text:
 Svarbus teisinis pranešimas
 |
 52006PC0266(01)
 Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Paragvajaus Respublikos susitarimo dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų pasirašymo ir laikino taikymo /* KOM/2006/0266 galutinis */
 [pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 2.6.2006KOM(2006) 266 galutinis2006/0094 (CNS)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl Europos bendrijos ir Paragvajaus Respublikos susitarimo dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų pasirašymo ir laikino taikymoPasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl Europos bendrijos ir Paragvajaus Respublikos susitarimo dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų sudarymo(pateiktos Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS |Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Pagal Teisingumo Teismo sprendimus, susijusius su „Atviro dangaus“ bylomis, Taryba 2003 m. birželio mėn. įgaliojo Komisiją pradėti derybas su trečiosiomis šalimis dėl tam tikrų galiojančių dvišalių susitarimų nuostatų pakeitimo Bendrijos susitarimo nuostatomis[1] („horizontalieji įgaliojimai“). Tokiais susitarimais siekiama visiems ES oro vežėjams sudaryti nediskriminacines galimybes skraidyti maršrutais, jungiančiais Bendriją su trečiosiomis šalimis, ir pagal Bendrijos teisę sudaryti dvišalius Bendrijos ir trečiųjų šalių oro susisiekimo paslaugų teikimo susitarimus. |Bendrosios aplinkybės Valstybių narių ir trečiųjų šalių tarptautinės aviacijos ryšiai tradiciškai būdavo nustatomi dvišaliais valstybių narių ir trečiųjų šalių oro susisiekimo paslaugų susitarimais, jų priedais, taip pat kitomis susijusiomis dvišalėmis ir daugiašalėmis priemonėmis. Tradiciniai valstybių narių dvišalių oro susisiekimo paslaugų susitarimų paskyrimų straipsniai pažeidžia Bendrijos teisę. Jie leidžia trečiajai šaliai atmesti, panaikinti arba sustabdyti leidimą arba įgaliojimą oro vežėjui, kurį paskyrė valstybė narė, tačiau kurio pagrindinis akcijų paketas nepriklauso tai valstybei narei ar jos nacionaliniam subjektui ir kuris nėra veiksmingai jų kontroliuojamas. Tai buvo įvertinta kaip oro vežėjų, kurie yra įsisteigę vienoje valstybėje narėje, bet priklauso ir yra kontroliuojami kitos valstybės narės, diskriminavimas. Tai prieštarauja Sutarties 43 straipsniui, kuriuo garantuojama, kad valstybių narių nacionaliniai subjektai, pasinaudoję steigimosi teise, priimančiojoje valstybėje narėje gali naudotis tokiomis pačiomis teisėmis kaip ir savose šalyse. Yra kitų klausimų, pavyzdžiui, orlaivių degalų apmokestinimas ar trečiųjų šalių oro vežėjų Bendrijos vidaus maršrutuose pradėti taikyti tarifai, kurių atitikimas Bendrijos teisei turėtų būti užtikrintas iš dalies pakeičiant ar papildant Bendrijos ir trečiųjų šalių dvišalių susitarimų dėl oro susisiekimo paslaugų galiojančias nuostatas. |Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos Susitarimo nuostatomis valstybių narių ir Paragvajaus Respublikos dvišalių susitarimų dėl oro susisiekimo paslaugų galiojančios nuostatos pakeičiamos arba papildomos. |Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Susitarimas, kuriuo galiojantys dvišaliai oro susisiekimo paslaugų susitarimai bus suderinti su Bendrijos teise, atitiks svarbiausiąjį Bendrijos išorės politikos aviacijos tikslą. |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |Konsultacijų būdai, pagrindiniai tiksliniai sektoriai ir bendras respondentų aprašymas Su valstybėmis narėmis ir pramonės atstovais buvo tariamasi visą derybų laiką. |Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgta Į valstybių narių ir pramonės atstovų pateiktas pastabas buvo atsižvelgta. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |Siūlomų veiksmų santrauka Laikydamasi „horizontaliųjų įgaliojimų“ priede pateiktų mechanizmų ir direktyvinių nuostatų, Komisija vedė derybas su Paragvajaus Respublika dėl susitarimo, kuriuo būtų pakeistos tam tikros galiojančių valstybių narių ir Paragvajaus Respublikos dvišalių susitarimų dėl oro susisiekimo paslaugų nuostatos. Susitarimo 2 straipsniu pakeičiami tradiciniai paskyrimų straipsniai Bendrijos paskyrimų straipsniu, leidžiančiu visiems Bendrijos oro vežėjams naudotis steigimosi teise. Susitarimo 4 ir 5 straipsniuose apibrėžiamos dviejų tipų nuostatos, susijusios su Bendrijos kompetencija. 4 straipsnyje apibrėžiamas aviacinių degalų apmokestinimas, kuris buvo suderintas Tarybos direktyva 2003/96/EB, pakeičiančia Bendrijos energetinių produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą, ypač jos 14 straipsnio 2 dalimi. 5 straipsniu (kainodara) pašalinami neatitikimai tarp galiojančių dvišalių oro susisiekimo paslaugų susitarimų ir Tarybos reglamento Nr. 2409/92 dėl oro susisiekimo paslaugų kainų ir tarifų, kuriuo draudžiama trečiosios šalies oro vežėjams oro susisiekimo paslaugas visoje Bendrijos teritorijoje teikti žemiausiomis kainomis. |Teisinis pagrindas EB sutarties 80 straipsnio 2 dalis, 300 straipsnio 2 dalis |Subsidiarumo principas Pasiūlymas pagrįstas Tarybos suteiktu „horizontaliuoju įgaliojimu“, atsižvelgiant į klausimus, kuriems taikoma Bendrijos teisė ir dvišalių oro susisiekimo paslaugų susitarimų nuostatos |Proporcingumo principas Šiuo susitarimu dvišalių oro susisiekimo paslaugų susitarimų nuostatos bus iš dalies pakeistos ar papildytos tiek, kiek būtina, kad atitiktų Bendrijos teisę. |Pasirinkta priemonė |Bendrijos ir Paragvajaus Respublikos susitarimas yra veiksmingiausia priemonė visiems galiojantiems dvišaliams valstybių narių ir Paragvajaus Respublikos oro susisiekimo paslaugų susitarimams suderinti su Bendrijos teise. |POVEIKIS BIUDžETUI |Pasiūlymas neturi jokio poveikio Bendrijos biudžetui. |PAPILDOMA INFORMACIJA |Supaprastinimas |Pasiūlyme numatoma supaprastinti teisės aktus. |Valstybių narių ir Paragvajaus Respublikos dvišalių oro susisiekimo paslaugų susitarimų atitinkamos nuostatos bus pakeistos ar papildytos bendro Bendrijos susitarimo nuostatomis. |Išsamus pasiūlymo paaiškinimas Laikantis tipinės tarptautinių susitarimų pasirašymo ir sudarymo tvarkos, Tarybos yra prašoma patvirtinti sprendimus dėl Europos bendrijos ir Paragvajaus Respublikos susitarimo dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų pasirašymo ir laikino taikymo ir paskirti asmenis, kuriems suteikiami įgaliojimai pasirašyti susitarimą Bendrijos vardu. |1. PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl Europos bendrijos ir Paragvajaus Respublikos susitarimo dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų pasirašymo ir laikino taikymoEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 80 straipsnio 2 dalį, siejant su jos 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmu sakiniu,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[2],kadangi:(1) 2003 m. birželio 5 d. Taryba leido Komisijai pradėti derybas su trečiosiomis šalimis dėl kai kurių galiojančių dvišalių susitarimų nuostatų pakeitimo susitarimu su Bendrija.(2) Komisija Bendrijos vardu vedė derybas su Paragvajus Respublika dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų pagal Tarybos sprendimo priede pateiktus mechanizmus ir direktyvines nuostatas, leidžiančias Komisijai pradėti derybas su trečiosiomis šalimis dėl tam tikrų galiojančių dvišalių susitarimų nuostatų pakeitimo susitarimu su Bendrija.(3) Su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau, susitarimas, dėl kurio Komisija vedė derybas, turėtų būti pasirašytas ir laikinai taikomas.NUSPRENDĖ:Vienintelis straipsnis1. Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), kuriam (-iems) suteikiami įgaliojimai Bendrijos vardu pasirašyti Europos bendrijos ir Paragvajaus Respublikos susitarimą dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų, kai jis bus vėliau sudarytas.2. Kol įsigalios, susitarimas laikinai taikomas nuo pirmos pirmojo mėnesio, einančio po šalių pranešimo dienos viena kitai apie šiam tikslui skirtų procedūrų baigimą, dienos. Pranešti įgaliojamas Tarybos pirmininkas, kaip numatyta susitarimo 8 straipsnio 2 dalyje.3. Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkas2006/0094 (CNS)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl Europos bendrijos ir Paragvajaus Respublikos susitarimo dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų sudarymoEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 80 straipsnio 2 dalį, siejant su 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmu sakiniu ir 300 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[3],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[4],kadangi:(1) 2003 m. birželio 5 d. Taryba leido Komisijai pradėti derybas su trečiosiomis šalimis dėl kai kurių galiojančių dvišalių susitarimų nuostatų pakeitimo susitarimu su Bendrija.(2) Komisija Bendrijos vardu vedė derybas su Paragvajus Respublika dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų pagal Tarybos sprendimo priede pateiktus mechanizmus ir direktyvines nuostatas, leidžiančias Komisijai pradėti derybas su trečiosiomis šalimis dėl tam tikrų galiojančių dvišalių susitarimų nuostatų pakeitimo susitarimu su Bendrija.(3) Šis susitarimas buvo pasirašytas Bendrijos vardu, numatant jo galimą vėlesnį sudarymą pagal ... m. ... ... d. Tarybos sprendimą .../.../EB[5].(4) Šį susitarimą reikėtų patvirtinti.NUSPRENDĖ:1 straipsnis1. Europos bendrijos ir Paragvajaus Respublikos susitarimas dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų tvirtinamas Bendrijos vardu.2. Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.2 straipsnisTarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), kuris (-ie) įgaliojamas (-i) pateikti pranešimą, numatytą susitarimo 8 straipsnio 1 dalyje.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkasPRIEDASSUSITARIMASEuropos bendrijos ir Paragvajaus Respublikosdėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektųEUROPOS BENDRIJA,irPARAGVAJAUS RESPUBLIKA:(toliau – šalys)PAŽYMĖDAMOS, kad dvišaliuose oro susisiekimo paslaugų susitarimuose, sudarytuose tarp Europos bendrijos valstybių narių ir Paragvajaus Respublikos, yra nuostatų, prieštaraujančių Europos bendrijos teisei,PAŽYMĖDAMOS, kad Europos bendrija turi išskirtinę kompetenciją kelių aspektų, kurie gali būti įtraukti į dvišalius Europos bendrijos valstybių narių ir trečiųjų šalių oro susisiekimo paslaugų susitarimus, atžvilgiu,PAŽYMĖDAMOS, kad pagal Europos bendrijos teisę, valstybėje narėje įsisteigę Bendrijos oro vežėjai turi teisę be diskriminacijos patekti į oro susisiekimo maršrutus tarp Europos bendrijos valstybių narių ir trečiųjų šalių,ATSIŽVELGDAMOS į susitarimus tarp Europos bendrijos ir kai kurių trečiųjų šalių, numatančius galimybę tokių trečiųjų šalių piliečiams įsigyti oro vežėjų, turinčių pagal Europos bendrijos teisę išduotas licencijas oro susisiekimui vykdyti, bendrovių nuosavybės dalį,PRIPAŽINDAMOS, kad Europos bendrijos valstybių narių ir Paragvajaus Respublikos dvišalių susitarimų dėl oro susisiekimo paslaugų nuostatos, prieštaraujančios Bendrijos teisei, turi būti visiškai suderintos su Bendrijos teise, kad būtų sukurtas tvirtas teisinis pagrindas oro susisiekimo paslaugoms tarp Europos bendrijos ir Paragvajaus Respublikos, ir užtikrintas tokių oro susisiekimo paslaugų tęstinumas,PAŽYMĖDAMOS, kad Europos bendrija, dalyvaudama šiose derybose, nesiekia didinti oro eismo tarp Europos bendrijos ir Paragvajaus Respublikos masto, daryti poveikį pusiausvyrai tarp Bendrijos oro vežėjų ir Paragvajaus Respublikos oro vežėjų, arba derėtis dėl esamų susitarimų oro susisiekimo paslaugų nuostatų, susijusių su skrydžių laisvėmis.SUSITARĖ:1 STRAIPSNIS Bendrosios nuostatos1. Šiame susitarime „valstybės narės“ yra Europos bendrijos valstybės narės. „LACAK valstybės narės“ – Lotynų Amerikos Civilinės aviacijos komisijos (Latin American Civil Aviation Commission) valstybės narės.2. Kiekviename iš 1 priede išvardytų susitarimų daroma nuoroda į valstybės narės, kuri yra to susitarimo šalis, piliečius, yra suprantama kaip nuoroda į Europos bendrijos valstybių narių piliečius.3. Kiekviename iš 1 priede išvardytų susitarimų daroma nuoroda į valstybės narės, kuri yra to susitarimo šalis, oro vežėjus ar oro linijų bendroves, yra suprantama kaip nuoroda į tos valstybės narės paskirtus oro vežėjus ar oro linijų bendroves.2 STRAIPSNIS Paskyrimas, licencija oro susisiekimui vykdyti ir paskyrimo bei licencijos oro susisiekimui vykdyti atšaukimas1. Šio straipsnio 2 ir 3 dalys pakeičia atitinkamų 2 priedo (a) ir (b) punktuose išvardytų straipsnių nuostatas dėl atitinkamos valstybės narės oro vežėjo paskyrimo, Paragvajaus Respublikos jam suteiktų licencijų oro susisiekimui vykdyti ar leidimų bei atsisakymo išduoti licencijas oro susisiekimui vykdyti ar leidimus tokiam oro vežėjui, jo licencijų oro susisiekimui vykdyti ar leidimų atšaukimo, laikino galiojimo sustabdymo ar apribojimo. Šio straipsnio 4 ir 5 dalys pakeičia atitinkamas 2 priedo (a) ir (b) punktuose išvardytas straipsnių nuostatas dėl Paragvajaus Respublikos oro vežėjo paskyrimo, valstybės narės jam suteiktų licencijų oro susisiekimui vykdyti arba leidimų bei atitinkamai atsisakymo išduoti licencijas oro susisiekimui vykdyti ar leidimus tokiam oro vežėjui, jo licencijų ar leidimų atšaukimo, laikino galiojimo sustabdymo ar apribojimo.2. Gavusi valstybės narės paskyrimą, Paragvajaus Respublika kiek įmanoma greitai suteikia atitinkamas licencijas ir leidimus, jeigu:i. oro vežėjas yra įsisteigęs paskiriančiosios valstybės narės teritorijoje pagal Europos bendrijos steigimo sutartį ir pagal Europos Bendrijos teisę turi galiojančią licenciją oro susisiekimui vykdyti;ii. už oro vežėjo pažymėjimo išdavimą atsakingoji valstybė narė vykdo ir užtikrina veiksmingą teisės aktais numatytą oro vežėjo kontrolę, ir paskyrime yra aiškiai nurodyta atitinkama aviacijos institucija; priešiii. oro vežėją tiesiogiai valdo arba jo kontrolinį akcijų paketą valdo valstybės narės ir (arba) valstybių narių piliečiai, ir (arba) kitos 3 priede išvardytos valstybės ir (arba) tų valstybių piliečiai, ir jį veiksmingai kontroliuoja tokios valstybės ir (arba) jų piliečiai.3. Paragvajaus Respublika gali atsisakyti išduoti, atšaukti, laikinai sustabdyti ar apriboti valstybės narės paskirtojo oro vežėjo licencijas oro susisiekimui vykdyti ar leidimus, jeigu:i. oro vežėjas nėra įsisteigęs paskiriančiosios valstybės narės teritorijoje pagal Europos bendrijos steigimo sutartį arba neturi galiojančios licencijos oro susisiekimui vykdyti pagal Bendrijos teisę; arii. už oro vežėjo pažymėjimo išdavimą atsakingoji valstybė narė nevykdo ir neužtikrina veiksmingos teisės aktais numatytos oro vežėjo kontrolės ir paskyrime nėra nurodyta atitinkama aviacijos institucija; ariii. oro vežėjas nėra tiesiogiai ar per savo kontrolinį akcijų paketą veiksmingai valdomas valstybių narių ir (arba) valstybių narių piliečių arba 3 priede išvardytų kitų valstybių ir (arba) tų valstybių piliečių; ariv. oro vežėjas jau yra gavęs licenciją oro susisiekimui vykdyti pagal dvišalį susitarimą tarp Paragvajaus Respublikos ir kitos valstybės narės, ir Paragvajaus Respublika įrodo, kad laikantis skrydžių laisvių naudojantis maršrutu, kuris apima vietovę kitoje valstybėje narėje, ji pažeistų tuo kitu susitarimu nustatytus skrydžių laisvių apribojimus; arv. oro vežėjas turi valstybės narės išduotą oro vežėjo pažymėjimą, ir tarp Paragvajaus Respublikos bei tos valstybės narės nėra sudaryto oro susisiekimo paslaugų dvišalio susitarimo, o Paragvajaus Respublikos paskirtajam oro vežėjui buvo atsisakyta leisti naudotis skrydžių laisvėmis toje valstybėje narėje.Naudodamasi šioje dalyje nustatyta savo teise, Paragvajaus Respublika nediskriminuoja Bendrijos oro vežėjų dėl jų valstybinės priklausomybės.4. Gavusi Paragvajaus Respublikos paskyrimą, valstybė narė kiek įmanoma greičiau išduoda atitinkamas licencijas oro susisiekimui vykdyti ir leidimus, jeigu:i. oro vežėjas yra įsisteigęs Paragvajaus Respublikoje; irii. Paragvajaus Respublika vykdo ir užtikrina veiksmingą teisės aktais numatytą oro vežėjo kontrolę ir yra atsakinga už oro vežėjo pažymėjimą išdavimą; iriii. oro vežėją valdo arba jo kontrolinį akcijų paketą valdo LACAK valstybės narės ir (arba) LACAK valstybių narių piliečiai.5. Valstybė narė gali atsisakyti išduoti, atšaukti, laikinai sustabdyti ar apriboti Paragvajaus Respublikos paskirtojo oro vežėjo licenciją oro susisiekimui vykdyti arba leidimus, jeigu:i. oro vežėjas nėra įsisteigęs Paragvajaus Respublikoje; arii. Paragvajaus Respublika nevykdo ir neužtikrina veiksmingos teisės aktais numatytos oro vežėjo kontrolės arba Paragvajaus Respublika nėra atsakinga už oro vežėjo pažymėjimo išdavimą; ariii. oro vežėjas nėra tiesiogiai ar per savo kontrolinį akcijų paketą veiksmingai valdomas LACAK valstybių narių ir (arba) valstybių narių piliečių ir (arba) LACAC valstybių narių piliečių; ariv. oro vežėjas jau turi licenciją oro susisiekimui vykdyti pagal dvišalį susitarimą tarp valstybės narės ir kitos LACAK valstybės narės, ir valstybė narė įrodo, kad pagal šį susitarimą laikantis skrydžių laisvių naudojantis maršrutu, kuris apima vietovę kitoje LACAK valstybėje narėje, ji pažeistų kitu susitarimu nustatytus skrydžių laisvių apribojimus.3 STRAIPSNIS Sauga1. Šio straipsnio 2 dalies nuostatomis papildomi 2 priedo c punkte išvardyti straipsniai.2. Jeigu valstybė narė paskiria oro vežėją, kurį pagal teisės aktus kontroliuoja kita valstybė narė, Paragvajaus Respublikos teisės, pagal saugą reglamentuojančias oro vežėją paskyrusios valstybės narės ir Paragvajaus Respublikos susitarimo nuostatas, taikomos, kai kita valstybė narė priima, laikosi ar kontroliuoja saugos standartus ir išduoda oro vežėjui licenciją oro susisiekimui vykdyti.4 STRAIPSNIS Orlaivių degalų apmokestinimas1. Šio straipsnio 2 ir 3 dalies nuostatomis papildomos atitinkamos 2 priedo d punkte apibrėžtos atitinkamos nuostatos.2. Nepaisant kitų priešingų nuostatų, jokia 2 priedo d dalyje išvardytų susitarimų nuostata valstybėms narėms, jei laikosi nediskriminavimo pricipo, nedraudžia nustatyti mokesčius, rinkliavas, muitus ar mokesčius už jos teritorijoje į Paragvajaus Respublikos paskirtojo oro vežėjo orlaivį tiekiamus degalus, kai toks oro vežėjas vykdo skrydžius iš vieno tos valstybės narės teritorijos punkto į kitą tos pačios arba kitos valstybės narės teritorijos punktą.3. Nepaisant jokių kitų priešingų nuostatų, jokia 2 priedo d punkte išvardytų susitarimų nuostata Paragvajaus Respublikai, jei laikosi nediskriminavimo principo, nedraudžia nustatyti mokesčius, rinkliavas, muitus ar mokesčius už jos teritorijoje į valstybės narės paskirtojo oro vežėjo orlaivį tiekiamus degalus, kai toks oro vežėjas vykdo skrydžius iš vieno Paragvajaus Respublikos teritorijos punkto į kitą Paragvajaus Respublikos teritorijos arba kitos LACAK valstybės narės teritorijos punktą.5 STRAIPSNIS Vežimo tarifai1. Šio straipsnio 2 ir 3 dalies nuostatomis papildomi 2 priedo e punkte išvardyti straipsniai.2. Pagal 1 priede nurodytą susitarimą, kuriame yra 2 priedo e punkte išvardytos nuostatos dėl vežimo tiktai Bendrijos teritorijoje, Paragvajaus Respublikos paskirtasis (-ieji) oro vežėjas (-ai) taiko tarifus pagal Bendrijos teisę. Europos bendrijos teisė yra taikoma laikantis nediskriminavimo principo.3. Pagal 1 priede nurodytą susitarimą, kuriame yra 2 priedo (e) punkte išvardytos nuostatos dėl vežimo tarp Paragvajaus Respublikos ir kitos LACAK valstybės narės teritorijų, valstybės narės paskirtasis(-ieji) oro vežėjas(ai) nustato tarifus vadovaudamasis žemiausioms kainoms taikomais Paragvajaus Respublikos įstatymais ir taikydamas juos be diskriminacijos.6 STRAIPSNIS Konkurencijos taisyklių atitikimas1. Nepaisant jokių kitų priešingų nuostatų, jokia 1 priede išvardytų susitarimų nuostata i) neskatina sudaryti bendrovių susitarimų, priimti bendrovių asociacijų sprendimų arba vykdyti suderintus veiksmus, kurie užkerta kelią konkurencijai, ją iškreipia arba riboja; ii) nesustiprina tokių susitarimų, sprendimų arba suderintų veiksmų poveikio; arba iii) nesuteikia teisės privatiems ekonominės veiklos vykdytojams imtis priemonių, kurios užkerta kelią konkurencijai, ją iškreipia arba apriboja.2. 1 priede išvardytų susitarimų nuostatos, kurios yra nesuderinamos su šio straipsnio 1 dalimi, yra netaikomos.7 STRAIPSNIS Susitarimo priedaiŠio susitarimo priedai yra neatskiriama susitarimo dalis.8 STRAIPSNIS Persvarstymas arba pakeitimasŠalys bet kada abipusiu susitarimu gali iš naujo apsvarstyti ir iš dalies pakeisti šį susitarimą.9 STRAIPSNIS Įsigaliojimas ir laikinas taikymas1. Šis susitarimas įsigalioja, kai šalys praneša viena kitai raštu, kad jų atitinkamos vidaus procedūros, reikalingos šiam susitarimui įsigalioti, yra užbaigtos.2. Nepaisydamos 1 dalies, Šalys susitaria laikinai taikyti šį susitarimą nuo pirmosios mėnesio, einančio po mėnesio, per kurį Šalys praneša viena kitai apie visų procedūrų, reikalingų šio susitarimo įsigaliojimui, užbaigimą, dienos.3. Susitarimai ir kitokios sutartys tarp valstybių narių ir Paragvajaus Respublikos, kurios šio susitarimo pasirašymo dieną dar neįsigaliojo ir nėra taikomos laikinai, yra išvardytos 1 priedo b punkte. Šis susitarimas taikomas visiems tokiems susitarimams ir kitoms sutartims, kurie įsigalios ar bus pradėti laikinai taikyti.10 STRAIPSNIS Nutraukimas1. Jeigu 1 priede nurodytas susitarimas nutraukiamas, visos šio susitarimo nuostatos, susijusios su 1 priede nurodytu susitarimu, netenka galios tuo pat metu.2. Jeigu nutraukiami visi 1 priede išvardyti susitarimai, šis susitarimas taip pat netenka galios.TAI PATVIRTINDAMI, toliau nurodyti tinkamai įgalioti asmenys pasirašė šį susitarimą.Šis Susitarimas sudarytas [....] dviem egzemplioriais [...] čekų, danų, olandų, anglų, estų, suomių, prancūzų, vokiečių, graikų, vengrų, italų, latvių, lietuvių, lenkų, maltiečių, portugalų, slovakų, slovėnų, ispanų ir švedų kalbomis. Jeigu yra kokių nors neatitikimų, pirmenybė teikiama tekstui ispanų kalba.EUROPOS BENDRIJOS VARDU: PARAGVAJAUS RESPUBLIKOS VARDU :I PRIEDASŠio susitarimo 1 straipsnyje minimų susitarimų sąrašasa) Paragvajaus Respublikos ir Europos bendrijos valstybių narių susitarimai dėl oro susisiekimo paslaugų, kurie šio susitarimo pasirašymo dieną yra sudaryti, pasirašyti ir (arba) taikomi laikinai- Paragvajaus Respublikos ir Vokietijos Federacinės Respublikos oro susisiekimo susitarimas, pasirašytas 1974 m. lapkričio 26 d. Bonoje, toliau 2 priede – Urugvajaus ir Vokietijos susitarimas;- Paragvajaus Respublikos ir Belgijos Karalystės oro susisiekimo susitarimas, pasirašytas 1972 m. rugsėjo 1 d. Asuncion, toliau 2 priede – Paragvajaus ir Belgijos susitarimas;Iš dalies pakeistas suderintu protokolu Briuselyje 1982 m. rugsėjo 3 d.;- Paragvajaus Respublikos vyriausybės ir Ispanijos Karalystės vyriausybės oro susisiekimo susitarimas, pasirašytas 1976 m. gegužės 12 d. Madride, toliau 2 priede – Paragvajaus – Ispanijos susitarimas;Papildytas suderintu protokolu Asuncion 1978 m. lapkričio 2 d.;Papildytas suderintu protokolu Asuncion 1985 m. rugsėjo 1 d.;Papildytas suderintu protokolu Madride 1992 m. spalio 6 d.;- Paragvajaus Respublikos ir Nyderlandų Karalystės susitarimas dėl reguliaraus oro susisiekimo, pasirašytas Hagoje 1974 m. vasario 7 d., toliau 2 priede – Paragvajaus – Nyderlandų susitarimas;b) Parafuoti ar pasirašyti Paragvajaus Respublikos ir Europos bendrijos valstybių narių susitarimai ir kitos oro susisiekimo paslaugų sutartys, kurios šio susitarimo pasirašymo dieną dar neįsigaliojo arba laikinai nėra taikomos- Paragvajaus Respublikos vyriausybės ir Italijos Respublikos vyriausybės susitarimo projektas dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo tarp atitinkamų jų teritorijų, parafuotas 1985 m. liepos 18 d. Romoje, kaip suderinto protokolo konsultacijų priedas, toliau 2 priede – Paragvajaus – Italijos susitarimas;- Paragvajaus Respublikos vyriausybės ir Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Jungtinės Karalystės vyriausybės oro susisiekimo paslaugų susitarimo projektas, parafuotas Asuncion 1998 m. rugpjūčio 28 d. ir pridedamas kaip susitarimo B priedas prie Paragvajaus Respublikos ir Jungtinės Karalystės aviacijos reguliavimo institucijų priimto protokolo, toliau 2 priede – „Paragvajaus ir Jungtinės Karalystės susitarimo projektas“.2 PRIEDASŠio susitarimo 1 priede išvardytų ir 2–5 straipsniuose minimų susitarimų straipsniai2. Paskyrimas:3. Paragvajaus ir Vokietijos susitarimo 3 straipsnis;4. Paragvajaus ir Belgijos susitarimo 3 straipsnis;5. Paragvajaus ir Ispanijos susitarimo 3 straipsnis;6. Paragvajaus ir Italijos susitarimo projekto 4 straipsnis;7. Paragvajaus ir Nyderlandų susitarimo 3 straipsnis;8. Paragvajaus ir Jungtinės Karalystės susitarimo 4 straipsnis;9. Atsisakymas išduoti licencijas ar leidimus oro susisiekimui vykdyti, jų atšaukimas, laikinas galiojimo sustabdymas arba apribojimas:10. Paragvajaus ir Vokietijos susitarimo 4 straipsnis;11. Paragvajaus ir Belgijos susitarimo 4 straipsnis;12. Paragvajaus ir Ispanijos susitarimo 4 straipsnis;13. Paragvajaus ir Italijos susitarimo projekto 5 straipsnis;14. Paragvajaus ir Nyderlandų susitarimo 4 straipsnis;15. Paragvajaus ir Jungtinės Karalystės susitarimo 5 straipsnis;16. Teisės aktais numatyta kontrolė:17. Paragvajaus ir Italijos susitarimo projekto 10 straipsnis;18. Paragvajaus ir Jungtinės Karalystės susitarimo projekto 14 straipsnis;19. Orlaivių kuro apmokestinimas:20. Paragvajaus ir Vokietijos susitarimo 6 straipsnis;21. Paragvajaus ir Belgijos susitarimo 5 straipsnis;22. Paragvajaus ir Ispanijos susitarimo 5 straipsnis;23. Paragvajaus ir Italijos susitarimo projekto 6 straipsnis;24. Paragvajaus ir Nyderlandų susitarimo 5 straipsnis;25. Paragvajaus ir Jungtinės Karalystės susitarimo 8 straipsnis;26. Vežimo Europos bendrijoje tarifai:27. Paragvajaus ir Vokietijos susitarimo 9 straipsnis;28. Paragvajaus ir Belgijos susitarimo 9 straipsnis;29. Paragvajaus ir Ispanijos susitarimo 6 straipsnis;30. Paragvajaus ir Italijos susitarimo projekto 8 straipsnis;31. Paragvajaus ir Nyderlandų susitarimo 9 straipsnis;32. Paragvajaus ir Jungtinės Karalystės susitarimo 7 straipsnis;3 PRIEDASKitų šio susitarimo 2 straipsnyje minimų valstybių sąrašasa) Islandijos Respublika (pagal Europos ekonominės erdvės sutartį);b) Lichtenšteino Kunigaikštystė (pagal Europos ekonominės erdvės sutartį);c) Norvegijos Karalystė (pagal Europos ekonominės erdvės sutartį);d) Šveicarijos Konfederacija (pagal Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl oro susisiekimo)[1] 2003 m. birželio 5 d. Tarybos sprendimas 11323/03 (riboto naudojimo dokumentas)[2] OL C[...], [...], p. [...].[3] OL C[...], [...], p. [...].[4] OL C[...], [...], p. [...].[5] OL C[...], [...], p. [...].


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 9.8.2007
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 L 209/26
 EMP ÜHISKOMITEE OTSUS
 nr 15/2007,
 27. aprill 2007,
 millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa (tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine)
 EMP ÜHISKOMITEE,
 võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,
 ning arvestades järgmist:
 (1)
 Lepingu II lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 22. septembri 2006. aasta otsusega nr 117/2006 (1).
 (2)
 Komisjoni 20. juuni 2006. aasta määrus (EÜ) nr 907/2006, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 648/2004 detergentide kohta selle III ja VII lisa kohandamiseks, (2) tuleb lepingusse inkorporeerida,
 ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
 Artikkel 1
 Lepingu II lisa XV peatüki punkti 12u (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 648/2004) lisatakse järgmine tekst:
 „, muudetud järgmise aktiga:
 —
 32006 R 0907: komisjoni määrus (EÜ) nr 907/2006, 20. juuni 2006 (ELT L 168, 21.6.2006, lk 5).”
 Artikkel 2
 Määruse (EÜ) nr 907/2006 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.
 Artikkel 3
 Käesolev otsus jõustub 28. aprillil 2007 tingimusel, et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated (3).
 Artikkel 4
 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.
 Brüssel, 27. aprill 2007
 EMP Ühiskomitee nimel
 eesistuja
 Alan SEATTER
 (1) ELT L 333, 30.11.2006, lk 40.
 (2) ELT L 168, 21.6.2006, lk 5.
 (3) Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.


type: other

text:
ECLI:SI:VSLJ:2015:I.CPG.464.2015
 VSL0082030
 Magda Teppey (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Marko Brus
 upravnik - pogodba o upravljanju - plačilo stroškov upravljanja - skupni deli večstanovanjske stavbe - skupni deli, ki služijo več večstanovanjskim stavbam - delitev stroškov upravljanja - bremena skupne stvari - sprememba lastništva posameznega dela - zamenjava upravnika - razmerja med etažnimi lastniki in tretjimi osebami - poravnava zapadlih obveznosti - odškodnina - neupravičena obogatitev - trditveno breme - poslovodstvo brez naročila - gestija - nujnost in koristnost gestije - splošno znana dejstva
 Ureditev upravnikovega ravnanja po 71. členu SZ-1 predpostavlja, da ima tretji (tj. dobavitelj blaga ali storitev) veljavno sklenjeno pogodbo z etažnimi lastniki, ki slednje obvezuje te storitve tudi plačevati.
 Sklicevanje na splošno znana dejstva za utemeljitev nujnosti ali koristnosti gestije ne zadošča.
 1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani VL 136443/2013 z dne 30. 8. 2013 razveljavilo v celoti in tožbeni zahtevek zavrnilo (tč. I izreka). Tožeči stranki je naložilo povrnitev 87,56 EUR pravdnih stroškov (tč. II izreka).
 2. Zoper sodbo se je pravočasno pritožila tožeča stranka iz vseh pritožbenih razlogov. Predlagala je, da pritožbeno sodišče pritožbi ugodi, izpodbijano sodbo spremeni in ugodi tožbenemu zahtevku oziroma podredno, da sodbo razveljavi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v ponovno odločanje. Priglasila je pritožbene stroške.
 5. Tožeča stranka v tem postopku zahteva plačilo stroškov upravljanja skupnih delov in naprav v poslovno stanovanjski soseski X v Ljubljani za obdobje od januarja 2012 do septembra 2012, ki odpade na etažne lastnike stavb A (na naslovu Y) in B (na naslovu Z; v nadaljevanju stavbi A in B).
 6. Utemeljevala je, da je bila za upravnika navedene soseske določena s Pogodbo o upravljanju storitev upravljanja, obratovanja in vzdrževanja skupnih prostorov in naprav ter funkcionalnega zemljišča za objekte A, B, C, D in E z dne 23. 6. 2000. Etažni lastniki stavb A in B so za upravnika svojih dveh stavb kasneje določili toženo stranko, zaradi česar sta pravdni stranki podpisali Zapisnik predaje poslov upravljanja z dne 30. 11. 2011 (v nadaljevanju Zapisnik). V 4. točki Zapisnika, kjer so opredeljeni skupni deli in naprave, ki služijo celotni soseski, je tudi določeno, da bo do sklenitve drugačnega dogovora s skupnimi deli in napravami še vedno upravljala tožeča stranka, ki bo za same stroške upravljanja direktno bremenila vse lastnike, katerim navedeni deli služijo (l. št. 42-44 in izpodbijana sodba v tč. 5-7). V Zapisniku cena (odmena) za storitev tožeče stranke ni določena.
 7. SZ-1 v 23. členu ureja skupne dele, ki služijo več večstanovanjskim stavbam. V skladu s prvim odstavkom 23. člena SZ-1 imajo pod pogoji iz tega zakona skupni deli večstanovanjske stavbe, ki so v posebni stavbi, ali pa so del druge stavbe (skupna kotlovnica, skupni hidrofori in podobno), ki služijo večstanovanjski stavbi kot celoti ali več večstanovanjskim stavbam ali drugim nepremičninam, poseben pravni status. S takšnim skupnim delom v imenu in za račun skupnih lastnikov upravljajo upravniki vseh večstanovanjskih stavb, ki jim takšen del služi (četrti odstavek 23. člena SZ-1). Če dogovora glede upravljanja ni mogoče doseči, zakon podeljuje upravniku aktivno legitimacijo za vložitev predloga v nepravdnem postopku, ki o tem vprašanju odloči (prim. četrti odstavek 23. člena SZ-1).
 8. Četrti odstavek 23. člena SZ-1 tudi določa, da se breme (tj. stroške) upravljanja takšnega skupnega dela razdeli med skupne lastnike. Etažni lastniki so solastniki skupnih delov in so že po splošni ureditvi dolžni nositi bremena skupne stvari (prvi odstavek 105. člena v zvezi s 68. členom SPZ; 30. člen SZ-1). Ureditev glede skupnih delov, ki služijo več večstanovanjskim stavbam (23. člen SZ-1), v ničemer ne odstopa od splošnega režima. Upravnik je le zastopnik etažnih lastnikov v poslih upravljanja (drugi odstavek 48. člena SZ-1 in četrti odstavek 118. člena SPZ), zato ni materialno pravni zavezanec za plačilo stroškov. Zato je pravilno stališče sodišča prve stopnje, da tožena stranka ni dolžna plačati vtoževanih zneskov na podlagi določb SZ-1.
 9. Tožeča stranka tudi ni nikoli trdila, da bi s toženo stranko sklenila pogodbo, na podlagi katere bi se tožena stranka kot novi upravnik stavb A in B (samostojno) zavezala plačevati stroške upravljanja skupnih delov v vtoževani višini. Tožena stranka namreč ni bila stranka Pogodbe o upravljanju iz leta 2000, zato na tej podlagi ni zavezana plačevati storitev tožeči stranki (prvi odstavek 125. člena OZ). Prav tako pa določbe Zapisnika, ki jih je sodišče prve stopnje štelo kot dogovor o upravljanju skupnih delov med upravniki v smislu četrtega odstavka 23. člena SZ-1, ne vsebujejo zaveze tožene stranke k plačevanju stroškov (izključnega) upravljanja tožene stranke in tudi ne cene za zagotavljanje teh storitev.
 10. Tožeča stranka v pritožbi tudi utemeljuje, da čeprav upravnik (tožena stranka) v osnovi ni zavezanec za plačilo stroškov, pa bi bilo v konkretnem primeru utemeljeno vtoževane stroške naložiti v plačilo toženi stranki, ker da ni postopala po 71. členu SZ-1 s tem, ko s strani tožeče stranke posredovanih računov ni delila med etažne lastnike stavb A in B, ki jih je upravljala. Prvi odstavek 71. člena SZ-1 določa, da mora upravnik brez odlašanja izpolniti zapadle denarne obveznosti tretjim osebam iz pogodb glede upravljanj večstanovanjske stavbe, glede na prejeta plačila od vsakega posameznega etažnega lastnika. Če obveznosti do tretje osebe niso poravnane v celoti za vse etažne lastnike, mora upravnik tretji osebi na njeno zahtevo v roku 8 delovnih dni od prejema posredovati podatke o etažnem lastniku, ki ni plačal svojega dela obveznosti, potrebne za vložitev tožbe (drugi odstavek 71. člena SZ-1). Ureditev upravnikovega ravnanja po 71. členu SZ-1 predpostavlja, da ima tretji (tj. dobavitelj blaga ali storitev) veljavno sklenjeno pogodbo z etažnimi lastniki, ki slednje obvezuje te storitve tudi plačevati (prim. prvi in četrti odstavek 68. člena SZ-1). Prvotna pogodba o upravljanju iz leta 2000, ki so jo etažni lastniki stavb A in B sklenili s tožečo stranko, je prenehala veljati s tem, ko so ti zamenjali upravnika in za upravnika določili toženo stranko (49. člen SZ-1). Zato na njeni podlagi tožeča stranka ni bila upravičena od etažnih lastnikov stavb A in B vtoževati sorazmernega dela upravniških storitev (prim. prvi odstavek 239. člena OZ), posledično pa tudi ne od tožene stranke na odškodninski podlagi zaradi zatrjevane opustitve ravnanja v skladu s 71. členom SZ-1.
 11. Tudi ob predpostavki, da prvotna pogodba o upravljanju iz leta 2000 še vseeno velja za etažne lastnike stavb A in B vsaj v delu, ki se nanaša na upravljanje skupnih delov, ki služijo več večstanovanjskim stavbam (23. člen SZ-1) in katerih plačilo stroškov upravljanja v tem postopku tožeča stranka vtožuje, to ne vodi do utemeljenosti zahtevka. V takem primeru bi tožeča stranka namreč še vedno veljala za (so)upravnika in ne bi imela položaja „tretjega“ v smislu ureditve razmerja med etažnimi lastniki in tretjimi osebami po IV. poglavju SZ-1 (68. – 71. člen SZ-1). K direktni bremenitvi stroškov upravljanja etažnih lastnikov pa se je tožeča stranka zavezala že s 4. točko Zapisnika. Pred negotovostjo plačila upravniških storitev zaradi eventualnih sprememb lastništva posameznih delov etažne lastnine pa bi jo varovala določba tretjega odstavka 30. člena SZ-1. Ta določa, da etažni lastnik ne odgovarja za stroške upravljanja, ki nastanejo po tem, ko je obvestil upravnika o spremembi lastninske pravice (17. člen SZ-1).
 12. Po mnenju tožeče stranke je upravičena do vtoževanih računov na temelju določb o neupravičeni obogatitvi. Navaja, da naj bi tožena stranka etažnim lastnikom stavb A in B zaračunavala storitve upravljanja. Ker storitev v zvezi s skupnimi deli, ki služijo več večstanovanjskim stavbam ni opravljala, meni, da je neupravičeno obogatena. V skladu s prvim odstavkom 190. člen OZ mora neupravičeno osiromašena oseba dokazati višino svojega prikrajšanja, obogatitev druge stranke in vzročno zvezo med obema predpostavkama. Pritožbeno sodišče ugotavlja, da je bilo med pravdnima strankama nesporno, da je tožena stranka upravljala stavbi A in B. V kolikor tožeča stranka meni, da so upravniški stroški, ki naj bi jih tožena stranka zaračunavala svojim etažnim lastnikom, zajemali tudi del, ki odpade na upravljanje skupnih delov, ki služijo vsem stavbam v soseski, bi morala v tej smeri ponuditi konkretne trditve, česar pa ni storila. Trditi bi morala, da je tožena stranka etažnim lastnikom stavb A in B zaračunavala tudi storitve upravljanja, ki se nanašajo na upravljanje pripadajočega dela skupnih delov celotne soseske, prav tako pa bi morala utemeljiti višino tega zneska. Trditvenemu bremenu ni zadostila, saj je svoj zahtevek (višino prikrajšanja in obogatitve) utemeljevala na podlagi cenika iz (odpovedane) pogodbe o upravljanju iz leta 2000 namesto na deležu stroškov, ki naj bi jih tožena stranka obračunala svojim etažnim lastnikom. Zahtevek tožeče stranke iz naslova neupravičene obogatitve je zato neutemeljen že iz tega razloga.
 13. Opravljanje tujih poslov je izjema od načelne prepovedi vmešavanja v tuje zadeve, zato jo je treba razlagati restriktivno. Tujega posla se sme kdo nepoklicano lotiti samo, če ga ni mogoče odložiti, ker bi sicer nastala škoda ali bi bila zamujena očitna korist (199. člen OZ). Nujna gestija je dopustna takrat, ko gestor ravna v stiski, ker posla ni mogoče odložiti, ker bi sicer nastala škoda. Obstajati mora konkretna nevarnost škode, ki jo gestor želi preprečiti s svojim ravnanjem, ali mora škoda že nastajati.(1) Sodna praksa zavzema stališče, da sklicevanje na splošno znana dejstva za utemeljitev nujnosti ali koristnosti gestije ne zadošča (npr. VSL sodba II Cp 3636/2012). Zato je neutemeljeno sklicevanje tožeče stranke, da „si ni mogoče predstavljati, kaj bi se dogajalo in zgodilo, če bi te skupne dele in naprave kar zapustila oziroma opustila“ in da „tehnični in varnostni predpisi ne omogočajo in ne dopuščajo, da bi se kar opustilo vzdrževanje in upravljanje“ teh naprav.
 14. Uveljavljani pritožbeni razlogi niso podani in niso podane kršitve, na katere pazi sodišče po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena ZPP), zato je pritožbeno sodišče pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje (353. člen ZPP). Sodišče je odgovarjalo zgolj na pritožbene razloge, ki so po njegovi oceni odločilnega pomena (prvi odstavek 360. člena ZPP).
 15. Tožeča stranka s pritožbo ni uspela, zato sama nosi svoje pritožbene stroške (prvi odstavek 165. člena v zvezi s prvim odstavkom 154. člena ZPP).
 Op. št. (1): A. Polajnar Pavčnik v N. Plavšak (ur.) in M. Juhart (ur.), Obligacijski zakonik s komentarjem, GV Založba, Ljubljana 2003, str. 61.
 SZ-1 člen 17, 23, 23/1, 23/4, 30, 30/3, 48, 48/2, 49, 71, 71/1, 71/2. SPZ člen 68, 105, 105/1, 118, 118/4. OZ člen 125, 125/1, 190, 190/1, 199, 239, 239/1.
 VSL sodba I Cp 612/2016
 VSL sodba II Cpg 1416/2015
 P2RvYy0yMDE1MDgxMTExMzg3NDg5