozporządzenie wykonawcze Komisji (UE) 2015/407) w rozdziale XV załącznika II do Porozumienia EOG dodaje się punkty w brzmieniu:
 „12zzv.
 32015 D 0411: decyzja wykonawcza Komisji (UE) 2015/411 z dnia 11 marca 2015 r. zgodnie z art. 3 ust. 3 rozporządzenia Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) nr 528/2012 dotycząca kationowych spoiw polimerowych zawierających czwartorzędowe związki amoniowe w farbach i powłokach (Dz.U. L 67 z 12.3.2015, s. 30).
 12zzw.
 32015 R 0416: rozporządzenie wykonawcze Komisji (UE) 2015/416 z dnia 12 marca 2015 r. zatwierdzające dinotefuran jako substancję czynną do stosowania w produktach biobójczych typu 18 (Dz.U. L 68 z 13.3.2015, s. 30).
 12zzx.
 32015 R 0417: rozporządzenie wykonawcze Komisji (UE) 2015/417 z dnia 12 marca 2015 r. zatwierdzające Bacillus sphaericus 2362, serotyp H5a5b, szczep ABTS1743 jako substancję czynną przeznaczoną do stosowania w produktach biobójczych typu 18 (Dz.U. L 68 z 13.3.2015, s. 33).
 12zzy.
 32015 R 0419: rozporządzenie wykonawcze Komisji (UE) 2015/419 z dnia 12 marca 2015 r. zatwierdzające tolilfluanid jako substancję czynną do stosowania w produktach biobójczych typu 21 (Dz.U. L 68 z 13.3.2015, s. 39).”.
 Artykuł 2
 Teksty decyzji wykonawczej (UE) 2015/411 i rozporządzeń wykonawczych (UE) 2015/416, (UE) 2015/417 i (UE) 2015/419 w języku islandzkim i norweskim, które zostaną opublikowane w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej, są autentyczne.
 Artykuł 3
 Niniejsza decyzja wchodzi w życie z dniem 12 czerwca 2015 r. pod warunkiem dokonania wszystkich notyfikacji przewidzianych w art. 103 ust. 1 Porozumienia EOG (*1).
 Artykuł 4
 Niniejsza decyzja zostaje opublikowana w sekcji EOG i w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej.
 Sporządzono w Brukseli dnia 11 czerwca 2015 r.
 W imieniu Wspólnego Komitetu EOG
 Gianluca GRIPPA
 Przewodniczący
 (1) Dz.U. L 67 z 12.3.2015, s. 30.
 (2) Dz.U. L 68 z 13.3.2015, s. 30.
 (3) Dz.U. L 68 z 13.3.2015, s. 33.
 (4) Dz.U. L 68 z 13.3.2015, s. 39.
 (*1) Nie wskazano wymogów konstytucyjnych.


text:
7. 1 . 93 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee N. L 3/ 1
 I
 (Atti per i quali la pubblicazione è una condizione di applicabilità)
 REGOLAMENTO (CEE) N. 7/93 DELLA COMMISSIONE
 del 6 gennaio 1993
 che fissa i prelievi all'importazione applicabili ai cereali, alle farine, alle semole e
 ai semolini di frumento o di segala
 LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, considerando che, per consentire il normale funziona
 visto il trattato che istituisce la Comunità economica mento del regime dei prelievi, è d'uopo assumere, per il
 europea, calcolo di questi ultimi, il tasso rappresentativo di mercato
 constatato nel corso del periodo di riferimento del 5 gen
 visto l'atto di adesione della Spagna e del Portogallo, naio 1993 per quanto concerne le monete a cambio flut
 visto il regolamento (CEE) n. 2727/75 del Consiglio, del tuante ;
 29 ottobre 1975, relativo all'organizzazione comune dei
 mercati nel settore dei cereali ('), modificato da ultimo dal considerando che l'applicazione delle modalità di cui al
 regolamento (CEE) n. 1 738/92 (2), in particolare l'articolo regolamento (CEE) n. 1 820/92 ai prezzi d'offerta è ai corsi
 13, paragrafo 5, odierni, di cui la Commissione ha conoscenza, conduce a
 modificare i prelievi attualmente in vigore conforme
 visto il regolamento (CEE) n. 1676/85 del Consiglio, mente all'allegato al presente regolamento,
 dell' I 1 giugno 1985, relativo al valore dell'unità di conto e
 ai tassi di cambio da applicare nel quadro della politica
 agricola comune (3), modificato da ultimo dal regolamento HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO :
 (CEE) n. 2205/90 (4), in particolare l'articolo 3,
 visto il regolamento (CEE) n. 3813/92 del Consiglio, del Articolo 1
 28 dicembre 1992, relativo all'unità di conto e ai tassi di
 conversione da applicare nell'ambito della politica agraria I prelievi da riscuotere all'importazione dei prodotti di cui
 comune (*), in particolare l'articolo 5, all'articolo 1 , lettere a), b) e c) del regolamento (CEE)
 considerando che i prelievi applicabili all'importazione n. 2727/75 sono fissati nell'allegato.
 dei cereali, delle farine di grano o di segala e delle semole
 e semolini di grano sono stati fissati dal regolamento Articolo 2
 (CEE) n. 3873/92 della Commissione (é) e dai successivi
 regolamenti modificativi ; II presente regolamento entra in vigore il 7 gennaio 1993.
 Il presente regolamento e obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile
 in ciascuno degli Stati membri.
 Fatto a Bruxelles, il 6 gennaio 1993.
 Per la Commissione
 René STEICHEN
 Membro della Commissione
 (') GU n. L 281 dell' I . 11 . 1975, pag. 1 .
 0 GU n. L 180 dell' I . 7. 1992, pag. 1 .
 (3) GU n. L 164 del 24. 6. 1985, pag. 1 .
 (4) GU n. L 201 del 31 . 7. 1990, pag. 9.
 0 GU n. L 387 del 31 . 12. 1992, pag. 1 .
 6) GU n. L 390 del 31 . 12. 1992, pag. 118.
 ---pagebreak--- N. L 3/2 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 7. 1 . 93
 ALLEGATO
 al regolamento della Commissione, del 6 gennaio 1993, che fissa i prelievi all'importazione
 applicabili ai cereali è alle farine, alle semole e ai semolini di frumento o di segala
 (ECU/t)
 Codice NC Paesi terzi (')
 0709 90 60 1 33,20 (2)(3)
 071290 19 133,20 (2)(3)
 1001 10 00 172,54 (') 0 (10)
 1001 90 91 141,62
 1001 90 99 141,62 (")
 1002 00 00 156,99 0
 1003 00 10 124,24
 1003 00 20 124,24
 1003 00 80 1 24,24 (")
 1004 00 00 113,52
 1005 10 90 133,20 00
 1005 90 00 133,20 (2)O
 1007 00 90 134,67 (4)
 1008 10 00 44,86 (")
 1008 20 00 70,28 (4)
 1008 30 00 35,05 0
 1008 90 10 O
 1008 90 90 35,05
 1101 00 00 21 1,03 OC 1)'
 1102 10 00 231,68 (8)
 1103 11 30 279,07 0('°)
 1103 11 50 279,07 OH
 1103 11 90 226,930
 (') Per il frumento duro originario del Marocco, trasportato direttamente da tale paese nella Comunità, il prelievo e
 diminuito di 0,60 ECU/t.
 (2) Ai sensi del regolamento (CEE) n. 715/90 i prelievi non sono applicati ai prodotti originari degli ACP e impor
 tati direttamente nei dipartimenti francesi d'oltremare.
 (3) Per il granturco originario degli ACP il prelievo all'importazione nella Comunità è diminuito di 1,81 ECU/t.
 (4) Per il miglio e il sorgo originari degli ACP il prelievo all'importazione nella Comunità è riscosso ai sensi del
 regolamento (CEE) 715/90.
 O Per il frumento duro e la scagliola prodotti in Turchia e trasportati direttamente da detto paese nella Comunità, il
 prelievo è diminuito di 0,60 ECU/t.
 (6) Il prelievo riscosso all'importazione della segala prodotta in Turchia e trasportata da tale paese direttamente nella
 Comunità è definito nei regolamenti (CEE) n. 1 180/77 del Consiglio e (CEE) n. 2622/71 della Commissione.
 f) All'importazione del prodotto del Codice NC 1008 90 10 (triticale), viene riscosso il prelievo applicabile alla
 segala.
 (8) All'atto déll'importazione in Portogallo, il prelievo è maggiorato dell'importo fissato all'articolo 2, paragrafo 2 del
 regolamento (CEE) n. 3808/90.
 (") I prodotti originari dei PTOM sono esenti da prelievo in virtù dell'articolo 101 , paragrafo 1 della decisione 91 /
 482/CEE, a meno che non si applichi il paragrafo 4 dello stesso articolo.
 (I0) È riscosso, a norma dell'articolo 101 , paragrafo 4 della decisione 91 /482/CEE del Consiglio del 25 luglio 1991 ,
 un importo pari all'importo fissato dal regolamento (CEE) n. 1825/91 .
 (") I prodotti di questo codice importati nell'ambito degli accordi intermedi conclusi tra la Polonia, la Cecoslovac
 chia e l'Ungheria, e la Comunità e per i quali viene presentato un certificato EUR 1 , rilasciato secondo le moda
 lità previste nel regolamento (CEE) n. 585/92, sono soggetti ai prelievi di cui all'allegato del suddetto regola
 mento .


text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 22001D0150
 Oficiālais Vēstnesis L 065 , 07/03/2002 Lpp. 0022 - 0023
 EEZ Apvienotās komitejas LēmumsNr. 150/2001(2001. gada 11. decembris),ar kuru groza EEZ līguma I pielikumu (Veterinārie un fitosanitārie jautājumi)EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kas grozīts ar protokolu, ar kuru pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk tekstā — "līgums", un jo īpaši tā 98. pantu,tā kā:(1) līguma I pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2001. gada 9. novembra Lēmumu Nr. 132/2001 [1];(2) Komisijas 2001. gada 1. marta Regula (EK) Nr. 418/2001 par jaunu piedevu un piedevu izmantošanas atļaušanu dzīvnieku barībā [2] jāiekļauj līgumā,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsLīguma I pielikuma II nodaļā pēc 1.s punkta (Komisijas Regula (EK) Nr. 2697/2000) iestarpina šādu punktu:"1.t 32001 R 0418: Komisijas 2001. gada 1. marta Regula (EK) Nr. 418/2001 par jaunu piedevu un piedevu izmantošanas atļaušanu dzīvnieku barībā (OV L 62, 2.3.2001., 3. lpp.)."2. pantsRegulas (EK) Nr. 418/2001 teksti islandiešu un norvēģu valodā, kas publicējami Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentiski.3. pantsŠis lēmums stājas spēkā 2001. gada 12. decembrī ar noteikumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir sniegti visi paziņojumi saskaņā ar līguma 103. panta 1. punktu [3].4. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ papildinājumā.Briselē, 2001. gada 11. decembrīEEZ Apvienotās komitejas vārdā —priekšsēdētājsB. Grydeland[1] OV L 22, 24.1.2002., 18. lpp.[2] OV L 62, 2.3.2001., 3. lpp.[3] Konstitucionālas prasības nav norādītas.--------------------------------------------------


type: other

text:
Risoluzione Agenzia Entrate n. 113 del 06.07.2001 - Azienda Speciale del Comune di .... - Applicabilità...
 Risoluzione Agenzia Entrate n. 113 del 06.07.2001
 Azienda Speciale del Comune di .... - Applicabilità della ritenuta alla fonte di cui all'art. 27, comma 5, del DPR 29 settembre, 1973, n. 600, sugli utili corrisposti al Comune di....
 Con nota del 12 aprile 2001, la Direzione Regionale di.. ha chiesto il parere della scrivente in merito al quesito posto dall'Azienda Speciale del Comune di...., concernente l'applicabilità della ritenuta alla fonte a titolo d'imposta di cui all'art. 27, comma 5, del DPR 29 settembre 1973, n. 600, sugli utili corrisposti a favore del Comune di.....
 La Direzione, nell'evidenziare che il comma 5 dell'art. 27 in argomento prevede che la ritenuta alla fonte sui dividendi è operata a titolo d'imposta "nei confronti dei soggetti esenti dall'imposta sul reddito delle persone giuridiche", ritiene non applicabile tale ritenuta nei confronti del Comune di...., in quanto ente escluso dall'imposizione sui redditi in forza dell'art. 88, comma 1, del Testo Unico delle imposte sui redditi, approvato con DPR 22 dicembre 1986, n. 917.
 L'art. 88, comma 1, del TUIR prevede che gli organi e le amministrazioni dello Stato, compresi quelli ad ordinamento autonomo, anche se dotati di personalità giuridica, i comuni, i consorzi tra enti locali, le associazioni e gli enti gestori di demani collettivi, le comunità montane, le province e le regioni non sono soggetti all'imposta sul reddito delle persone giuridiche.
 L'anzidetta disposizione disciplina, in sostanza, un'ipotesi di esclusione della soggettività tributaria passiva ai fini dell'imposizione sui redditi di particolari soggetti.
 In quanto enti privi di soggettività tributaria passiva, distinti pertanto sul piano dei principi generali da quelli "esenti" dall'imposizione, si è posto in passato, per i soggetti indicati all'art. 88, comma 1, del TUIR, il problema della loro riconducibilità nell'ambito applicativo dell'art. 26, comma 4, del DPR n. 600 del 1973, secondo il quale la ritenuta alla fonte sugli interessi e sugli altri redditi di capitale è operata a titolo d'imposta "nei confronti dei soggetti esenti dall'imposta sul reddito delle persone giuridiche ed in ogni altro caso".
 Sull'anzidetta questione è intervenuto l'art. 14 della legge 18 febbraio 1999, n. 28, il quale, con una norma di interpretazione autentica, ha stabilito che:"la disposizione di cui all'art. 26, comma 4, terzo periodo, del decreto del Presidente della Repubblica 29 settembre 1973, n. 600, riguardante l'applicazione della ritenuta a titolo d'imposta sugli interessi, premi ed altri frutti delle obbligazioni e titoli similari e sui conti correnti, deve intendersi nel senso che tale ritenuta si applica anche nei confronti dei soggetti esclusi dall'imposta sul reddito delle persone giuridiche".
 L'ambito applicativo dell'art. 26, comma 4, del DPR n. 600 del 1973 è stato, pertanto, definito dallo stesso legislatore che, in considerazione dell'ampio riferimento della norma non solo ai soggetti esenti ma anche a " ogni altro caso", ha ricompreso fra i soggetti sui quali operare la ritenuta alla fonte a titolo d'imposta anche quelli esclusi dall'imposizione sui redditi.
 La disposizione recata dall'art. 27, comma 5, del citato DPR n. 600 del 1973, nel prevedere l'applicabilità della ritenuta alla fonte a titolo d'imposta sui dividendi percepiti dai soggetti esenti, non riproduce, altresì, la locuzione "in ogni altro caso" recata dall'art. 26 dello stesso DPR n. 600.
 La diversità della formulazione letterale non consente, pertanto, di estendere in via amministrativa alla previsione dell'art. 27, comma 5, del DPR n. 600 del 1973, l'interpretazione fornita espressamente dal legislatore con l'art. 14 della legge n. 28 del 1999, limitatamente alla disposizione recata dall'art. 26, comma 4, dello stesso DPR n. 600.
 Tutto ciò premesso, si ritiene di poter condividere il parere espresso da la Direzione circa la non applicabilità nei confronti dei soggetti esclusi dall'imposta sui redditi ai sensi dell'art. 88, comma 1, del TUIR, della ritenuta alla fonte a titolo d'imposta di cui all'art. 27, comma 5, del DPR n. 600 del 1973.


text:
 5.5.2014
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 135/49
 Tužba podnesena 10. veljače 2014. – Export Development Bank of Iran protiv Vijeća
 (Predmet T-89/14)
 2014/C 135/63
 Jezik postupka: francuski
 Stranke
 Tužitelj: Export Development Bank of Iran (Téhéran, Iran) (zastupnik: J.-M. Thouvenin, avocat)
 Tuženik: Vijeće Europske unije
 Tužbeni zahtjev
 Tužitelj od Općeg suda zahtijeva da:
 —
 poništi Provedbenu uredbu Vijeća (EU) br. 1154/2013 od 15. studenoga 2013. u dijelu u kojem se odnosi na tužitelja;
 —
 poništi Odluku Vijeća 2013/661/ZVSP od 15. studenoga 2013. u dijelu u kojem se odnosi na tužitelja;
 —
 utvrdi da Uredba Vijeća (EU) br. 267/2012 od 23. ožujka 2012. nije primjenjiva u odnosu na tužitelja;
 —
 utvrdi da Odluka 2010/413 ZVSP nije primjenjiva u odnosu na tužitelja;
 —
 podredno, s učinkom od 20. siječnja 2014., poništi Provedbenu uredbu i odluku koje su navedene u prve dvije točke ovog tužbenog zahtjeva;
 —
 naloži Vijeću snošenje troškova.
 Tužbeni razlozi i glavni argumenti
 U prilog tužbi tužitelj ističe devet tužbenih razloga od kojih je osam u bitnome istovjetno ili slično onima u okviru predmeta T-65/14, Bank Refah Kargaran protiv Vijeća.
 Osim toga, tužitelj ističe tužbeni razlog u okviru kojeg se navodi povreda načela proporcionalnosti i zabrane diskriminacije.


text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 52006PC0344
 Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 571/88 par Kopienas lauku saimniecību struktūras apsekojumu organizēšanu saistībā ar finanšu līdzekļu apjomu laikposmam no 2007. līdz 2009. gadam un maksimālo Kopienas ieguldījumu Bulgārijai un Rumānijai /* COM/2006/0344 galīgā redakcija - COD 2006/0112 */
 [pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 28.6.2006COM(2006)344 galīgā redakcija2006/0112(COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 571/88 par Kopienas lauku saimniecību struktūras apsekojumu organizēšanu saistībā ar finanšu līdzekļu apjomu laikposmam no 2007. līdz 2009. gadam un maksimālo Kopienas ieguldījumu Bulgārijai un Rumānijai(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSDalībvalstīm saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 571/88, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 204/2006, 2007. gadā apsekojumu daudzgadu programmas ietvaros, kas aptver laikposmu līdz 2007. gadam, ir jāveic lauku saimniecību struktūras apsekojums. Šīs regulas 14. pantā noteikts, ka dalībvalstīm atmaksās izdevumus, kas radušies, veicot apsekojumu, 20 ECU apmērā par saimniecību, nepārsniedzot maksimālo summu par apsekojumu.Ierosinātajā regulā ir paredzēts finanšu līdzekļu apjoms atlikušajam daudzgadu programmas laikposmam.Tajā arī noteikts maksimālais Kopienas ieguldījums 2007. gada apsekojumiem, kas veicami Bulgārijā un Rumānijā. Šīs maksimālās summas ir noteiktas, pamatojoties uz lauku saimniecību skaitu un attiecīgo valstu platību, lai nodrošinātu, ka šīs valstis tiek salīdzinātas ar pašreizējām dalībvalstīm.2006/0112(COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 571/88 par Kopienas lauku saimniecību struktūras apsekojumu organizēšanu saistībā ar finanšu līdzekļu apjomu laikposmam no 2007. līdz 2009. gadam un maksimālo Kopienas ieguldījumu Bulgārijai un RumānijaiEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 285. panta 1. punktu,ņemot vērā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 56. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto kārtību[2],tā kā:(1) Padomes Regulā (EEK) Nr. 571/88[3] ir paredzēts atlīdzināt dalībvalstīm summu, kas nepārsniedz maksimālo summu par apsekojumu, kā ieguldījumu radušos izdevumu segšanai.(2) Lai veiktu lauku saimniecību struktūras apsekojumus, būs vajadzīgs ievērojams Kopienas un dalībvalstu finansējums, lai izpildītu Kopienas iestāžu izvirzītās prasības informācijai.(3) Ņemot vērā Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos un 2007. gadā veicot lauku saimniecību struktūras apsekojumus šajās jaunajās dalībvalstīs, ir jāparedz maksimālais Kopienas ieguldījums par apsekojumu; šis pielāgojums ir vajadzīgs pievienošanās dēļ, jo tas nav paredzēts Pievienošanās aktā.(4) Ar šo regulu atlikušajam programmas laikposmam paredz finanšu līdzekļu apjomu, kas budžeta lēmējinstitūcijai, īstenojot ikgadējo budžeta procedūru, ir jāņem vērā vispirms atbilstīgi 33. punktam Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu, kas 1999. gada 6. maijā noslēgts starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju[4],IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EEK) Nr. 571/88 groza šādi.1. Regulas 14. panta 1. punkta pirmajai daļai pievieno šādu ievilkumu:„– EUR 2 000 000 Bulgārijai un Rumānijai.”2. Regulas 14. panta 1. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:„Finanšu līdzekļu apjomu šīs programmas īstenošanai, ieskaitot apropriācijas, kas vajadzīgas Eurofarm projekta vadīšanai, 2007.–2009. gadam nosaka EUR 20,4 miljonu apmērā.”Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija finanšu plāna robežās.”2. pantsŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Tās 1. panta 1. punktu piemēro no 2007. gada 1. janvāra.Šī regula uzliek saistības kopumā un tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājsTIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATSIEPRIEKŠĒJA PIEZĪMEŠis finanšu pārskats attiecas gan uz priekšlikumu, gan uz Padomes 1996. gada 17. decembra Regulu (EK) Nr. 2467/96, ar kuru sastādīja lauku saimniecību struktūras apsekojumu programmu tobrīd esošajās ES–15 dalībvalstīs laikposmam no 1998. līdz 2007. gadam.Saskaņā ar Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu, kas 1999. gada 6. maijā noslēgts starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju, priekšlikumā ir iekļauts noteikums par finanšu līdzekļu apjomu visam atlikušajam programmas laikposmam.Jānorāda, ka, lai būtu iespējams piešķirt Kopienas ieguldījumu, konkrēta apsekojuma kopējās izmaksas sadala uz vairākiem gadiem. Attiecīgi Kopienas ieguldījumu 2007. gada apsekojumam sadala laikposmam no 2006. līdz 2009. gadam.Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 22. jūnija Regulā (EK) Nr. 1435/2004 ir paredzēts, ka„Līdzekļu apjomu laikposmam no 2007. līdz 2009. gadam budžeta lēmējiestāde un likumdevēja iestāde noteiks pēc Komisijas priekšlikuma, pamatojoties uz jauno finanšu plānu laikposmam, kas sākas 2007. gadā.”Turklāt apropriācijas ir jākoriģē, lai no 2007. gada ņemtu vērā plānoto Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos.Ierosinātais līdzekļu apjoms aptver daļu no 2007. gada apsekojuma izmaksām, ko veiks 27 ES dalībvalstīs (daži avansa maksājumi ir veikti 2006. gadā), un konkrētus izdevumus par apsekojumu, kas 2005. gadā tika veikts 25 ES dalībvalstīs.1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS:EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, AR KO GROZA PADOMES REGULU (EEK) NR. 571/88 PAR KOPIENAS LAUKU SAIMNIECīBU STRUKTūRAS APSEKOJUMU ORGANIZēšANU, FINANšU LīDZEKļU APJOMA NOTEIKšANU LAIKPOSMAM NO 2007. LīDZ 2009. GADAM UN MAKSIMāLO KOPIENAS IEGULDīJUMA NOTEIKšANU BULGāRIJAI UN RUMāNIJAI.2. BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA / SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM (ABM/ABB)Attiecīgā(-s) politikas joma(-s) un saistītā(-s) darbība(-s):Politikas jomas „Lauksaimniecība un lauku attīstība” politikas stratēģija un koordinācija.3. BUDŽETA POZĪCIJAS3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un ar to saistītās tehniskās un administratīvās palīdzības pozīcijas (ex- BA pozīcijas)), tostarp šādas:05.0802: Lauku saimniecību struktūras apsekojumi3.2. Rīcības un finansiālās ietekmes ilgums:2007.–2009. gads3.3. Budžeta raksturojums:Budžeta pozīcija | Izdevuma veids | Jauna | EBTA ieguldījums | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija |05.0802 | Sal. | Starp. | Nav | Nav | Nav | Nr. ....... |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1. Finanšu līdzekļi4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkumsMiljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)Izdevumu veids | Līdz 2007. gadam piešķirtie aizdevumi | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | 2010. g. | Kopā |Neieskaitot aizdevumus, kas piešķirti līdz 2007. gadam | Ieskaitot aizdevumus, kas piešķirti līdz 2007. gadam |Darbības izdevumi [5]Saistību apropriācijas (SA) | ES–25 | 15.400 | 15.000 | 0.850 | 0.550 | 16.400 | 31.800 |BG & RO | 0 | 4.000 | 4.000 | 4.000 |ES–27 | 15.400 | 19.000 | 0.850 | 0.550 | 20.400 | 35.800 |Maksājumu apropriācijas (MA) | ES–25 | 9.200 | 14.300 | 6.380 | 1.570 | 0.350 | 22.600 | 31.800 |BG & RO | 0 | 2.400 | 1.600 | 4.000 | 4.000 |ES–27 | 9.200 | 16.700 | 7.980 | 1.570 | 0.350 | 26.600 | 35.800 |Administratīvie izdevumi, kas ir ietverti pamatsummā[6] |Tehniskā un administratīvā palīdzība (NDA) |PAMATSUMMAS KOPAPJOMSSaistību apropriācijas (SA) | ES–25 | 15.400 | 15.000 | 0.850 | 0.550 | 16.400 | 31.800 |BG & RO | 0 | 4.000 | 4.000 | 4.000 |ES–27 | 15.400 | 19.000 | 0.850 | 0.550 | 20.400 | 35.800 |Maksājumu apropriācijas (MA) | ES–25 | 9.200 | 14.300 | 6.380 | 1.570 | 0.350 | 22.600 | 31.800 |BG & RO | 0 | 2.400 | 1.600 | 4.000 | 4.000 |ES–27 | 9.200 | 16.700 | 7.980 | 1.570 | 0.350 | 26.600 | 35.800 |Informācija par līdzfinansējumuPadomes 1988. gada 29. februāra Regulas (EEK) Nr. 571/88 14. panta 1. punktā ir noteikts maksimālais Kopienas ieguldījums pa dalībvalstīm un kopējais programmas finansējuma sadalījums. Minētajā pantā arī noteikts, ka lauku saimniecību struktūras apsekojumu veikšanai atmaksā „€20 par saimniecību (...), nepārsniedzot maksimālo summu par apsekojumu”.Kopienas ieguldījums attiecas tikai uz daļu no apsekojumu kopējām izmaksām, un izlases veida apsekojumos tas tiek lēsts aptuveni 25% apmērā. Šis ieguldījums ir vajadzīgs, lai izlīdzinātu daļu no papildu izmaksām, kas dalībvalstīm rodas, izpildot konkrētas Komisijas prasības statistikas jomā un Kopienas līmenī nodrošinot labāku datu vākšanas metožu, apsekojamo iezīmju un apsekojumu datumu saskaņošanu.Miljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)Līdzfinansētāja organizācija: | Līdz 2007. gadam piešķirtie aizdevumi | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | 2010. g. | Kopā |Valstu statistikas iestādes | ES–25 |BG & RO |ES–27 |KOPĀ – SA (ar līdzfinansējumu) | ES–25 | 15.400 | 15.000 | 0.850 | 0.550 | 16.400 | 31.800 |BG & RO | 0 | 4.000 | 4.000 | 4.000 |ES–27 | 15.400 | 19.000 | 0.850 | 0.550 | 20.400 | 35.800 |4.1.2. Saderība ar finanšu plānošanuX Priekšlikums ir saderīgs ar esošo finanšu plānošanu.( Priekšlikumam nepieciešama finanšu plāna attiecīgās pozīcijas pārplānošana.( Priekšlikums var likt piemērot Iestāžu nolīguma noteikumus[7] (par elastības instrumentu vai finanšu plāna pārskatīšanu).4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiemX Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus.( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda:Miljoni EUR (līdz 1 zīmei aiz komata)Pirms darbības[gads n-1] | Stāvoklis pēc darbības |Cilvēkresursi – kopā |5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI5.1. Mērķi, kas jāsasniedz īstermiņā vai ilgtermiņāŠā pasākuma mērķis ir daļēji finansēt statistikas apsekojumus, kas vajadzīgi, lai Eiropas Savienībā uzraudzītu lauku saimniecību struktūru.Lauku saimniecību struktūras apsekojumu rezultātus kontrolē, uzglabā, analizē un izplata, izmantojot Eurofarm pieteikumu.5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģijaLīdz 1990. gadam Kopienas lauku saimniecību struktūras apsekojumu (kurus veic reizi divos vai trijos gados) rezultāti tika uzglabāti Eiropas Kopienu Statistikas birojā standartu tabulu veidā, ko iesūtīja dalībvalstis. No 1990. gada dalībvalstis vairs neiesūta standartveida tabulas, bet iesniedz atsevišķus pārskatus par lauku saimniecībām, un tie tiek uzglabāti Eurofarm datubāzē. Tas uzskatāms par visefektīvāko veidu, kā saskaņoto detalizēto informāciju ļoti īsā laikā iespējams padarīt pieejamu īpašai analīzei, kas vajadzīga kopējās lauksaimniecības politikas pārvaldīšanai, novērtēšanai un plānošanai.5.3. Priekšlikuma mērķi, gaidāmie rezultāti un saistītie rādītāji saistībā ar ABM regulējumuLauku saimniecību struktūras apsekojumiem ir galvenā loma lauksaimniecības statistikas jomā, (parasti reizi divos vai trijos gados) regulāri nodrošinot lielu statistikas apjomu par galvenajiem Kopienas lauksaimniecības sociālās struktūras rādītājiem (mājsaimniecību lielums, zemes izmantojums, lauksaimniecībā nodarbinātais darbaspēks, tehniskā un saimnieciskā virzība, cita veida algots darbs, zemes apsaimniekošanas veids u.c.). Tie ne vien lieti noder lauku attīstības politikas veidošanā, bet tos arī bieži izmanto lauksaimniecības tirgu pārvaldīšanā un citās politikās (jo īpaši reģionālajā, sociālajā un vides politikā).5.4. Īstenošanas metode (orientējoši)X Centralizēta vadībaX tieši veic Komisija( netieši, deleģējot to:( izpildaģentūrām,( Kopienu izveidotām organizācijām, kas minētas Finanšu regulas 185. pantā,( publiskā sektora organizācijām/organizācijām, kas darbojas sabiedrības interesēs.( Dalīta vai decentralizēta vadība( ar dalībvalstīm( ar trešām valstīm( Vadība kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)Attiecīgās piezīmes:6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA6.1. Uzraudzības sistēmaSavākto informāciju ietver rādītāju sarakstā, ko ar Komisijas lēmumu pieņem pēc apspriešanās ar Lauksaimniecības statistikas pastāvīgo komiteju.6.2. Novērtēšana6.2.1. Iepriekšēja novērtēšanaSaskaņā ar spēkā esošo regulu dalībvalstīm apsekojumu rezultāti jāpaziņo atbilstoši iepriekš noteiktam grafikam un procedūrai. Turklāt tām jāiesniedz tehniskais ziņojums, kurā izklāstīta apsekojuma organizācija un metodika. Vajadzības gadījumā Komisija vai dalībvalstis jebkuru jautājumu var iesniegt izskatīšanai Lauksaimniecības statistikas pastāvīgajā komitejā.Visbeidzot Komisijai reizi trijos gados jāiesniedz Padomei ziņojums par paveikto un jo īpaši par Eurofarm darbību.6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (līdzīga pieredze, kas gūta iepriekš)6.2.3. Turpmāko novērtējumu veikšanas nosacījumi un biežums7. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMI1. PAR LīGUMIEM UN NOLīGUMIEM MAKSā, VIENīGI PAMATOJOTIES UZ GūTAJIEM REZULTāTIEM.2. Nolīgumos ar dalībvalstīm ir noteikts, ka tām jāsniedz revīzijas ziņojums, dodot iespēju aplēst, kāda būtu Kopienas iemaksas daļa kopējās apsekojuma izmaksās.3. Statistikas informāciju uzskata par objektīvu instrumentu, atbalstot Kopienas rīcības plānu novērtēšanu un uzraudzīšanu. Ar tās palīdzību tiek veicināta krāpšanas apkarošanas sistēmas uzlabošana.8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1. Priekšlikuma mērķi to finanšu izmaksu izteiksmēSaistību apropriācijas miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)Rezultāta veids | Vid. izmaksas | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | KOPĀ |Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[9] (XX 01 01) | A*/AD |B*, C*/AST |Personāls, ko finansē[10] atbilstīgi XX 01 02. pantam |Pārējais personāls[11], ko finansē atbilstīgi XX 01 04/05. pantam |KOPĀ |8.2.2. No darbības izrietošo uzdevumu apraksts8.2.3. Cilvēkresursu avoti (atbilstoši Civildienesta noteikumiem)Ja norādīti vairāki avoti, lūdzu norādīt amatu skaitu saistībā ar katru avotu.( Programmas vadībai pašreiz paredzētie amati, kas jāaizstāj vai jāpapildina.( Amati, kas n gadam paredzēti iepriekš saskaņā ar gada stratēģisko plānošanu un sastādot provizorisko budžeta projektu.( Amati, kas pieprasāmi, veicot nākamā gada stratēģisko plānošanu un sastādot provizorisko budžeta projektu.( Amati, kas pārkārtojami, izmantojot esošos atbildīgā dienesta resursus (iekšējā pārcelšana).( Amati, kas vajadzīgi n gadam, bet nav paredzēti, veicot konkrētā finanšu gada stratēģisko plānošanu un sastādot provizorisko budžeta projektu.8.2.4. Citi administratīvie izdevumi, kas ietverti pamatsummā (XX 01 04/05 – Administratīvās pārvaldības izdevumi)Miljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ |Cita veida tehniskā un administratīvā palīdzība |- iekšējā (intra muros) |– ārējā (extra muros) |Tehniskā un administratīvā palīdzība kopā |8.2.5. Cilvēkresursu finansiālās izmaksas un saistītās izmaksas, kas nav ietvertas pamatsummāMiljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)Cilvēkresursu veids | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi |Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) |Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumdarbinieki u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) |Cilvēkresursu un saistītās izmaksas kopā (NAV ietvertas pamatsummā) |Aprēķins – Ierēdņi un pagaidu darbiniekiVajadzības gadījumā jāsniedz norāde uz 8.2.1. punktu.Aprēķins - Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantamVajadzības gadījumā jāsniedz norāde uz 8.2.1. punktu.8.2.6. Pārējie administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā Miljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) |Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ |XX 01 02 11 01 - Komandējumi |XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences |XX 01 02 11 03 - Komitejas[13] |XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultācijas |XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas |2 Kopā – pārējie pārvaldības izdevumi (XX 01 02 11) |3 Pārējie administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) |Administratīvie izdevumi kopā, izņemot cilvēkresursu un saistītās izmaksas (NAV ietverti pamatsummā) |Aprēķins – Pārējie administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā[1] OV C , , . lpp.[2] OV C , , . lpp.[3] OV L 56, 2.3.1988., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 204/2006 (OV L 34, 7.2.2006., 3. lpp.)[4] OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp. Nolīgums, kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (OV L 147, 14.6.2003., 25. lpp.).[5] Izdevumi, ko neietver attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā.[6] Izdevumi, kas ietverti xx. sadaļas xx 01 04. pantā.[7] Sk. Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.[8] Vajadzības gadījumā, t.i., ja darbība ilgst vairāk nekā 6 gadus, pievienot papildu ailes.[9] Ar to saistītās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā[10] Ar to saistītās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā[11] Ar to saistītās izmaksas IR ietvertas pamatsummā.[12] Par attiecīgo(-ajām) izpildaģentūru(-ām) jānorāda tai(tām) atbilstīgais tiesību akta finanšu pārskats.[13] Precizēt komitejas veidu un grupu, kurai tā pieder.


text:
 Avis juridique important
 |
 52002PC0373
 Förslag till rådets förordning om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av sulfanilsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina och Republiken Indien /* KOM/2002/0373 slutlig */
 Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 262 E , 29/10/2002 s. 0398 - 0405
 Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av sulfanilsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina och Republiken Indien(framlagt av kommissionen)MOTIVERINGKommissionen inledde den 6 juli 2001 denna antidumpningsundersökning beträffande import till gemenskapen av sulfanilsyra med ursprung i Kina och Indien. En parallell antisubventionsundersökning beträffande import av samma produkt med ursprung i Indien inleddes samma dag.En provisorisk utjämningstull och en preliminär antidumpningstull infördes den 3 april 2002 genom förordning (EG) nr 575/2002 och förordning (EG) nr 573/2002.Det bifogade förslaget till rådsförordning grundar sig på de slutgiltiga undersökningsresultaten när det gäller dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse. De slutgiltiga undersökningsresultaten bekräftar att de provisoriska antidumpningsåtgärderna var berättigade.Kommissionen föreslår därför att rådet skall anta det bifogade förslaget till förordning, vilken bör offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning senast den 3 augusti 2002.Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av sulfanilsyra med ursprung i Folkrepubliken Kina och Republiken IndienEUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNINGmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen [1], särskilt artikel 9 i denna,[1] EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2238/2000 (EGT L 257, 11.10.2000, s. 2).med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, ochav följande skäl:A. PROVISORISKA ÅTGÄRDER(1) Kommissionen införde genom förordning (EG) nr 575/2002 [2] (nedan kallad "förordningen om preliminär tull") en preliminär antidumpningstull på import av sulfanilsyra med ursprung i Kina och Indien. Kommissionen införde dessutom genom förordning (EG) nr 573/2002 [3] (nedan kallad "förordningen om provisorisk utjämningstull") en provisorisk utjämningstull på import av sulfanilsyra med ursprung i Indien.[2] EGT L 87, 4.4.2002, s. 28. Förordningen senast rättad i EGT L 91, 6.4.2002, s. 52 och EGT L 94, 11.4.2002, s. 34.[3] EGT L 87, 4.4.2002, s. 5.B. EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDE(2) Efter det att de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa provisoriska antidumpningsåtgärder meddelats lämnade ett antal berörda parter skriftliga synpunkter. Alla berörda parter som så begärde gavs möjlighet att bli hörda av kommissionen.(3) Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera de uppgifter som ansågs nödvändiga för att fastställa de slutgiltiga undersökningsresultaten.(4) Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen avsåg att rekommendera införande av slutgiltiga antidumpningstullar och slutgiltigt uttag av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära tullar. Parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på informationen.(5) Parternas muntliga och skriftliga argument har tagits i beaktande.(6) Efter det att de preliminära undersökningsresultaten granskats mot bakgrund av de uppgifter som inhämtats efter det att resultaten fastställts kan det konstateras att de viktigaste undersökningsresultaten i förordningen om preliminär tull bekräftas.C. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT1. Berörd produkt(7) Efter det att förordningen om preliminär tull offentliggjorts hävdade ett antal berörda parter att definitionen av den berörda produkten var felaktig. De påstod att den tekniska och den rena kvalitetsklassen av sulfanilsyra skiljer sig väsentligt från varandra i fråga om renhetsgrad och att de har olika egenskaper och användningsområden. Det hävdades vidare att de två kvalitetsklasserna av sulfanilsyra inte kunde betraktas som en homogen produkt och därför borde ha behandlats som olika produkter inom ramen för undersökningen. För att stödja detta påstående hävdade man att utbytbarheten mellan de båda kvalitetsklasserna var otillräcklig. Man erkände visserligen att den rena kvalitetsklassen kunde användas i alla tillämpningar, men ansåg inte att detta gällde för den tekniska kvalitetsklassen av sulfanilsyra på grund av de föroreningar, framför allt anilinrester, som denna innehåller. Dessa föroreningar påstods göra den tekniska kvalitetsklassen av sulfanilsyra olämplig för tillverkning av optiska vitmedel och livsmedelsfärgämnen.(8) Det erinras om att den rena kvalitetsklassen av sulfanilsyra framställs genom rening av den tekniska kvalitetsklassen av sulfanilsyra i en process under vilken vissa föroreningar avlägsnas. Denna reningsprocess ändrar inte föreningens molekylära egenskaper eller det sätt på vilket den reagerar med andra kemikalier. Den tekniska och den rena kvalitetsklassen har därför samma grundläggande kemiska egenskaper. Det faktum att utbytbarheten på grund av problemet med föroreningar inte är ömsesidig när det gäller vissa tillämpningar anses således inte vara ett tillräckligt argument för att den rena och den tekniska kvalitetsklassen är olika produkter som bör behandlas i två olika undersökningar. Det stämmer visserligen att det på grund av reningsprocessen uppstår vissa ytterligare kostnader i tillverkningsprocessen, men dessa kostnader togs i beaktande vid den rättvisa jämförelse som, i syfte att beräkna nivån på prisunderskridandet och nivån för undanröjande av skada, gjordes mellan de olika kvalitetsklasser som tillverkats av gemenskapsindustrin och dem som importerats från de berörda länderna.(9) Det ansågs följaktligen inte att de berörda parternas synpunkter rörande definitionen av den berörda produkten föranledde någon ändring av slutsatserna avseende denna fråga i det preliminära skedet. Det slås därför slutgiltigt fast att de båda kvalitetsklasserna av sulfanilsyra bör behandlas som en enda produkt inom ramen för detta förfarande.2. Likadan produkt(10) Kommissionen har inte gjorts uppmärksam på några andra faktorer som skulle kunna föranleda en ändring av de slutsatser som nåtts under det preliminära skedet, nämligen att den sulfanilsyra som framställs och säljs av tillverkare i gemenskapen och den sulfanilsyra som framställs i de berörda länderna och exporteras till gemenskapen är likadana produkter.(11) De preliminära undersökningsresultaten rörande likadan produkt i skäl 12 i förordningen om preliminär tull bekräftas.D. DUMPNING1. Indien1.1. Normalvärde(12) Den indiska exporterande tillverkaren anförde invändningar mot metoden för fastställandet av den vinstmarginal som använts för att konstruera det normalvärde som anges i skäl 18 i förordningen om preliminär tull. Tillverkaren hävdade att lagernivån för den likadana produkten vid årets början och slut också borde beaktas vid fastställandet av normalvärdet.(13) Invändningen tillbakavisades, eftersom företaget ansåg att lagernivån vid årets början och slut skulle beaktas endast vid fastställandet av vinstmarginalen och inte vid fastställandet av den tillverkningskostnad som användes för att beräkna det konstruerade normalvärdet. Det kan inte godtas att två olika typer av tillverkningskostnader används för samma ändamål. Dessutom var den tillverkningskostnad som användes för beräkningen av normalvärdet i förordningen om preliminär tull den som gällde under undersökningsperioden, och den ansågs lämpligare att använda eftersom den inte påverkas av sporadiska utvärderingar av lagernivån.1.2. Exportpris(14) Samma företag hävdade att exportpriset för försäljning via företagets närstående importör borde konstrueras med hjälp av den närstående importörens faktiska vinstmarginal. Detta kunde inte godtas, eftersom den närstående importörens vinstmarginal är baserad på transferpriser mellan associerade parter (företaget i fråga och dess närstående importör), varför priserna inte kan anses tillförlitliga i enlighet med artikel 2.9 i förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad "grundförordningen").(15) På grundval av ovanstående bekräftas de undersökningsresultat som anges i skälen 19-21 i förordningen om preliminär tull.1.3. Jämförelse(16) Det har inte framförts några synpunkter beträffande jämförelsen. Undersökningsresultaten i skälen 22-26 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför.1.4. Dumpingsmarginal(17) Eftersom det inte framförts några synpunkter som föranlett ändringar vad gäller resultaten av undersökningen rörande dumpning i förordningen om preliminär tull, bekräftas den dumpningsmarginal (24,6 %) som fastställs i skäl 29 i förordningen om preliminär tull.2. Kina2.1. Normalvärde(18) Eftersom det inte inkommit några nya uppgifter avseende normalvärde bekräftas undersökningsresultaten i skälen 30-35 i förordningen om preliminär tull.2.2. Exportpris(19) Eftersom det inte inkommit några nya uppgifter avseende exportpris bekräftas undersökningsresultaten i skälen 36-39 i förordningen om preliminär tull.2.3. Jämförelse(20) Eftersom det inte inkommit några nya uppgifter avseende jämförelse bekräftas undersökningsresultaten i skäl 40 i förordningen om preliminär tull.2.4. Dumpingsmarginal(21) Den dumpningsmarginal (21,0 %) som fastställs i skälen 41-42 i förordningen om preliminär tull bekräftas.E. GEMENSKAPSINDUSTRIN(22) Efter det att förordningen om preliminär tull offentliggjorts ifrågasatte ett antal berörda parter definitionen av gemenskapsindustrin och dess ställning enligt artikel 5.4 i grundförordningen. Det hävdades särskilt att den klagande tillverkaren, Sorochimie Chime Fine, inte stöddes av den andra gemenskapstillverkaren, Quimigal S.A., när klagomålet ingavs.(23) Det erinras om att Quimigal visserligen inte var part i det ursprungliga klagomålet, men uttryckte sitt stöd för förfarandet i inledningsskedet och har samarbetat fullt ut vid undersökningen. Som svar på vissa berörda parters påståenden har företaget under undersökningen åter uttryckt att det stöder förfarandet. Eftersom kommissionen inte har fått kännedom om några nya faktorer som skulle kunna föranleda en ändring av dess tidigare undersökningsresultat, bekräftas de preliminära undersökningsresultat rörande gemenskapsindustrin och dess ställning som anges i skäl 44 i förordningen om preliminär tull.F. SKADA1. Inledande anmärkningar(24) Flera berörda parter ifrågasatte den metod enligt vilken kommissionen hade fastställt importen av sulfanilsyra till gemenskapen, förbrukningen i gemenskapen och marknadsandelarna. De hävdade att de inte i tillräcklig utsträckning hade underrättats om kommissionens undersökningsresultat i fråga om importens volym och värde och att de därför inte hade kunnat försvara sina rättigheter. De hävdade att vissa av dessa uppgifter också saknades i den offentliga versionen av klagomålet och att klagomålet därför inte uppfyllde kraven i artikel 5.2 i grundförordningen.(25) Enligt artikel 19.1 i grundförordningen skall uppgifter som lämnas konfidentiellt av parter i en undersökning behandlas konfidentiellt av myndigheterna om detta anses berättigat. Det erinras om att sulfanilsyra framställs av ett relativt litet antal tillverkare i världen. Det var därför av konfidentialitetsskäl inte möjligt att lämna ut exakta uppgifter om importen av den berörda produkten till gemenskapen, särskilt inte siffror avseende de länder där det bara finns en exporterande tillverkare. De berörda parterna fick därför endast tillgång till indexerade siffror med tillhörande förklaringar beträffande importen och relaterade områden.(26) Eftersom ingen av de berörda parter som gjorde gällande att otillräckliga uppgifter ställts till förfogande kunde visa att de inte kunnat försvara sina rättigheter med hjälp av de uppgifter som tillhandahållits i sammanfattad form, måste deras argument tillbakavisas.2. Berörd import(27) En av de berörda parterna ansåg att den uppgift om importens ökning som angavs i förordningen om preliminär tull var vilseledande. Den berörda parten påminde om att ett antal andra tillverkare hade lämnat marknaden och hävdade att användarna i gemenskapen därför varit tvungna att köpa sulfanilsyra på världsmarknaden, vilket lett till den kraftigt ökade importvolymen. Detta påstående måste tillbakavisas av flera skäl. Först och främst ingavs ingen ytterligare bevisning i fråga om importnivån som föranledde någon ändring av undersökningsresultaten på denna punkt under det preliminära skedet. Vidare angavs i skäl 127 i förordningen om preliminär tull att importen väntades fortsätta spela en betydande roll när det gäller att tillgodose efterfrågan i gemenskapen, men att gemenskapsindustrin, om den inte hade varit utsatt för skadevållande verkningar av den dumpade importen, skulle ha kunnat genomföra vissa utbyggnadsplaner och därmed tillgodose en större del av efterfrågan i gemenskapen. Mot bakgrund av ovanstående bekräftas de preliminära undersökningsresultaten i skälen 47-54 i förordningen om preliminär tull rörande importen till gemenskapen från de berörda länderna och nivån på prisunderskridandet.3. Gemenskapsindustrins situation(28) Granskningen av den dumpade importens inverkan på gemenskapsindustrin omfattade i enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen en bedömning av alla ekonomiska faktorer och förhållanden som har betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd.(29) Efter den preliminära underrättelsen ifrågasatte ett antal berörda parter det sätt på vilket kommissionen gjort sin preliminära bedömning av skadan, eftersom det beträffande vissa indikatorer skett en positiv utveckling. Det framhölls särskilt att det faktum att gemenskapsindustrins produktion, försäljning och kapacitetsutnyttjande ökat under skadeundersökningsperioden (1 januari 1997-30 juni 2001) bevisade att gemenskapsindustrin inte hade lidit skada. En av de berörda parterna hävdade också att kommissionen inte hade gjort en korrekt bedömning av lönekostnaderna i enlighet med vad som krävs i artikel 3.5 i grundförordningen.(30) Ingen av de ekonomiska faktorer och förhållanden som räknas upp i artikel 3.5 i grundförordningen behöver enligt artikeln nödvändigtvis vara avgörande vid fastställandet av skadan. Det är helt riktigt att vissa indikatorer som rör de kvantiteter som tillverkats och sålts av gemenskapsindustrin visade en positiv utveckling. Detta bör emellertid ses mot bakgrund av att gemenskapens förbrukning av sulfanilsyra ökade med cirka 13 % under skadeundersökningsperioden och mot bakgrund av att antalet leverantörer på marknaden har minskat till följd av att vissa gemenskapstillverkare har upphört med sin verksamhet.(31) Det bör också erinras om den än viktigare omständigheten att gemenskapsindustrin led skada i form av prisnedgång och oförmåga att höja priserna. Framför allt sjönk det genomsnittliga försäljningspriset i gemenskapen kraftigt mellan 1997 och 1998 i samband med att trycket från den ökande volymen av den berörda importen på marknaden blev tydligt. Trots att gemenskapsindustrin därefter lyckades höja sitt genomsnittliga försäljningspris i samband med att efterfrågan på gemenskapsmarknaden också ökade, misslyckades den med att uppnå en nivå som möjliggjorde en täckning av samtliga tillverkningskostnader, vilket innebar att gemenskapsindustrin uppvisade fortsatta förluster under skadeundersökningsperioden.(32) Beträffande argumentet om lönerna bör det framhållas att trots att antalet anställda vid Sorochimie minskade under skadeundersökningsperioden, ökade den genomsnittliga lönekostnaden per anställd. Det beror dels på att personalens sammansättning ändrades under perioden, dels på den allmänna löneinflationen. I fråga om Quimigal bör det noteras att företaget under basåret för indexeringen (1998) inte framställde sulfanilsyra. När företaget började med framställningen 1999 var de anställda sysselsatta med denna verksamhet på heltid; från och med 2000 lades det på en extra arbetsdag. Inget av företagen gjorde gällande att lönerna för de anställda inom sulfanilsyreframställningen hade påverkats av den berörda importen. Lönerna ansågs därför inte vara en skadeindikator.(33) Mot bakgrund av ovanstående bekräftas den preliminära slutsatsen att gemenskapsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen, enligt vad som redovisas närmare i skälen 57-76 i förordningen om preliminär tull.G. ORSAKSSAMBAND1. Allmänna synpunkter på kommissionens slutsatser rörande orsakssamband(34) Vissa berörda parter hävdade att gemenskapsindustrin själv var delvis ansvarig för skadan. Flera av parterna ifrågasatte kvaliteten på Sorochimies ledning, produkt och kundservice och fäste uppmärksamheten vid det faktum att företaget självt hade importerat sulfanilsyra under skadeundersökningsperioden. En av parterna hävdade också att den skada som Sorochimie lidit borde tillskrivas dess andra verksamhetsområde (lim), vilket hade stora svårigheter under undersökningsperioden. När det gäller Quimigals situation (det företag som tillsammans med Sorochimie utgör gemenskapsindustrin) hävdades det att företagets beslut att tillämpa en lågprisstrategi under sin första tid på marknaden också hade bidragit till den påstådda skadan. Det hävdades vidare att gemenskapsindustrin måste följa hårdare miljöregler än de exporterande tillverkarna i Indien och hade högre personal- och transportkostnader än dessa, vilket innebar att importen med ursprung i Indien hade en konkurrensfördel, men inte skedde till skadevållande priser.(35) Det framgick av undersökningen att Sorochimie, trots ekonomiska svårigheter på grund av de extremt låga priserna på marknaden, kunde knyta nya kunder till sig under skadeundersökningsperioden och anpassa sina produkter efter kundernas behov. Företaget var tvunget att köpa vissa kvantiteter av den berörda produkten under skadeundersökningsperioden för att tillgodose befintliga kunders behov medan dess produktionsutrustning genomgick omfattande reparationer. Man kan därför inte säga att Sorochimie bidrog till sin egen skada. Det erinras också om att de exceptionella kostnader som uppstod i samband med företagets svårigheter på limområdet inte omfattas av den aktuella undersökningen, eftersom de inte har något samband med den berörda produkten och därför inte återspeglas i de skadeindikatorer som beskrivs i förordningen om preliminär tull.(36) Det anges i skäl 85 i förordningen om preliminär tull att Quimigals beslut att gå in på marknaden fattades vid en tidpunkt då priserna på sulfanilsyra på gemenskapsmarknaden var högre. Quimigal kunde etablera sig på marknaden vid en tidpunkt då efterfrågan i gemenskapen ökade och då antalet leverantörer av sulfanilsyra såväl inom som utanför gemenskapen ändrades. Vidare var företaget, för att kunna etablera sig på marknaden och vinna marknadsandelar 1999 och 2000, tvunget att erbjuda priser snarlika dem som gällde för den dumpade importen, eftersom företaget på grund av sin relativt begränsade storlek måste anpassa sig efter andras priser snarare än fastställa egna priser. Företagets marknadsandel minskade likväl något under undersökningsperioden, eftersom importvolymen från de berörda länderna ökade. Det finns därför ingenting som tyder på att gemenskapsindustrins försämrade situation beror på ovanligt stor konkurrens inom gemenskapsindustrin.(37) När det gäller de påstådda högre kostnader som gemenskapsindustrin måste ta på sig på grund av miljöregler och andra faktorer bör det erinras om att den berörda importens konkurrensfördel beaktades vid fastställandet av normalvärdet. De preliminära undersökningsresultaten rörande orsakssamband i skälen 88-89 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför.H. GEMENSKAPENS INTRESSE(38) Efter det att förordningen om preliminär tull offentliggjorts frågade en av de berörda parterna sig hur kommissionen kunde fastställa att gemenskapsindustrin var livsduglig och konkurrenskraftig med tanke på att Sorochimie var under tvångsförvaltning. Det erinras om att Sorochimie var tvunget att ansöka om skydd mot sina fordringsägare på grund av vissa svårigheter i samband med limverksamheten och andra problem i samband med sulfanilsyreverksamheten. Handelsdomstolen i Charleville Mézières har utsett en förvaltare som skall övervaka företagets affärsverksamhet och har gett företaget en tidsfrist för att utarbeta en omstruktureringsplan. Tidsfristen förlängdes nyligen till och med den 31 januari 2003. Om inget oförutsett inträffar torde företaget fortsätta att existera under den närmaste framtiden och därför kunna dra nytta av införandet av slutgiltiga åtgärder. Den preliminära slutsatsen i skäl 100 i förordningen om preliminär tull, nämligen att det är i gemenskapens intresse att åtgärder införs, bekräftas därför.(39) Ett antal berörda parter hävdade att kommissionen inte hade gjort en objektiv bedömning av användarnas situation, eftersom den inte tagit hänsyn till att införandet av åtgärder sannolikt skulle leda till en höjning av gemenskapsindustrins priser. Det hävdades vidare att åtgärderna stred mot gemenskapens intresse därför att gemenskapsindustrins tillverkningskapacitet inte var tillräcklig för att tillgodose efterfrågan i gemenskapen och därför att en duopolitisk situation med endast två gemenskapstillverkare skulle kunna uppstå om marknaden stängdes för import från Indien och Kina.(40) När det gäller påståendet att kommissionen inte gjorde en objektiv bedömning av de olika intressena när den fastställde huruvida åtgärderna skulle införas, erinras det om att kommissionen i det preliminära skedet gjorde en ingående analys av var och en av de viktigaste användarsektorerna (optiska vitmedel, tillsatsmedel för betong samt livsmedelsfärgämnen och färgämnen för särskilda ändamål). Analysen omfattade en bedömning av hur de eventuella åtgärderna skulle inverka på deras kostnader, varvid man utgick från en ökning av priserna på den berörda importen motsvarande de föreslagna åtgärderna. Samtidigt gjordes vid denna beräkning lämpliga justeringar för att ta hänsyn till en högst 10-procentig prishöjning på den av gemenskapsindustrin sålda sulfanilsyran, eftersom man antog att priserna till följd av införandet av åtgärderna skulle stiga till en nivå snarlik den som gällde för den berörda importen, med tanke på att gemenskapsindustrin redan under undersökningsperioden hade ett relativt högt kapacitetsutnyttjande. De berörda parterna lämnade således inga nya uppgifter som föranledde en ändring av de preliminära slutsatserna rörande den möjliga ökningen av tillverkningskostnaderna för de olika användarindustrierna.(41) När det gäller utbuds- och konkurrenssituationen på gemenskapsmarknaden bör det noteras att gemenskapsindustrins nuvarande produktionskapacitet skulle kunna tillgodose cirka 50 % av efterfrågan i gemenskapen. Åtgärderna syftar i vilket fall som helst inte till att stänga marknaden för import från de berörda länderna, utan till att sörja för att importen sker till icke-dumpade och icke-skadevållande priser. Man räknar således med fortsatt import till gemenskapsmarknaden från tredjeländer såsom Indien och Kina. Samtidigt bör det med hjälp av åtgärder sörjas för fortsatt framställning av sulfanilsyra i gemenskapen, så att användarna får större valmöjligheter och konkurrensen mellan leverantörerna ökar. Det bör också betonas att gemenskapsindustrin har planer på att öka sin produktion genom att investera i nya produktionsanläggningar om detta kan motiveras. För att detta skall kunna ske måste de skadevållande verkningarna av den dumpade importen undanröjas.(42) Mot bakgrund av ovanstående bekräftas den preliminära slutsatsen i skäl 130 i förordningen om preliminär tull, nämligen att det inte strider mot gemenskapens intresse att införa åtgärder.I. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER1. Nivå för undanröjande av skada(43) Den metod för fastställande av skademarginalen som anges i skälen 131-133 i förordningen om preliminär tull bekräftas.2. Slutgiltiga åtgärder(44) Eftersom dumpningsmarginalen för såväl Indien som Kina har konstaterats vara lägre än nivån för undanröjande av skada, bör de slutgiltiga tullar som införs motsvara de fastställda dumpningsmarginalerna i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen.(45) Med hänsyn till det parallella antisubventionsförfarandet avseende Indien måste dock beaktas att, enligt artikel 24.1 i rådets förordning (EG) nr 2026/97 [4] (nedan kallad "antisubventionsgrundförordningen") och artikel 14.1 i grundförordningen, ingen produkt får beläggas med både antidumpnings- och utjämningstull i syfte att råda bot på en och samma situation som uppstått till följd av dumpning eller exportsubvention. Det är därför nödvändigt att fastställa om och i vilken utsträckning subventionerna och dumpningsmarginalerna härrör från samma situation.[4] EGT L 288, 21.10.1997, s. 1.(46) När det gäller Indien föreslogs i enlighet med artikel 15.1 i antisubventionsförordningen att en slutgiltig utjämningstull skulle införas på en nivå motsvarande subventionens storlek, eftersom subventionen konstaterades vara lägre än skademarginalen. Vissa av de undersökta subventionsordningarna i Indien som befanns vara utjämningsbara utgjorde exportsubventioner i den mening som avses i artikel 3.4 a i antisubventionsgrundförordningen. Dessa subventioner kan i sig endast inverka på den indiska exporterande tillverkarens exportpris och följaktligen medföra en ökad dumpningsmarginal. Den slutgiltiga dumpningsmarginal som fastställts för den enda samarbetsvilliga indiska tillverkaren beror således till viss del på förekomsten av exportsubventioner. Under dessa omständigheter anses det inte lämpligt att införa både utjämnings- och antidumpningstullar som helt motsvarar summan av de slutgiltigt fastställda subventions- och dumpningsmarginalerna. Den slutgiltiga antidumpningstullen bör därför justeras så att den återspeglar den faktiska dumpningsmarginal som kvarstår efter införandet av den slutgiltiga utjämningstull som undanröjer effekten av exportsubventionerna. Den slutgiltiga antidumpningstullsatsen för Indien har därför fastställts till dumpningsmarginalen (24,6 %) minus den slutgiltiga utjämningstullen för exportsubventionerna (6,3 %).(47) De indiska myndigheterna och den exporterande tillverkaren i Indien motsatte sig detta och hävdade att den slutgiltiga antidumpningstullen borde minskas med den totala fastställda subventionsnivån (7,4 %) och inte endast med exportsubventionerna. De hävdade att vilken förmån som helst i praktiken kan användas för att korssubventionera vilket av exportörens verksamhetsområden som helst, och att en subvention därför inte bör utjämnas om den inte används för att minska exportpriserna. Om subventionen däremot används för att sänka de inhemska priserna borde, ansåg de, endast den del av subventionen utjämnas som gör det möjligt att sätta illojala exportpriser.(48) Det bör i detta avseende noteras att subventioner som inte är knutna till exportresultatet ("inhemska subventioner") anses ha lika stor inverkan på den indiska exporterande tillverkarens exportpris som på dennes normalvärde, vilket innebär att de har en neutral inverkan på dumpningsmarginalen. Slutsatsen blir därför att de inhemska subventionerna och dumpningsmarginalen inte uppstår ur en och samma situation och att förekomsten av sådan subventionering därför inte föranleder någon justering av dumpningsmarginalen.(49) Antidumpningstullsatsen för Kina har fastställts till nivån för dumpningsmarginalen.3. Slutgiltigt uttag av de preliminära tullarna(50) Med tanke på omfattningen av den dumpning som konstaterats för de exporterande tillverkarna och den stora skada som gemenskapsindustrin vållats, anses det nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar slutgiltigt tas ut till en sats som motsvarar de slutgiltigt införda tullarna.J. ÅTAGANDE(51) Det enda samarbetsvilliga företaget i Kina, Mancheng Gold Star Chemical Industry Co., Ltd of Baoding (nedan kallat Mancheng), har föreslagit ett gemensamt åtagande med det statligt kontrollerade handelsföretaget Sinochem Hebei Import & Export Corporation. Det erinras emellertid om att Mancheng var en producent som inte uppfyllde kraven för individuell behandling därför att företaget inte hade exporttillstånd; all dess export skedde via det nämnda statligt kontrollerade handelsföretaget. Dessutom kan kommissionen på grund av den mycket låga samarbetsnivån hos de exporterande tillverkarna i Kina inte ytterligare överväga ett åtagande från ett handelsföretag, eftersom risken för att ett sådant åtagande kringgås är stor. De kinesiska berörda parterna underrättades om detta.(52) Efter det att de provisoriska åtgärderna införts gjorde den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren av den berörda produkten i Indien ett prisåtagande i enlighet med artikel 8.1 i grundförordningen. Tillverkaren gick därigenom med på att sälja den berörda produkten till, som lägst, priser på en nivå som innebär att de skadevållande verkningarna av dumpning undanröjs. Företaget kommer också att regelbundet förse kommissionen med detaljerade uppgifter beträffande sin export till gemenskapen, vilket innebär att kommissionen kommer att kunna övervaka tillämpningen av åtagandet på ett effektivt sätt. Den exporterande tillverkaren har dessutom en sådan försäljningsstruktur att kommissionen anser att risken för kringgående av åtagandet är begränsad.(53) Kommissionen godtog därför företagets åtagande genom beslut (2002/..../EG) [5].[5] Se sida ... av denna officiella tidning.(54) För att det skall vara möjligt att på ett effektivt sätt följa upp att företaget uppfyller sitt åtagande bör, vid uppvisandet av begäran om övergång till fri omsättning enligt åtagandet, befrielse från antidumpningstull endast beviljas under förutsättning att det uppvisas en faktura som innehåller de uppgifter som föreskrivs enligt bilagan till denna förordning. Dessa uppgifter är nödvändiga för att tullmyndigheterna med tillräcklig säkerhet skall kunna förvissa sig om att leveransen motsvarar beskrivningen i de kommersiella dokumenten. Om det inte uppvisas någon sådan faktura eller om denna inte svarar mot den produkt som uppvisas för tullmyndigheterna, bör i stället den tillämpliga antidumpningstullen betalas.(55) Det bör noteras att om åtagandet bryts eller återtas, eller om det finns en misstanke om att det har brutits, kan enligt artikel 8.9 och artikel 8.10 i grundförordningen en antidumpningstull införas,HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 11. En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av sulfanilsyra enligt KN-nummer ex 2921 42 10 (Taric-nr 2921 42 10 60) med ursprung i Kina och Indien.2. Följande slutgiltiga antidumpningstull skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns för den produkt som avses i punkt 1, före tull:Land // Slutgiltig tull (%)Kina // 21,0 %Indien // 18,3 %3. Trots vad som sägs i punkt 1 skall den slutgiltiga tullen inte tillämpas på import som övergår till fri omsättning enligt artikel 2.4. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.Artikel 21. Import av produkter enligt det nedan angivna Taric-tilläggsnumret vilka tillverkats av det nedan nämnda företaget och av detta företag direkt exporteras (dvs. levereras och faktureras) till ett importerande företag i gemenskapen skall, om importen sker i enlighet med punkt 2, vara befriad från den antidumpningstull som införs genom artikel 1.>Plats för tabell>2. Import som nämns i punkt 1 skall vara befriad från antidumpningstull förutsatt atti) det när deklarationen för övergång till fri omsättning uppvisas för den berörda medlemsstatens tullförvaltning även uppvisas en faktura som innehåller åtminstone de nödvändiga uppgifter som förtecknas i bilagan, ochii) de varor som deklareras och uppvisas för tullen exakt motsvarar varubeskrivningen i fakturan.Artikel 3De belopp för vilka säkerhet ställts i form av en preliminär antidumpningstull enligt förordning (EG) nr 575/2002 skall tas ut slutgiltigt till en sats som motsvarar den slutgiltigt införda tullen för import av sulfanilsyra med ursprung i Kina och Indien enligt definitionen i förordning (EG) nr 575/2002.De belopp för vilka säkerhet ställts till en sats som överstiger den slutgiltiga satsen för antidumpningstullen skall frisläppas.Artikel 4Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.Utfärdad i Bryssel denPå rådets vägnarOrdförandeBILAGAUppgifter som skall anges på den faktura som avses i artikel 2.2:1. Rubriken "FAKTURA SOM ÅTFÖLJER VAROR SOM OMFATTAS AV ETT ÅTAGANDE".2. Namnet på det företag som nämns i artikel 2.1 och som utfärdat fakturan.3. Fakturanummer.4. Dag för utfärdande av fakturan.5. Det Taric-tilläggsnummer enligt vilket de fakturerade varorna skall tullklareras vid gemenskapens gräns.6. Exakt beskrivning av varorna, med bland annat följande uppgifter:- Produktnumret, dvs. "PA99", "PS85" eller "TA98".- De tekniska/fysiska specifikationerna för produktnumret, dvs. for "PA99" och "PS85" vitt friflytande pulver och for "TA98" grått friflytande pulver.- Företagets produktkodnummer (i tillämpliga fall).- KN-nummer.- Kvantitet (i ton).7. Beskrivning av försäljningsvillkoren med bl.a. följande uppgifter:- Pris per ton.- Betalningsvillkor.- Leveransvillkor.- Sammanlagda rabatter och avdrag.8. Namnet på det företag som agerar som importör och till vilket fakturan utfärdas direkt av det berörda företaget.9. Namnet på den företrädare för företaget som har utfärdat fakturan samt följande undertecknade försäkran:"Jag intygar härmed att försäljningen för direkt export till Europeiska gemenskapen av de varor som avses i denna faktura omfattas av och sker enligt villkoren i det åtagande som gjorts av Kokan Synthetics & Chemicals Pvt Ltd, 14 Guruprasad, Gokhale Road (N), Dadar (W), Mumbai 400 028, Indien, och som godtagits av Europeiska kommissionen genom beslut (2002/..../EG). Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta."


text:
 20.11.2004
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 284/5
 ROZSUDEK SOUDNÍHO DVORA
 (šestého senátu)
 ze dne 30. září 2004
 ve věci C-359/03: Komise Evropských společenství proti Rakouské republice (1)
 (Nesplnění povinnosti státem - Směrnice 90/270/EHS - Ochrana pracovníků - Práce se zobrazovacími jednotkami - Minimální požadavky na bezpečnost a ochranu zdraví - Neprovedení)
 (2004/C 284/09)
 Jednací jazyk: němčina
 Ve věci C-359/03, Komise Evropských společenství (zmocněnci: D. Martin a H. Kreppel) proti Rakouské republice (zmocněnec: E. Riedl), jejímž předmětem je žaloba pro nesplnění povinnosti na základě článku 226 ES, předložená dne 19. srpna 2003, Soudní dvůr (šestý senát), ve složení J.-P. Puissochet, předseda senátu, S. von Bahr a A. Borg Barthet (zpravodaj), soudci, generální advokát: D. Ruiz-Jarabo Colomer, vedoucí soudní kanceláře: R. Grass, vydal dne 30. září 2004 rozsudek, jehož výrok je následující:
 1)
 Rakouská republika tím, že nepřijala právní a správní předpisy nezbytné k zajištění souladu se směrnicí Rady 90/270/EHS ze dne 29. května 1990 o minimálních požadavcích na bezpečnost a ochranu zdraví pro práci se zobrazovacími jednotkami (pátá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS), nesplnila povinnosti, které pro ni vyplývají z této směrnice.
 2)
 Rakouské republice se ukládá náhrada nákladů řízení.
 (1) Úř. věst. C 264, 1.11.2003.


text:
 27.3.2014
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 92/3
 DECYZJA WSPÓLNEGO KOMITETU EOG
 NR 180/2013
 z dnia 8 listopada 2013 r.
 zmieniająca załącznik I (Sprawy weterynaryjne i fitosanitarne) do Porozumienia EOG
 WSPÓLNY KOMITET EOG,
 uwzględniając Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym (zwane dalej „Porozumieniem EOG”), w szczególności jego art. 98,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 W Porozumieniu EOG należy uwzględnić decyzję wykonawczą Komisji 2012/766/UE z dnia 7 grudnia 2012 r. zmieniającą część A załącznika XI do dyrektywy Rady 2003/85/WE w odniesieniu do wykazu krajowych laboratoriów upoważnionych do pracy z żywym wirusem pryszczycy (1).
 (2)
 W Porozumieniu EOG należy uwzględnić decyzję wykonawczą Komisji 2012/767/UE z dnia 7 grudnia 2012 r. w sprawie wyznaczenia laboratorium referencyjnego UE ds. pryszczycy i uchylającą decyzję 2006/393/WE (2).
 (3)
 Decyzja wykonawcza 2012/767/UE uchyla decyzję Komisji 2006/393/WE (3), która jest uwzględniona w Porozumieniu EOG i którą w związku z powyższym należy uchylić w ramach Porozumienia EOG.
 (4)
 Niniejsza decyzja dotyczy prawodawstwa w zakresie żywych zwierząt z wyłączeniem ryb i zwierząt akwakultury. Prawodawstwa dotyczącego tych kwestii nie stosuje się do Islandii, jak określono w załączniku I do Porozumienia EOG rozdział I część wprowadzająca ust. 2. Niniejszej decyzji nie stosuje się zatem do Islandii.
 (5)
 Decyzja dotyczy prawodawstwa regulującego zagadnienia weterynaryjne. Prawodawstwa regulującego zagadnienia weterynaryjne nie stosuje się do Liechtensteinu, o ile stosowanie porozumienia pomiędzy Wspólnotą Europejską a Konfederacją Szwajcarską w sprawie handlu produktami rolnymi jest rozszerzone o Liechtenstein, jak ustanowiono w zmianach sektorowych zawartych w załączniku I do Porozumienia EOG. Niniejszej decyzji nie stosuje się zatem do Liechtensteinu.
 (6)
 W związku z tym należy odpowiednio zmienić załącznik I do Porozumienia EOG,
 PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DECYZJĘ:
 Artykuł 1
 W rozdziale I załącznika I do Porozumienia EOG wprowadza się następujące zmiany:
 1)
 w części 3.1 w pkt 1a (dyrektywa Rady 2003/85/WE) dodaje się tiret w brzmieniu:
 „—
 32012 D 0766: decyzją wykonawczą Komisji 2012/766/UE z dnia 7 grudnia 2012 r. (Dz.U. L 337 z 11.12.2012, s. 53).”;
 2)
 pkt 35 (decyzja Komisji 2006/393/WE) w części 3.2 otrzymuje brzmienie:
 „32012 D 0767: Decyzja wykonawcza Komisji 2012/767/UE z dnia 7 grudnia 2012 r. w sprawie wyznaczenia laboratorium referencyjnego UE ds. pryszczycy i uchylającą decyzję 2006/393/WE (Dz.U. L 337 z 11.12.2012, s. 54).
 Niniejszego aktu nie stosuje się do Islandii.”.
 Artykuł 2
 Teksty decyzji wykonawczych 2012/766/UE oraz 2012/767/UE w języku norweskim, które zostaną opublikowane w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej, są autentyczne.
 Artykuł 3
 Niniejsza decyzja wchodzi w życie z dniem 9 listopada 2013 r., pod warunkiem dokonania wszystkich notyfikacji przewidzianych w art. 103 ust. 1 Porozumienia EOG (4).
 Artykuł 4
 Niniejsza decyzja zostaje opublikowana w sekcji EOG i w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej.
 Sporządzono w Brukseli dnia 8 listopada 2013 r.
 W imieniu Wspólnego Komitetu EOG
 Thórir IBSEN
 Przewodniczący
 (1) Dz.U. L 337 z 11.12.2012, s. 53.
 (2) Dz.U. L 337 z 11.12.2012, s. 54.
 (3) Dz.U. L 152 z 7.6.2006, s. 31.
 (4) Nie wskazano wymogów konstytucyjnych.


text:
 3.9.2015
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 230/27
 SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP
 št. 224/2014
 z dne 24. oktobra 2014
 o spremembi Priloge II (Tehnični predpisi, standardi, preskušanje in certificiranje) k Sporazumu EGP [2015/1448]
 SKUPNI ODBOR EGP JE –
 ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) in zlasti člena 98 Sporazuma EGP,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Direktivo 2013/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o plovilih za rekreacijo in osebnih plovilih ter razveljavitvi Direktive 94/25/ES (1) je treba vključiti v Sporazum EGP.
 (2)
 Direktiva 2013/53/EU z učinkom od 18. januarja 2016 razveljavlja Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 94/25/ES z dne 16. junija 1994 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi s plovili za rekreacijo (2), ki je vključena v Sporazum EGP in jo je zato treba v okviru Sporazuma EGP razveljaviti z učinkom od 18. januarja 2016.
 (3)
 Prilogo II k Sporazumu EGP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –
 SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
 Člen 1
 Poglavje XXXI Priloge II k Sporazumu EGP se spremeni:
 1.
 za točko 1 (Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 94/25/ES) se vstavi naslednja točka:
 „2.
 32013 L 0053: Direktiva 2013/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o plovilih za rekreacijo in osebnih plovilih ter razveljavitvi Direktive 94/25/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 90).“;
 2.
 točka 1 (Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 94/25/ES) se črta z učinkom od 18. januarja 2016.
 Člen 2
 Besedilo Direktive 2013/53/EU v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.
 Člen 3
 Ta sklep začne veljati 1. novembra 2014 pod pogojem, da so bila predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma EGP (3).
 Člen 4
 Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.
 V Bruslju, 24. oktobra 2014
 Za Skupni odbor EGP
 Predsednik
 Kurt JÄGER
 (1) UL L 354, 28.12.2013, str. 90.
 (2) UL L 164, 30.6.1994, str. 15.
 (3) Navedena ni nobena ustavna zahteva.