type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 22007A1219(11)
 Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Moldovas Republiku par īstermiņa vīzu atvieglotu izsniegšanu - Dikjarazzjonijiet
 Oficiālais Vēstnesis L 334 , 19/12/2007 Lpp. 0169 - 0179
 20071122Nolīgumsstarp Eiropas Kopienu un Moldovas Republiku par īstermiņa vīzu atvieglotu izsniegšanuEIROPAS KOPIENA, turpmāk "Kopiena",unMOLDOVAS REPUBLIKA,turpmāk "Puses",ŅEMOT VĒRĀ, ka no 2007. gada 1. janvāra ES pilsoņi, kas ieceļo Moldovas Republikā uz laiku, kas 180 dienu laikposmā nepārsniedz 90 dienas, vai šķērso Moldovas Republiku tranzītā, ir atbrīvoti no vīzas prasības,NOLŪKĀ attīstīt draudzīgas attiecības starp Pusēm, un vēloties atvieglot cilvēku savstarpējos sakarus, kas ir būtisks nosacījums noturīgu ekonomisko, humāno, kultūras, zinātnisko un citu attiecību attīstībā, atvieglojot vīzu izsniegšanu Moldovas pilsoņiem,ŅEMOT VĒRĀ pašreizējo ES un Moldovas EKP rīcības plānu, kurā norādīts, ka ir jāuzsāk konstruktīvas sarunas par ES un Moldovas sadarbību vīzu jautājumos, ietverot viedokļu apmaiņu par iespējām atvieglot vīzu režīmu, ievērojot acquis,ATZĪSTOT bezvīzu ieceļošanas režīma ieviešanu Moldovas Republikas pilsoņiem par ilgtermiņa perspektīvu,ATZĪSTOT, ka gadījumā, ja Moldovas Republika atjauno vīzas prasību ES pilsoņiem, pamatojoties uz savstarpīguma principu, uz ES pilsoņiem automātiski attiecas tādi paši vīzu režīma atvieglojumi, kādi saskaņā ar šo nolīgumu ir piešķirti Moldovas Republikas pilsoņiem,ATZĪSTOT, ka vīzu režīma atvieglojumi nedrīkst izraisīt nelikumīgu migrāciju, un pievēršot īpašu uzmanību drošībai un atpakaļuzņemšanai,ŅEMOT VĒRĀ Protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju un Protokolu par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā, kas pievienoti Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un apstiprinot, ka šā nolīguma noteikumi neattiecas uz Apvienoto Karalisti un Īriju,ŅEMOT VĒRĀ Protokolu par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un apstiprinot, ka šā nolīguma noteikumi neattiecas uz Dānijas Karalisti,IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.1. pantsPiemērošanas joma un mērķisŠā nolīguma mērķis ir atvieglot vīzu izsniegšanu Moldovas Republikas pilsoņiem, kuru paredzētā uzturēšanās 180 dienu laikposmā nepārsniedz 90 dienas.2. pantsVispārējs noteikums1. Šajā nolīgumā paredzētie vīzu režīma atvieglojumi attiecas uz Moldovas Republikas pilsoņiem tikai tiktāl, ciktāl tie jau nav atbrīvoti no vīzas prasības saskaņā ar Kopienas vai dalībvalstu normatīvajiem aktiem, šo nolīgumu vai citiem starptautiskiem nolīgumiem.2. Moldovas Republikas, dalībvalstu vai Kopienas tiesību akti attiecas uz jautājumiem, kas šā nolīguma noteikumos nav skarti, piemēram, atteikums piešķirt vīzu, ceļošanas dokumentu atzīšana, pierādījums par pietiekošiem iztikas līdzekļiem, ieceļošanas atteikums un izraidīšanas pasākumi.3. pantsDefinīcijasŠajā nolīgumā izmanto šādas definīcijas:a) "dalībvalsts" ir jebkura Eiropas Savienības dalībvalsts, izņemot Dānijas Karalisti, Īriju un Apvienoto Karalisti;b) "Eiropas Savienības pilsonis" ir dalībvalsts pilsonis saskaņā ar a) punktā sniegto definīciju;c) "Moldovas Republikas pilsonis" ir persona, kurai ir Republikas Moldovas pilsonība;d) "vīza" ir dalībvalsts izsniegta atļauja vai lēmums, kas vajadzīgs, lai:- ieceļotu konkrētā dalībvalstī vai vairākās dalībvalstīs ar paredzēto uzturēšanās laiku ne ilgāku par 90 dienām 180 dienu laikposmā,- ieceļotu tranzītam caur šīs dalībvalsts vai vairāku dalībvalstu teritoriju;e) "persona, kas likumīgi uzturas valstī" ir Moldovas Republikas pilsonis, kuram, pamatojoties uz Kopienas vai dalībvalstu tiesību aktiem, ir atļauts vai ir tiesības uzturēties dalībvalsts teritorijā ilgāk par 90 dienām.4. pantsDokumentārs pierādījums, kas apliecina brauciena mērķi1. Šādu kategoriju Eiropas Savienības un Moldovas Republikas pilsoņiem, lai pamatotu paredzētā brauciena mērķi otras Puses teritorijā, ir pietiekami šādi dokumenti:a) oficiālu delegāciju dalībniekiem, kam pēc Moldovas Republikai adresēta oficiāla ielūguma jāpiedalās sanāksmēs, apspriedēs, pārrunās vai apmaiņas programmās, kā arī pasākumos, ko starpvaldību organizācijas rīko kādas dalībvalsts teritorijā:- Moldovas iestādes vēstule, kas apliecina, ka pieprasītājs ir tās delegācijas loceklis un ieceļo otras Puses teritorijā, lai piedalītos iepriekšminētajos pasākumos, kurai pievienota oficiālā ielūguma kopija;b) brīvo profesiju pārstāvjiem, kas piedalās starptautiskās izstādēs, konferencēs, simpozijos, semināros vai citos līdzīgos pasākumus, kas norisinās dalībvalstu teritorijā:- uzņēmējorganizācijas rakstveida uzaicinājums, kas apstiprina, ka konkrētā persona piedalās attiecīgajā pasākumā;c) uzņēmējiem un uzņēmējdarbības organizāciju pārstāvjiem:- uzņēmējas juridiskās personas vai uzņēmuma, vai šādas juridiskās personas vai uzņēmuma filiāles vai biroja, vai dalībvalstu valsts vai reģionālās iestādes, vai tirdzniecības un rūpniecības izstāžu, konferenču un simpoziju, kas notiek dalībvalstu teritorijā, rīkošanas komitejas rakstveida uzaicinājums, ko apstiprinājusi Moldovas Republikas Valsts reģistrācijas palāta;d) šoferiem, kas veic starptautiskos kravu un pasažieru pārvadājumus uz dalībvalstu teritorijām ar transportlīdzekļiem, kas reģistrēti Moldovas Republikā:- Moldovas Republikas valsts starptautiskās autotransporta pārvadātāju apvienības rakstveida pieprasījums, kurā norādīts braucienu mērķis, ilgums un biežums;e) apkalpju locekļiem starptautiskajos vilcienos, refrižeratoros un lokomotīvēs, kas dodas uz dalībvalstu teritorijām:- Moldovas Republikas kompetentās dzelzceļa sabiedrības rakstveida pieprasījums, kurā norādīts braucienu mērķis, ilgums un biežums;f) žurnālistiem:- apliecība vai cits dokuments, ko izsniegusi arodorganizācija, kura apliecina, ka attiecīgā persona ir kvalificēts žurnālists, kā arī dokuments, ko izdevis viņa darba devējs, apliecinot, ka brauciena mērķis ir veikt žurnālista darbu;g) personām, kas piedalās zinātnes, kultūras un mākslas pasākumos, tostarp universitātes un citās apmaiņas programmās:- uzņēmējorganizācijas rakstveida uzaicinājums piedalīties šajos pasākumos;h) skolēniem, studentiem, pēcdiploma studentiem un pavadošiem pedagogiem, kas ceļo ar mērķi mācīties vai izglītoties, tostarp saskaņā ar apmaiņas programmām, kā arī citu ar skolu saistītu pasākumu dēļ:- uzņēmējas universitātes, koledžas vai skolas rakstveida uzaicinājums vai dokuments, kas apliecina līdzdalību, vai studenta apliecība, vai apliecinošs dokuments par apmeklējamiem kursiem;i) starptautisku sporta pasākumu dalībniekiem un personām, kas tos profesionālā statusā pavada:- rakstveida uzaicinājums no uzņēmējorganizācijas: dalībvalsts kompetentās iestādes, valsts sporta federācijas vai valsts olimpiskās komitejas;j) sadraudzības pilsētu un citu apdzīvotu vietu organizēto oficiālo apmaiņas programmu dalībniekiem:- attiecīgo pilsētu vai citu apdzīvotu vietu administrācijas vadītāja/mēra rakstveida uzaicinājums;k) tuviem radiniekiem – laulātajam, bērniem (tostarp adoptētajiem), vecākiem (tostarp aizbildņiem), vecvecākiem un mazbērniem, kas apmeklē Moldovas Republikas pilsoņus, kuri likumīgi uzturas dalībvalstu teritorijā:- uzņēmējpersonas rakstveida uzaicinājums;l) pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvjiem, kuru ceļojuma mērķis ir izglītošanās, semināri un konferences, tostarp arī saskaņā ar apmaiņas programmām:- uzņēmējorganizācijas rakstveida uzaicinājums, apstiprinājums, ka persona pārstāv pilsoniskās sabiedrības organizāciju, un attiecīgā valsts reģistra izziņa par minētās organizācijas nodibināšanu, ko valsts iestāde izsniegusi saskaņā ar valsts tiesību aktiem;m) personām, kas apmeklē bēru ceremonijas:- oficiāls dokuments, kas apliecina nāves faktu, kā arī dokuments, kas pierāda ģimenes vai cita veida saikni starp pieprasītāju un mirušo;n) militāro un civilo apbedījumu vietu apmeklējumam:- oficiāls dokuments, kas apliecina kapa esību un saglabāšanu un ģimenes vai cita veida saikni starp pieprasītāju un mirušo;o) personām, kas ieceļo medicīnisku iemeslu dēļ, un nepieciešamajām pavadošajām personām:- medicīniskās iestādes oficiāls dokuments, kas apliecina medicīniskās aprūpes nepieciešamību šajā iestādē un pavadoņa nepieciešamību, un pierādījums par pietiekamiem finansiāliem līdzekļiem medicīniskās aprūpes izdevumu segšanai.2. Rakstveida uzaicinājumā, kas minēts 1. punktā, jāietver šādi dati:a) par uzaicināto personu: vārds un uzvārds, dzimšanas datums, dzimums, pilsonība, pases numurs, ceļojuma laiks un mērķis, ieceļošanu skaits un attiecīgā gadījumā – ielūgto personu pavadošā laulātā un bērnu vārdi;b) par uzaicinātāju: vārds, uzvārds un adrese;c) ja uzaicinātājs ir juridiska persona, uzņēmums vai organizācija: pilns nosaukums un adrese un,- ja uzaicinājumu izsniegusi organizācija vai iestāde – uzaicinājuma parakstītāja vārds, uzvārds un ieņemamais amats;- ja uzaicinājumu izsniegusi juridiska persona, uzņēmums, juridiskās personas vai uzņēmuma filiāle vai birojs, kas atrodas kādas dalībvalsts teritorijā – reģistrācijas numurs, kā to nosaka attiecīgās dalībvalsts tiesību akti.3. To kategoriju personām, kas minētas 1. punktā, visu kategoriju vīzas tiek izsniegtas saskaņā ar vienkāršotu procedūru, nepieprasot nekādus citus dalībvalstu tiesību aktos paredzētus ielūgumus, pamatojumus vai ceļojuma mērķa apstiprinājumus.5. pantsDaudzkārtējo ieceļošanas vīzu izsniegšana1. Dalībvalstu diplomātiskās pārstāvniecības un konsulārie dienesti izsniedz daudzkārtējās ieceļošanas vīzas ar derīguma termiņu līdz pieciem gadiem šādu kategoriju personām:a) valstu un reģionālo valdību un parlamentu, Konstitucionālās tiesas un Augstākās tiesas locekļiem, pildot dienesta pienākumus, ja tie jau ar šo nolīgumu nav atbrīvoti no vīzu prasības, ar derīguma termiņu, kas ierobežots līdz to amata pilnvaru laikam, ja tas ir īsāks par 5 gadiem;b) oficiālu delegāciju pastāvīgajiem dalībniekiem, kam pēc Moldovas Republikai adresēta oficiāla ielūguma regulāri jāpiedalās sanāksmēs, apspriedēs, pārrunās vai apmaiņas programmās, kā arī pasākumos, ko starpvaldību organizācijas rīko kādas dalībvalsts teritorijā;c) laulātajiem un bērniem (tostarp adoptētajiem), kas ir jaunāki par 21 gadu vai atrodas apgādībā, un vecākiem (tostarp aizbildņiem), kuri apmeklē Moldovas Republikas pilsoņus, kuri likumīgi uzturas dalībvalstu teritorijā, ar ierobežotu derīguma termiņu līdz apmeklējamās personas uzturēšanās atļaujas beigām;d) uzņēmējiem un uzņēmējdarbības organizāciju pārstāvjiem, kas regulāri ceļo uz dalībvalstīm;e) žurnālistiem.2. Dalībvalstu diplomātiskās pārstāvniecības un konsulārie dienesti izsniedz daudzkārtējās ieceļošanas vīzas ar derīguma termiņu līdz vienam gadam šādu kategoriju pilsoņiem ar noteikumu, ka iepriekšējā gadā tie ir saņēmuši vismaz vienu vīzu un to ir izmantojuši atbilstīgi apmeklētās valsts tiesību aktiem par ieceļošanu un uzturēšanos, un pastāv iemesli daudzkārtējās ieceļošanas vīzas pieprasīšanai:a) oficiālu delegāciju dalībniekiem, kam pēc Moldovas Republikai adresēta oficiāla ielūguma regulāri jāpiedalās sanāksmēs, apspriedēs, pārrunās vai apmaiņas programmās, kā arī pasākumos, ko starpvaldību organizācijas rīko kādas dalībvalsts teritorijā;b) pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvjiem, kuri regulāri ceļo uz dalībvalstīm ar mērķi izglītoties, apmeklēt seminārus un konferences, tostarp arī saskaņā ar apmaiņas programmām;c) brīvo profesiju pārstāvjiem, kas piedalās starptautiskās izstādēs, konferencēs, simpozijos, semināros vai citos līdzīgos pasākumus un regulāri dodas uz dalībvalstīm;d) šoferiem, kas veic starptautiskos kravu un pasažieru pārvadājumus uz dalībvalstu teritorijām ar transportlīdzekļiem, kas reģistrēti Moldovas Republikā;e) starptautisko vilcienu, refrižeratoru un lokomotīvju, kas ceļo uz dalībvalstu teritorijām, apkalpju locekļiem;f) personām, kas piedalās zinātnes, kultūras un mākslas pasākumos, tostarp universitātes un citās apmaiņas programmās, un kuras regulāri dodas uz dalībvalstīm;g) studentiem un pēcdiploma studentiem, kas regulāri ceļo ar mērķi mācīties vai izglītoties, tostarp saskaņā ar apmaiņas programmām;h) starptautisku sporta pasākumu dalībniekiem un personām, kas tos profesionālā statusā pavada;i) sadraudzības pilsētu vai citu apdzīvotu vietu organizēto oficiālo apmaiņas programmu dalībniekiem.3. To kategoriju personām, kas minētas 2. punktā, dalībvalstu diplomātiskās pārstāvniecības un konsulārie dienesti izsniedz daudzkārtējās ieceļošanas vīzas ar derīguma termiņu no 2 līdz 5 gadiem ar noteikumu, ka iepriekšējos divos gados tie ir izmantojuši uz vienu gadu izsniegto daudzkārtējo ieceļošanas vīzu atbilstīgi apmeklētās valsts tiesību aktiem par ieceļošanu un uzturēšanos un joprojām pastāv iemesli daudzkārtējās ieceļošanas vīzas pieprasīšanai.4. Personu, kas minētas no 1. līdz 3. punktam, uzturēšanās kopējais ilgums dalībvalstu teritorijā 180 dienu laikposmā nepārsniedz 90 dienas.6. pantsMaksa par vīzu pieteikumu izskatīšanu1. Maksa par vīzas pieteikumu izskatīšanu Moldovas Republikas pilsoņiem ir EUR 35.Saskaņā ar 15. panta 4. punktā noteikto procedūru iepriekšminēto summu var pārskatīt.2. Šādu kategoriju personas ir atbrīvotas no maksas par vīzu pieteikumu izskatīšanu:a) tuvi radinieki – laulātais, bērni (tostarp adoptētie), vecāki (tostarp aizbildņi), vecvecāki un mazbērni, kas apmeklē Moldovas Republikas pilsoņus, kuri likumīgi uzturas dalībvalstu teritorijā;b) valstu un reģionālo valdību un parlamentu, Augstākās tiesas un Konstitucionālās tiesas locekļi, ja tie ar šo nolīgumu nav atbrīvoti no vīzu prasības;c) oficiālu delegāciju dalībnieki, kam pēc Moldovas Republikai adresēta oficiāla ielūguma jāpiedalās sanāksmēs, apspriedēs, pārrunās vai apmaiņas programmās, kā arī pasākumos, ko starpvaldību organizācijas rīko kādas dalībvalsts teritorijā;d) skolēni, studenti, pēcdiploma studenti un pavadošie pedagogi, kas ceļo ar mērķi mācīties vai izglītoties, tostarp saskaņā ar apmaiņas programmām, ka arī citu, ar skolu saistītu pasākumu dēļ;e) invalīdi un, ja vajadzīgs, personas, kas viņus pavada;f) personas, kas iesniegušas dokumentus, kuri pierāda to vajadzību ceļot humānu iemeslu dēļ, tostarp, lai saņemtu neatliekamu medicīnisko palīdzību vai lai piedalītos tuva radinieka bērēs, vai lai apmeklētu smagi slimu tuvu radinieku, un persona, kas šādu personu pavada;g) starptautisku sporta pasākumu dalībnieki un personas, kas tos profesionālā statusā pavada;h) personas, kas piedalās zinātnes, kultūras un mākslas pasākumos, tostarp universitātes un citās apmaiņas programmās;i) sadraudzības pilsētu vai citu apdzīvotu vietu organizēto oficiālo apmaiņas programmu dalībnieki;j) žurnālisti;k) bērni, kas jaunāki par 18 gadiem, vai apgādībā esoši bērni, kas jaunāki par 21 gadu;l) pensionāri;m) šoferi, kas veic starptautiskos kravu un pasažieru pārvadājumus uz dalībvalstu teritorijām ar transportlīdzekļiem, kas reģistrēti Moldovas Republikā;n) starptautisko vilcienu, refrižeratoru un lokomotīvju, kas ceļo uz dalībvalstu teritorijām, apkalpju locekļi;o) brīvo profesiju pārstāvji, kas piedalās starptautiskās izstādēs, konferencēs, simpozijos, semināros vai citos līdzīgos pasākumos, kas norisinās dalībvalstu teritorijā.3. Atkāpjoties no 1. punkta, Bulgārija un Rumānija, kurām ir saistoši Šengenas aquis, bet kuras vēl neizsniedz Šengenas vīzas, var atbrīvot Moldovas Republikas pilsoņus no maksas par attiecīgās valsts īstermiņa vīzu pieteikumu izskatīšanu līdz dienai, kad saskaņā ar Padomes lēmumu tām jāuzsāk pilnībā piemērot Šengenas aquis attiecībā uz vīzu jautājumiem.7. pantsVīzu pieteikumu izskatīšanas ilgums1. Dalībvalstu diplomātiskās pārstāvniecības un konsulārie dienesti izlemj jautājumu par vīzas izsniegšanu 10 kalendāro dienu laikā no pieprasījuma un vīzas izsniegšanai nepieciešamo dokumentu saņemšanas.2. Atsevišķos gadījumos termiņu, kas vajadzīgs lēmuma par vīzas izsniegšanu pieņemšanai, var pagarināt līdz 30 dienām, ja nepieciešama pieteikuma padziļināta pārbaude.3. Steidzamos gadījumos lēmuma pieņemšanas termiņu var samazināt līdz 2 darba dienām vai mazāk.8. pantsIzceļošana dokumentu nozaudēšanas vai zādzības gadījumāEiropas Savienības un Moldovas Republikas pilsoņi, kas ir nozaudējuši savus personu apliecinošos dokumentus, vai kuriem šie dokumenti ir nozagti, uzturoties Moldovas Republikas vai dalībvalstu teritorijā, var bez vīzas vai citas atļaujas šo teritoriju atstāt ar dalībvalsts vai Moldovas Republikas diplomātiskās pārstāvniecības vai konsulārā dienesta izdotiem derīgiem personu apliecinošiem dokumentiem, kas dod tiesības šķērsot robežu.9. pantsVīzas pagarināšana ārkārtas apstākļosMoldovas Republikas pilsoņiem, kuriem force majeure apstākļu dēļ nav iespējams atstāt dalībvalstu teritoriju līdz vīzā norādītajam laikam, vīzas termiņš saskaņā ar uzņēmējvalsts tiesību aktos noteiktajām prasībām bez maksas jāpagarina uz laiku, kas vajadzīgs, lai atgrieztos savā dzīvesvietas valstī.10. pantsDiplomātiskās pases1. Moldovas Republikas pilsoņi, kas ir derīgu diplomātisko pasu turētāji, drīkst ieceļot, izceļot vai tranzītā šķērsot dalībvalstu teritorijas bez vīzas.2. Personas, kas minētas 1. punktā, drīkst uzturēties dalībvalstu teritorijās ne ilgāk kā 90 dienas 180 dienu laikposmā.11. pantsVīzu teritoriālais derīgumsIevērojot dalībvalstu normatīvos aktus par valsts drošību un ievērojot ES noteikumus par vīzām ar ierobežotu teritoriālo derīgumu, Moldovas Republikas pilsoņu tiesības ceļot dalībvalstu teritorijā ir tādas pašas kā Eiropas Savienības pilsoņiem.12. pantsApvienotā komiteja nolīguma pārvaldei1. Puses izveido Apvienoto komiteju nolīguma pārvaldei (turpmāk "komiteja"), kurā darbojas Eiropas Kopienas un Moldovas Republikas pārstāvji. Kopienu tajā pārstāv Eiropas Kopienu Komisija, kurai palīdz dalībvalstu eksperti.2. Komitejai, konkrēti, ir šādi uzdevumi:a) uzraudzīt šā nolīguma īstenošanu;b) ierosināt šā nolīguma grozījumus vai papildinājumus;c) risināt domstarpības, kas radušās sakarā ar šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu.3. Komitejas sēdes sasauc pēc vajadzības, ja to pieprasa viena no Pusēm, bet vismaz reizi gadā.4. Komiteja pieņem savu reglamentu.13. pantsNolīguma saistība ar divpusējiem nolīgumiem starp dalībvalstīm un Moldovas RepublikuStājoties spēkā, šis nolīgums ir noteicošais attiecībā pret jebkuriem noteikumiem divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos vai vienošanās, kas noslēgtas starp atsevišķām dalībvalstīm un Moldovas Republiku tiktāl, ciktāl šo nolīgumu vai vienošanos noteikumi attiecas uz šā nolīguma jautājumiem.14. pantsSavstarpīguma klauzulaJa Moldovas Republika atjauno vīzas prasību ES pilsoņiem vai noteiktām šādu pilsoņu kategorijām, pamatojoties uz savstarpīguma principu, uz attiecīgajiem ES pilsoņiem automātiski attiecas tādi paši vīzu izsniegšanas atvieglojumi, kādi saskaņā ar šo nolīgumu ir piešķirti Moldovas Republikas pilsoņiem.15. pantsNobeiguma noteikumi1. Pusēm šis nolīgums ir jāratificē vai jāapstiprina saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām, un tas stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc datuma, kad Puses viena otrai paziņo par iepriekš minēto procedūru pabeigšanu.2. Atkāpjoties no 1. punkta, šis nolīgums stājas spēkā vienlaicīgi ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Moldovas Republiku par atpakaļuzņemšanu tikai tādā gadījumā, ja tas stājas spēkā pēc 1. punktā paredzētā datuma.3. Nolīgums ir noslēgts uz nenoteiktu laiku, ja vien tas netiek izbeigts saskaņā ar 6. punktu.4. Šo nolīgumu var grozīt, Pusēm rakstiski vienojoties. Grozījumi stājas spēkā pēc tam, kad Puses ir viena otrai paziņojušas par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.5. Katra Puse šo nolīgumu var pilnīgi vai daļēji pārtraukt sabiedriskās kārtības, valsts drošības vai sabiedrības veselības apsvērumu dēļ. Lēmumu par pārtraukšanu otrai Pusei ir jāpaziņo ne vēlāk kā 48 stundas pirms tā stāšanās spēkā. Puse, kas pārtraukusi šā nolīguma piemērošanu, nekavējoties informē otru Pusi, tiklīdz pārtraukšanas iemesli vairs nav spēkā.6. Katra Puse var izbeigt šo nolīgumu, par to rakstveidā paziņojot otrai Pusei. Šis nolīgums zaudē spēku 90 dienas pēc minētā paziņojuma dienas.Nolīgums ir sagatavots Briselē, divos eksemplāros, divi tūkstoši septītā gada desmitajā oktobrī, angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un moldāvu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.За Европейската общностPor la Comunidad EuropeaZa Evropské společenstvíFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftEuroopa Ühenduse nimelΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaEiropas Kopienas vārdāEuropos bendrijos varduAz Európai Közösség részérőlGħall-Komunitá EwropeaVoor de Europese GemeenschapW imieniu Wspólnoty EuropejskiejPela Comunidade EuropeiaPentru Comunitatea EuropeanăZa Európske spoločenstvoZa Evropsko skupnostEuroopan yhteisön puolestaFör Europeiska gemenskapenPentru Comunitatea EuropeanăPentru Comunitatea Europeană+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++За Република МолдоваPor la República de MoldovaZa Moldavskou republikuFor Republikken MoldovaFür die Republik MoldauMoldova Vabariigi nimelΓια τη Δημοκρατία της ΜολδαβίαςFor the Republic of MoldovaPour la République de MoldovaPer la Repubblica di MoldovaMoldovas Republikas vārdāMoldovos Respublikos varduA Moldovai Köztársaság részérőlGħar-Repubblika tal-MoldovaVoor de Republiek MoldaviëW imieniu Republiki MołdowyPela República da MoldáviaPentru Republica MoldovaZa Moldavskú republikuZa Republiko MoldavijoMoldovan tasavallan puolestaFör Republiken MoldavienPentru Republica Moldova+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------20071122PIELIKUMSPROTOKOLSNOLīGUMAM PAR DALΪBVALSTΪM, KAS PILNΪBĀ NEPIEMĒRO ŠENGENAS ACQUISTās dalībvalstis, kurām Šengenas acquis ir saistoši, bet kuras vēl neizsniedz Šengenas vīzas, jo šajā jautājumā gaida attiecīgo Padomes lēmumu, izsniedz valsts vīzas, kuru derīgums ir ierobežots ar konkrētās valsts teritoriju.Šīs dalībvalstis var vienpusēji atzīt Šengenas vīzas un uzturēšanās atļaujas tranzītam cauri savas valsts teritorijai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 895/2006/EK ( 2006. gada 14. jūnijs).Tā kā 2006. gada 14. jūnija Lēmums Nr. 895/2006/EK neattiecas uz Rumāniju un Bulgāriju, Eiropas Komisija ierosinās līdzīgus noteikumus, lai šīs valstis varētu tranzītam caur savas valsts teritoriju vienpusēji atzīt Šengenas vīzas un uzturēšanās atļaujas un citu dalībvalstu, kas vēl nav pilnībā pievienojušās Šengenas zonai, izsniegtus līdzīgus dokumentus.--------------------------------------------------


type: other

text:
ΟΑΕΔ : Πρόγραμμα προεργασίας για 500 ανέργους νέους, ηλικίας 18-30 ετών στην Περιφέρεια Ηπείρου - Εργολαβικοί Εργαζόμενοι
 Ξεκινούν οι αιτήσεις για το νέο πρόγραμμα απόκτησης επαγγελματικής εμπειρίας
 για 500 ανέργους 18-30 ετών στην Περιφέρεια Ηπείρου με 100% επιδότηση
 Σήμερα ξεκινούν οι αιτήσεις για το «Πρόγραμμα προεργασίας για 500 άνεργους νέους,
 ηλικίας 18-30 σε επιχειρήσεις του ιδιωτικού τομέα και σε επιχειρήσεις, φορείς,
 Οργανισμούς του δημοσίου τομέα που ασκούν τακτικά οικονομική δραστηριότητα στην
 Περιφέρεια Ηπείρου», στο πλαίσιο των νέων ενεργητικών πολιτικών απασχόλησης
 του Οργανισμού για την επιδότηση της εργασίας.
 Το πρόγραμμα διάρκειας 7 μηνών στοχεύει στην ανάσχεση της ανεργίας των νέων και της
 διαρροής εργατικού δυναμικού. Μέσω της απόκτησης πολύτιμης επαγγελματικής
 εμπειρίας σε θέσεις πλήρους απασχόλησης, 500 νέοι άνεργοι θα έχουν την ευκαιρία
 να αναβαθμίσουν τα προσόντα τους και να προετοιμαστούν για την ένταξή τους
 Ωφελούμενοι του προγράμματος είναι εγγεγραμμένοι στα μητρώα ανέργων των Κέντρων
 Προώθησης Απασχόλησης (ΚΠΑ2) του ΟΑΕΔ που εδρεύουν σε περιοχές αρμοδιότητας
 της Περιφέρειας Ηπείρου, ηλικίας από 18 έως και 30 ετών, απόφοιτοι οποιασδήποτε
 εκπαιδευτικής βαθμίδας. Ο προϋπολογισμός του προγράμματος είναι 3.200.000 €.
 Ο ΟΑΕΔ θα καταβάλει μηνιαία αποζημίωση 550€ καθαρά, καθώς και πλήρεις
 ασφαλιστικές εισφορές και αναλογία δώρων εορτών και επιδόματος αδείας. Οι
 εργοδότες που ενδιαφέρονται να συμμετάσχουν, εντάσσονται στο πρόγραμμα, ανάλογα
 με το προσωπικό που απασχολούν, ως εξής:
 Απαραίτητη προϋπόθεση για την ένταξη εργοδότη στο πρόγραμμα, είναι να μην έχει
 προβεί σε μείωση του προσωπικού του λόγω καταγγελίας σύμβασης εργασίας στο
 τρίμηνο που προηγείται της ημερομηνίας υποβολής της ηλεκτρονικής αίτησης εκδήλωσης
 Οι εργοδότες που δραστηριοποιούνται στην Περιφέρεια Ηπείρου και ενδιαφέρονται να
 συμμετάσχουν στο πρόγραμμα, καλούνται να επισκεφτούν τον ιστότοπο του Οργανισμού
 Ο Διοικητής ΟΑΕΔ Σπύρος Πρωτοψάλτης δήλωσε: «Η έλλειψη ουσιαστικής
 επαγγελματικής εμπειρίας αποτελεί ένα από τα μεγαλύτερα εμπόδια που συναντούν οι
 άνεργοι στην προσπάθειά τους να ενταχτούν στην αγορά εργασίας. Μέσω αυτού του νέου
 προγράμματος επιδότησης της εργασίας, ο ΟΑΕΔ στηρίζει έμπρακτα 500 νέους ανέργους
 της Περιφέρειας Ηπείρου, δίνοντάς τους την ευκαιρία να αποκτήσουν πολύτιμη
 προϋπηρεσία σε θέσεις πλήρους απασχόλησης και καλύπτοντας πλήρως τον μισθό τους
 και τις ασφαλιστικές εισφορές. Οι ενεργητικές πολιτικές απασχόλησης είναι απαραίτητες για
 την ανάσχεση της ανεργίας και την καταπολέμηση της διαρροής εργατικού δυναμικού και ο
 ΟΑΕΔ έχει σχεδιάσει ένα ολοκληρωμένο πλαίσιο προγραμμάτων επιδότησης της εργασίας
 για την αποτελεσματική στήριξη του εργατικού δυναμικού».
 Δείτε την Δημόσια Πρόσκληση
 Previous Πότε θα εισπράξουν το νέο επίδομα οι εποχικά εργαζόμενοι σε τουρισμό και επισιτισμό
 Next ο «χάρτης» της ανεργίας σε Λάρισα και Θεσσαλία (ΠΙΝΑΚΕΣ)


type: wikipedia

text:
Ramsbergs kyrka är en kyrkobyggnad i Ramsberg i Västerås stift. Fram till 2010 var den församlingskyrka i Ramsbergs församling, men efter en församlingssammanslagning hör kyrkan numera till Linde bergslags församling.
 Kyrkobyggnaden
 Kyrkan invigdes 1791 under det formella namnet av Gustav III:s kyrka. Som regel kallas den dock Ramsbergs kyrka. Kyrkan är orienterad så att torn och ingång ligger i nordnordväst och koret i sydsydost.
 Det första kapellet byggdes i Ramshyttan 1538. Det finns en uppgift att ett kapell fanns 1547 och en annan uppgift att det uppfördes 1589 men det sista årtalet kan hänvisa till en träkyrka som var borta 1673. Kapellet och träkyrkan byggdes av Ambrosius Markusson Keijser.
 Vid församlingskyrkan finns en minnessten över Lasse-Maja med inskriptionen:
 I Ramsberg hans vagga
 I Arboga hans grav
 I rättsprotokollet hans minne
 Inventarier
 Dopfunten av kalksten har en cuppa från 1672.
 Predikstolen från 1805 är tillverkad av professor och hovbildhuggare Ljung i Stockholm.
 Orgeln är från 1806 och försågs 1960 med ett nytt orgelverk 27 med stämmor av orgelbyggare Gebrüder Jehmlich från Dresden.
 Altaruppsatsen är från 1724 och har i mittfältet en oljemålning föreställande Nattvarden.
 Galleri
 Referenser
 Kulturhistorisk karaktäristik Ramsbergs kyrka
 Noter
 Externa länkar
 Linde bergslags församling
 Kyrkobyggnader i Västerås stift
 Kyrkobyggnader i Lindesbergs kommun
 Kyrkobyggnader invigda 1791
 1791 i Sverige


text:
Mari Helen Pedra Mendes (Pirassununga, 13 de janeiro de 1984) é voleibolista indoor brasileira, atuante na posição de Ponteirae também Oposta possui vasta experiência internacional e pela Seleção Brasileira conquistou a medalha de ouro no campeonato mundial da Tailândia em 2003 e representou a Seleção Brasileira de Novas na edição dos Jogos Pan-Americanos de Santo Domingo no mesmo ano, neste foi semifinalista.Em clubes disputou edições da Copa CEV e da Liga dos Campeões da Europa.
 Carreira
 Mari Helen foi convocada para Seleção Paulista para representá-la na categoria juvenil quando disputou e conquistou o Campeonato Brasileiro de Seleções edisputado na cidade de Nova Lima- MG.No mesmo ano foi convocada para Seleção Brasileira para disputar o Campeonato Sul-Americano Juvenil de 2002 em La Paz-Bolívia conquistando a medalha de ouro e a qualificação para o país disputar o Campeonato Mundial da categoria.
 No ano seguinte foi convocada para Seleção Brasileira Juvenil em preparação para o Mundial supracitado .E foi relacionada para disputar o Campeonato Mundial Juvenil de 2003 Suphanburi-Tailândia , vestiu a camisa#7 e obteve a medalha de ouro e contribuiu na campanha brasileira e apareceu em alguns fundamentos: quinquagésima entre as maiores pontuadoras, foi também a sexagésima primeira entre as com melhores bloqueios e foi a trigésima sexta entre as melhores defensoras, foi a trigésima oitava entre as melhores sacadoras.
 Ainda em 2003 foi convocada para Seleção Brasileira de Novas (Seleção B) para disputar a edição dos Jogos Pan-Americanos de Santo Domingo e na qual avançou as semifinais, mas o selecionado que fez para foi eliminado pela seleção anfitriã e na disputa pelo bronze nova derrota, encerrando na quarta colocação em sua primeira participação nesta competição.
 Defendeu na temporada 2004-05 quando defendeu o Pinheiros/Blue Life sagrando-se vice-campeã do Campeonato Paulista de 2004 disputou a Superliga Brasileira A 2004-05 encerrando por este clube na quinta posição .Na temporada seguinte atuou pelo Brasil Telecom/DF e por este disputou a Superliga Brasileira A 2005-06 quando encerrou na sexta posição.
 Em 2006 defendeu o Fiat/Minas , este representou o Paulistano na Copa São Paulo e no Campeonato Paulista de 2006, e utilizou a alcunha de Fiat/Paulistano,época que conquistou o bronze no Campeonato Paulista e o quarto lugar na Copa São Paulo. No ano de 2007 transferiu-se para o voleibol sul-coreano, quando reforçou o Pink Spiders na V-League 2007-08 sagrando-se vice-campeã desta edição
 Mari Helen pela primeira vez passa atuar no voleibol italiano, fato ocorrido na jornada esportiva 2008-09 e competiu pelo Di.Ra.Lab. Roma encerrando na Liga A2 Italiana correspondente a este período na décima segunda posição, enquanto na Copa A2 Itália avançou por esse clube até as oitavas de final.Permanecendo neste mesmo clube na jornada seguinte, este utilizando a alcunha de So.Ge.S.A. Roma Pallavolo, encerrando na décima quarta colocação da Liga A2 Italiana.
 Voltou atuar no voleibol brasileiro no período esportivo 2010-11, competindo pelo BMG /São Bernardo na Superliga Brasileira A referente a temporada citada encerrando na oitava posição.
 Em 2012 retornou ao voleibol europeu, desta vez atuando na Romênia reforçou o Clubul Sportiv Dinamo Bucureşti (voleibol feminino) Dinamo Bucureşti na Copa dos Campeões CEV encerrando na vigésima primeira posição e na Copa Challenge CEV encerrou na décima sétima posição e na Liga A1 Romena 2011-12, contribuiu para a conquista do bronze de seu clube.
 Permaneceu na Europa e desta vez foi atuar no Azerbaijão, quando defendeu o Lokomotiv Baku estreando na Liga dos Campeões da Europa em 2012 quando encerrou na oitava posição por este clube e o representou também no Campeonato do Azerbaijão de 2012-13 encerrando na quarta posição.
 Em 2013 transfere-se para outro clube da Europa, desta vez no voleibol grego, e competiu pelo
 AEK Athens V.C , sagrando-se vice-campeã na Liga A1 Grega e vice-campeã da Copa da Grécia.
 Na temporada 2013-14 voltou para o Brasil e defendeu o São Bernardo Vôlei e disputou a Superliga Brasileira A 2013-14 encerrando por este na décima posição.
 Títulos e Resultados
 2013-14– 10o lugar da Superliga Brasileira A
 2013-Vice-campeã da Copa da Grécia
 2012-13- Vice-campeã da Liga A1 Grega
 2012-13-4o lugar da Campeonato do Azerbaijão
 2012-8o lugar na Liga dos Campeões da Europa
 2011-12-3o lugar da Liga A1 Romena
 2010-11– 8o lugar da Superliga Brasileira A
 2009-10-14o lugar da Liga A2 Italiana
 2008-09-12o lugar da Liga A2 Italiana
 2007-08- Vice-campeã da V-League (Coreia do Sul)
 2006-3o lugar do Campeonato Paulista
 2006-4o lugar da Copa São Paulo
 2005-06– 6o lugar da Superliga Brasileira A
 2004-05– 5o lugar da Superliga Brasileira A
 2004-Vice-campeã do Campeonato Paulista
 2003-4o lugar dos Jogos Pan-Americanos (Santo Domingo, )
 2002-Campeã do Campeonato Brasileiro de Seleções (Juvenil)
 Premiações Individuais
 Ligações Externas
 Profile CEV Mari Mendes (en)
 Perfil Mari Helen (it)
 Perfil da Personalidade Maria Helen (pt)
 Nascidos em 1984
 Naturais de Pirassununga
 Voleibolistas do estado de São Paulo
 Voleibolistas do Esporte Clube Pinheiros
 Voleibolistas do Minas Tênis Clube
 Voleibolistas da Associação Desportiva e Cultural Metodista
 Desportistas do Brasil nos Jogos Pan-Americanos
 Pontas de voleibol
 Opostos de voleibol


text:
 6.10.2011
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 262/21
 AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 67/2011 HATÁROZATA
 (2011. július 1.)
 az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) és IV. mellékletének (Energia) módosításáról
 AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,
 mivel:
 (1)
 A megállapodás II. mellékletét a 2011. február 11-i 2/2011 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította.
 (2)
 A megállapodás IV. mellékletét a 2011. április 1-jei 7/2011 EGT vegyes bizottsági határozat (2) módosította.
 (3)
 Az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (3) bele kell foglalni a megállapodásba.
 (4)
 A 245/2009/EK bizottsági rendeletnek a beépített előtét nélküli fénycsövek, nagy intenzitású kisülőlámpák és az ilyen lámpák működtetésére alkalmas előtétek és lámpatestek környezetbarát tervezési követelményei tekintetében történő módosításáról szóló, 2010. április 21-i 347/2010/EU bizottsági rendeletet (4) bele kell foglalni a megállapodásba.
 (5)
 A 2009/125/EK irányelv hatályon kívül helyezi a megállapodásba foglalt 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (5), amely ezért a megállapodást illetően hatályát veszti,
 ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
 1. cikk
 A megállapodás II. mellékletének IV. fejezete a következőképpen módosul:
 1.
 A 6. pont (2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) helyébe a következő szöveg lép:
 „32009 L 0125: az Európai Parlament és a Tanács 2009. október 21-i 2009/125/EK irányelve az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról (HL L 285., 2009.10.31., 10. o.).
 Az irányelv rendelkezéseit e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazítással kell alkalmazni:
 Az EFTA-államok teljes mértékben részt vesznek a 19. cikke alapján létrehozott bizottság munkájában, azonban szavazati joggal nem rendelkeznek.”
 2.
 A 10. pont (244/2009/EK bizottsági rendelet) a következő francia bekezdéssel egészül ki:
 „—
 32010 R 0347: a Bizottság 2010. április 21-i 347/2010/EU rendelete (HL L 104., 2010.4.24., 20. o.).”
 2. cikk
 A megállapodás IV. melléklete a következőképpen módosul:
 1.
 A 26. pont (2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) helyébe a következő szöveg lép:
 „32009 L 0125: az Európai Parlament és a Tanács 2009. október 21-i 2009/125/EK irányelve az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról (HL L 285., 2009.10.31., 10. o.).
 Az irányelv rendelkezéseit e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazítással kell alkalmazni:
 Az EFTA-államok teljes mértékben részt vesznek a 19. cikk alapján létrehozott bizottság munkájában, azonban szavazati joggal nem rendelkeznek.”
 2.
 A 34. pont (245/2009/EK bizottsági rendelet) a következő szöveggel egészül ki:
 „ , az alábbi módosítással:
 —
 32010 R 0347: a Bizottság 2010. április 21-i 347/2010/EU rendelete (HL L 104., 2010.4.24., 20. o.).”
 3. cikk
 A 347/2010/EU rendeletnek és a 2009/125/EK irányelvnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.
 4. cikk
 Ez a határozat 2011. július 2-án lép hatályba, feltéve, hogy az EGT Vegyes Bizottság a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megkapta (6).
 5. cikk
 Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.
 Kelt Brüsszelben, 2011. július 1-jén.
 az EGT Vegyes Bizottság részéről
 az elnök
 Kurt JÄGER
 (1) HL L 93., 2011.4.7., 31. o.
 (2) HL L 171., 2011.6.30., 1. o.
 (3) HL L 285., 2009.10.31., 10. o.
 (4) HL L 104., 2010.4.24., 20. o.
 (5) HL L 191., 2005.7.22., 29. o.
 (6) Alkotmányossági követelmények fennállását jelezték.


type: legislation

text:
 Avis juridique important
 |
 31997L0069
 Directive 97/69/CE de la Commission du 5 décembre 1997 portant vingt-troisième adaptation au progrès technique de la directive 67/548/CEE du Conseil concernant le rapprochement des dispositions législatives, réglementaires et administratives relatives à la classification, l'emballage et l'étiquetage des substances dangereuses (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)
 Journal officiel n° L 343 du 13/12/1997 p. 0019 - 0024
 DIRECTIVE 97/69/CE DE LA COMMISSION du 5 décembre 1997 portant vingt-troisième adaptation au progrès technique de la directive 67/548/CEE du Conseil concernant le rapprochement des dispositions législatives, réglementaires et administratives relatives à la classification, l'emballage et l'étiquetage des substances dangereuses (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES,vu le traité instituant la Communauté européenne,vu la directive 67/548/CEE du Conseil, du 27 juin 1967, concernant le rapprochement des dispositions législatives, réglementaires et administratives relatives à la classification, l'emballage et l'étiquetage des substances dangereuses (1), modifiée en dernier lieu par la directive 96/56/CE du Parlement européen et du Conseil (2), et notamment son article 28,considérant que l'annexe I de la directive 67/548/CEE contient une liste de substances dangereuses avec des spécifications de classification et d'étiquetage à l'égard de chaque substance ou groupe de substances;considérant que des études de laboratoire ont démontré les effets cancérigènes de certaines fibres (de silicate) vitreuses artificielles; que des enquêtes épidémiologiques ont suscité des préoccupations en ce qui concerne les effets sur la santé de certaines fibres (de silicate) vitreuses artificielles;considérant que la liste des substances dangereuses reprise à l'annexe I de ladite directive doit dès lors être adaptée et complétée, en particulier en y incluant certaines fibres (de silicate) vitreuses artificielles; que, par conséquent, il est nécessaire de modifier l'avant-propos à l'annexe I en vue d'y inclure les notes et indications spécifiques relatives à l'identification, à la classification et à l'étiquetage des fibres (de silicates) vitreuses artificielles;considérant que, dans l'état actuel des connaissances, il semble justifié d'exclure, dans certaines circonstances, certaines fibres (de silicates) vitreuses artificielles de la classification cancérigène; que cette possibilité doit être réexaminée à la lumière des développements scientifiques et techniques, en particulier dans le domaine des tests de cancérogénicité;considérant que le sigle «CEE» figure dans certaines dispositions des annexes I et VI de la directive 67/548/CEE;considérant que l'article G du traité sur l'Union européenne a remplacé les termes «Communauté économique européenne» par les termes «Communauté européenne»; qu'il convient dès lors de remplacer le sigle «CEE» par le sigle «CE» dans les dispositions susvisées;considérant que la directive 96/56/CE a modifié en conséquence les articles 21 et 23 de la directive 67/548/CEE en autorisant jusqu'au 31 décembre 2000 la mise sur le marché de substances dangereuses dont les étiquettes portent un «numéro CEE» et la mention «étiquetage CEE»;considérant que les mesures prévues par la présente directive sont conformes à l'avis du comité pour l'adaptation au progrès technique des directives visant à l'élimination des entraves techniques aux échanges dans le secteur des substances et préparations dangereuses,A ARRÊTÉ LA PRÉSENTE DIRECTIVE:Article premier La directive 67/548/CEE est modifiée comme suit:1) L'annexe I est modifiée comme suit.a) Le cinquième alinéa du chapitre intitulé «Nomenclature» de l'avant-propos est remplacé par le texte suivant:«L'article 23 paragraphe 2 point a) prescrit que, pour les substances reprises à l'annexe I, le nom de la substance à utiliser sur l'étiquette doit correspondre à l'une des désignations mentionnées à l'annexe. Pour certaines substances, des informations supplémentaires ont été ajoutées entre crochets pour faciliter l'identification de la substance. Ce complément d'information ne doit pas figurer sur l'étiquette.»b) La note A de l'avant-propos est remplacée par le texte suivant:«Note A:Le nom de la substance doit figurer sur l'étiquette sous l'une des dénominations qui figurent à l'annexe I [article 23 paragraphe 2 point a)].Dans l'annexe I, il est parfois fait usage d'une dénomination générale du type "Composés de . . ." ou "Sels de . . .". Dans ce cas, le fabricant ou toute autre personne qui met une telle substance sur le marché est tenu de préciser sur l'étiquette le nom exact, considérant qu'il doit être tenu compte du chapitre intitulé "Nomenclature" de l'avant-propos.Exemple: pour BeCl2: chlorure de béryllium.»c) Les notes Q et R suivantes sont ajoutées à l'avant-propos.«Note Q:La classification comme cancérigène ne doit pas s'appliquer s'il peut être établi que la substance remplit l'une des conditions suivantes:- un essai de biopersistance à court terme par inhalation a montré que les fibres d'une longueur supérieure à 20 ìm ont une demi-vie pondérée inférieure à dix joursou- un essai de biopersistance à court terme par instillation intratrachéale a montré que les fibres d'une longueur supérieure à 20 ìm ont une demi-vie pondérée inférieure à quarante joursou- un essai intrapéritonéal approprié n'a montré aucune évidence d'excès de cancérogénicitéou- un essai à long terme par inhalation approprié a conduit à une absence d'effets pathogènes significatifs ou de modifications néoplasiques.Note R:La classification comme cancérigène ne doit pas s'appliquer aux fibres dont le diamètre moyen géométrique pondéré par la longueur, moins deux erreurs types, est supérieur à 6 ìm.»d) Les entrées figurant à l'annexe de la présente directive sont ajoutées.e) Tous les termes «numéro CEE» sont remplacés par les termes «numéro CE».2) L'annexe VI est modifiée comme suit.a) Tous les termes «numéro CEE» sont remplacés par les termes «numéro CE».b) Tous les termes «étiquetage CEE» sont remplacés par les termes «étiquetage CE».Article 2 Dans les cinq ans suivant l'entrée en vigueur de la présente directive, la Commission évalue les développements scientifiques et adopte des mesures pour supprimer ou modifier la note Q.Article 3 1. Les États membres mettent en vigueur les dispositions législatives, réglementaires et administratives nécessaires pour se conformer à la présente directive au plus tard le 16 décembre 1998. Ils en informent immédiatement la Commission.Lorsque les États membres adoptent ces dispositions, celles-ci contiennent une référence à la présente directive ou sont accompagnées d'une telle référence lors de leur publication. Les modalités de ces références sont arrêtées par les États membres.2. Nonobstant l'article 1er, les États membres permettent la mise sur le marché, jusqu'au 31 décembre 2000, de substances dont les étiquettes portent les termes «numéro CEE» ou la mention «étiquetage CEE».Article 4 La présente directive entre en vigueur le troisième jour suivant celui de sa publication au Journal officiel des Communautés européennes.Article 5 Les États membres sont destinataires de la présente directive.Fait à Bruxelles, le 5 décembre 1997.Par la CommissionRitt BJERREGAARDMembre de la Commission(1) JO L 196 du 16. 8. 1967, p. 1.(2) JO L 236 du 18. 9. 1996, p. 35.ANNEXE CAS No -EC No -No 650-016-00-2Nota ANota QNota RES: Lanas minerales, excepto aquellas indicadas específicamente en este anexo;[Fibra vítreas artificiales (silicatos) con una orientación aleatoria y cuyo contenido en óxidos alcalinos y óxidos alcalino-térreos (Na2O+K2O+CaO+MgO+BaO) sea superior al 18 % en peso]DA: Mineraluld, undtagen sådanne nævnt andetsteds i dette bilag;[Syntetiske glasagtige (silikat) fibre uden bestemt orientering og med et indhold af alkaliske oxider og alkaliske jordarters oxider (Na2O+K2O+CaO+MgO+BaO) på over 18 vægtprocent]DE: Mineralwolle, soweit in diesem Anhang nicht gesondert aufgeführt;[Künstlich hergestellte ungerichtete glasige (Silikat-) Fasern mit einem Anteil an Alkali- und Erdalkalimetalloxiden (Na2O+ K2O+CaO+MgO+BaO) von über 18 Gewichtsprozent]EL: ÏñõêôÝò ßíåò, åîáéñïõìÝíùí áõôþí ðïõ êáôïíïìÜæïíôáé óå Üëëï óçìåßï áõôïý ôïõ ÐáñáñôÞìáôïò.[Ôå÷íçôÝò õáëþäåéò (ðõñéôéêÝò) ßíåò Üôáêôïõ ðñïóáíáôïëéóìïý ìå ðåñéåêôéêüôçôá óå ïîåßäéá áëêáëßùí êáé áëêáëéêþí ãáéþí (Na2O+K2O+CaO+MgO+BaO) áíþôåñç ôïõ 18 % êáôÜ âÜñïò].EN: Mineral wool, with the exception of those specified elsewhere in this Annex;[Man-made vitreous (silicate) fibres with random orientation with alkaline oxide and alkali earth oxide (Na2O+K2O+CaO+ MgO+BaO) content greater than 18 % by weight]FR: Laines minérales, à l'exception de celles nommément désignées dans cette annexe;[Fibres (de silicates) vitreuses artificielles à orientation aléatoire, dont le pourcentage pondéral d'oxydes alcalins et d'oxydes alcalino-terreux (Na2O+K2O+CaO+MgO+BaO) est supérieur à 18 %]IT: Lane minerali, escluse quelle espressamente indicate in questo allegato;[Fibre artificiali vetrose (silicati), che presentano un'orientazione casuale e un tenore di ossidi alcalini e ossidi alcalino-terrosi (Na2O+K2O+CaO+MgO+BaO) superiore al 18 % in peso]NL: Minerale vezels, met uitzondering van in deze bijlage met name genoemde;[Kunstmatige (silicaat)glasvezels met een willekeurige oriëntatie en een gehalte aan alkali- en aardalkali-oxiden (Na2O+ K2O+CaO+MgO+BaO) van meer dan 18 gewichtspercenten]PT: Lã mineral, com excepção das expressamente referidas no presente anexo;[Fibras de vidro (silicatos) sintéticas com orientação aleatória e um teor ponderal de óxidos de elementos alcalinos e alcalino-terrosos (Na2O+K2O+CaO+MgO+BaO) superior a 18 %]FI: Mineraalikuidut, paitsi muualla tässä liitteessä mainitut;[Keinotekoiset säännöttömästi suuntautuneet lasimaiset (silikaatti) kuidut, joiden alkalioksidija maa-alkaalioksidipitoisuus (Na2O+K2O+CaO+MgO+BaO) on yli 18 painoprosenttia]SV: Mineralull, förutom det på andra ställen i bilagan nämnda;[Syntetiska glasaktiga (silikat) fibrer slumpvis ordnade vars totala innehåll av oxider av alkalimetaller och alkaliska jordartsmetaller (Na2O+K2O+CaO+MgO+BaO), överstiger 18 viktprocent]Clasificación, Klassificering, Einstufung, Ôáîéíüìçóç, Classification, Classification, Classificazione, Indeling, Classificação, Luokitus, KlassificeringCarc. Cat. 3; R40 Xi; R38Etiquetado, Etikettering, Kennzeichnung, ÅðéóÞìáíóç, Labelling, Étiquetage, Etichettatura, Kenmerken, Rotulagem, Merkinnät, MärkningXn>PICTURE>R: 38-40S: (2-)36/37Límites de concentración, Koncentrationsgrænser, Konzentrationsgrenzwerte, 1⁄4ñéá óõãêÝíôñùóçò, Concentration Limits, Limites de concentration, Limiti di concentrazione, Concentratiegrenzen, Limites de concentração, Pitoisuusrajat, KoncentrationsgränserCAS No -EC No -No 650-017-00-8Nota ANota RES: Fibras cerámicas refractarias; fibras para usos especiales, excepto aquellas expresamente citadas en este anexo;[Fibras vítreas artificiales (silicatos) con una orientación aleatoria y cuyo contenido en óxidos alcalinos y óxidos alcalino-térreos (Na2O+K2O+CaO+MgO+BaO) sea inferior o igual al 18 % en peso]DA: Keramiske fibre; special fibre, undtagen sådanne nævnt andetsteds i dette bilag;[Syntetiske glasagtige (silikat) fibre uden bestemt orientering og med et indhold af alkaliske oxider og alkaliske jordarters oxider (Na2O+K2O+CaO+MgO+BaO) på 18 vægtprocent og derunder]DE: Keramische Mineralfasern; Fasern für spezielle Anwendungen, soweit in diesem Anhang nicht gesondert aufgeführt;[Künstlich hergestellte ungerichtete glasige (Silikat-) Fasern mit einem Anteil an Alkali- und Erdalkalimetalloxiden (Na2O+ K2O+CaO+MgO+BaO) von weniger oder gleich 18 Gewichtsprozent]EL: ÄéáèëáóôéêÝò êåñáìéêÝò ßíåò 7 ßíåò ãéá åéäéêïýò óêïðïýò åîáéñïõìÝíùí áõôþí ðïõ êáôïíïìÜæïíôáé óå Üëëï óçìåßï áõôïý ôïõ ÐáñáñôÞìáôïò 7[Ôå÷íçôÝò õáëþäåéò (ðõñéôéêÝò) ßíåò Üôáêôïõ ðñïóáíáôïëéóìïý ìå ðåñéåêôéêüôçôá óå ïîåßäéá áëêáëßùí êáé áëêáëéêþí ãáéþí (Na2O+K2O+CaO+MgO+BaO) êáôþôåñç Þ ßóç ôïõ 18 % êáôÜ âÜñïò].EN: Refractory Ceramic Fibres; Special Purpose Fibres, with the exception of those specified elsewhere in this Annex;[Man-made vitreous (silicate) fibres with random orientation with alkaline oxide and alkali earth oxide (Na2O+K2O+CaO+ MgO+BaO) content less or equal to 18 % by weight]FR: Fibres céramiques réfractaires; fibres à usage spécial, à l'exception de celles nommément désignées dans cette annexe;[Fibres (de silicates) vitreuses artificielles à orientation aléatoire, dont le pourcentage pondéral d'oxydes alcalins et d'oxydes alcalino-terreux (Na2O+K2O+CaO+MgO+BaO) est inférieur ou égal à 18 %]IT: Fibre ceramiche refrattarie; fibre per scopi speciali, escluse quelle espressamente indicate in questo allegato;[Fibre artificiali vetrose (silicati), che presentano un'orientazione casuale e un tenore di ossidi alcalini e ossidi alcalino-terrosi (Na2O+K2O+CaO+MgO+BaO) pari o inferiore al 18 % in peso]NL: Keramische minerale vezels; vezels voor speciale toepassingen, met uitzondering van in deze bijlage met name genoemde;[Kunstmatige (silicaat)glasvezels met een willekeurige oriëntatie en een gehalte aan alkali- en aardalkali-oxiden (Na2O+K2O+ CaO+MgO+BaO) van ten hoogste 18 gewichtspercenten]PT: Fibras cerâmicas refractárias; fibras para usos específicos, com excepção das expressamente referidas no presente anexo;[Fibras de vidro (silicatos) sintéticas com orientação aleatória e um teor ponderal de óxidos de elementos alcalinos e alcalino-terrosos (Na2O+K2O+CaO+MgO+BaO) não superior a 18 %]FI: Keraamiset kuidut; kuidut erityistarkoituksiin, paitsi muualla tässä liitteessä mainitut;[Keinotekoiset säännöttömästi suuntautuneet lasimaiset (silikaatti) kuidut, joiden alkalioksidija maa-alkalioksidipitoisuus (Na2O+K2O+CaO+MgO+BaO) on enintään 18 painoprosenttia]SV: Keramiska fibrer; specialfibrer förutom det på andra ställen i bilagan nämnda;[Syntetiska glasaktiga (silikat) fibrer slumpvis ordnade vars totala innehåll av oxider av alkalimetaller och alkaliska jordartsmetaller (Na2O+K2O+CaO+MgO+BaO), är lika med eller understiger 18 viktprocent]Clasificación, Klassificering, Einstufung, Ôáîéíüìçóç, Classification, Classification, Classificazione, Indeling, Classificação, Luokitus, KlassificeringCarc. Cat. 2; R49 Xi; R38Etiquetado, Etikettering, Kennzeichnung, ÅðéóÞìáíóç, Labelling, Étiquetage, Etichettatura, Kenmerken, Rotulagem, Merkinnät, MärkningT>PICTURE>R: 49-38S: 53-45Límites de concentración, Koncentrationsgrænser, Konzentrationsgrenzwerte, 1⁄4ñéá óõãêÝíôñùóçò, Concentration Limits, Limites de concentration, Limiti di concentrazione, Concentratiegrenzen, Limites de concentração, Pitoisuusrajat, Koncentrationsgränser


text:
TV and MEDIA: 11/14/2004 - 11/21/2004
 Dcéry a macocha Dcéry a macocha
 STV, a.s., v.os.
 Dňa 29.1.2004 sa udiala zvláštna udalosť- práve v ten deň vznikli spoločnosti 1.2 Media, s.r.o. , STV Production & Technology, s.r.o. , STV Broadcasting, s.r.o., Koncesia, s.r.o., TV BB, s.r.o., TV KE, s.r.o. vzápätí 30.1.2004 Mgr. Richard Rybníček , ústredný riaditeľ STV, oznámil listom Rade STV túto skutočnosť.
 Prečo tá rýchlosť ? Nuž, odpoveď je jednoduchá. 1. februára nadobudol účinnosť nový Zákon o STV a ten ukladá Rade STV nasledujúce : rada STV schvaľuje po oboznámení sa so stanoviskom dozornej komisie návrhy na podnikateľské zámery a návrhy na združovanie prostriedkov .
 Slovenská televízia je s výnimkou uvedenou v odseku 3 oprávnená podieľať sa na založení obchodnej spoločnosti alebo sama založiť obchodnú spoločnosť, zúčastňovať sa na podnikaní obchodnej spoločnosti alebo sa stať jediným spoločníkom alebo akcionárom obchodnej spoločnosti, ak predmet podnikania tejto obchodnej spoločnosti súvisí s poslaním a hlavnou činnosťou Slovenskej televízie a ak Slovenská televízia touto majetkovou účasťou účinnejšie využije svoj majetok na plnenie svojich úloh.
 Šesť dcérskych spoločností bolo založených bez akéhokoľvek podnikateľského zámeru / dodnes neexistuje a boli použité verejné prostriedky na ich založenie, čo je v príkrom rozpore zo Zákonom o koncesionárskych poplatkoch.
 Slovenská televízia so spoločnosťami 1.2 Media, s.r.o, a Koncesia, s.r.o., uzavrela exkluzívne zmluvy. 1.2 Media, s.r.o už zastupuje STV pri predaji reklamného priestoru STV, sponzoringu a ostatným obchodným aktivitám, čo je v rozpore so Zákonom o STV , pretože Rada STV schvaľuje po oboznámení sa so stanoviskom dozornej komisie návrh generálneho riaditeľa na využívanie reklamného vysielacieho času Slovenskej televízie ako celku v spolupráci s externou spoločnosťou, ako aj návrh postupu generálneho riaditeľa na výber tejto spoločnosti. / aj keď ide o dcérsku spoločnosť. Verejnosť, a čo je horšie ani Rada STV netušia za akú províziu, aké sú nutné náklady a čo sa stzane s prípadným ziskom, či stratami. To isté platí o spoločnosti Koncesia, s.r.o.
 Od.1.1. 2005 bude výberom koncesionárskych poplatkov a vymáhaním koncesionárskych poplatkov poverená spoločnosť Koncesia, s.r.o, čím STV ostane úplne bez finančných prostriedkov. Podmienky zmlúv sú neznáme, spôsob cashflow závisí od podpisov konateľov...
 Okrem toho Zákon o STV hovorí, že výkonom rozhodnutia podľa osobitných predpisov nepodliehajú:prostriedky na účtoch Slovenskej televízie, ktoré pochádzajú z príjmov podľa § 21 ods. 1 písm. a) až c), majetok Slovenskej televízie nadobudnutý podľa § 23 ods. 1.
 Po tomto kroku sú prostriedky STV / hlavne účty / vystavené externému prostrediu. Všetky dcérske spoločnosti sa výsostne riadia Obchodným zákonníkom a akékoľvek zmeny môže urobiť konateľ. Pretože všetci majú to isté oprávnenie :
 V mene spoločnosti koná a písomnosti, ktoré zakladajú práva a povinnosti spoločnosti podpisuje konateľ sám a to tak, že k písanému alebo tlačenému obchodnému menu spoločnosti pripojí svoj vlastnoručný podpis. Aj keby boli zajtra dcérske spoločnosti predané, nikto s tým nič nezmôže. A o to , asi , ide.
 A načo boli zriaďované spoločnosti, ktoré robia to isté, čo STV ? Ide o efektivitu ? Ťažko- žiaden materiál Rada STV nevidela. Budú vyrábať ? Načo, veď STV má dostato kapacít.
 Je to dobrý biznis. Taký po rezešovsky a fruniovsky. Ešte sa pamätáte na atomizáciu VSŽ, as. A priživovanie sa dcérskych spoločností a odtekanie peňazí ?
 Hlavne pri činnostiach, akými sú podnikateľské poradenstvo ,výskum a vývoj v oblasti prírodných a technických vied , nepravidelná neverejná osobná cestná doprava ,činnosť organizačných a ekonomických poradcov, osobná doprava nespĺňajúca podmienky taxislužby, vykonávaná cestnými osobnými vozidlami,, ktorých celková obsaditeľnosť nepresahuje deväť osôb vrátane vodiča, inžinierske činnosti a súvisiace technické poradenstvo? A dáma a páni Ing. Jana Bucková ,Ing. Marcel Para ,Ing. Ľubor Košút , Ing. Brian Lipták si na to pamätajú isto- iste.
 Na všetko bude mať Richard Rybníček vysvetlenie. To mu dodá Marcel Para rád. Rade STV to možno bude stačiť takisto .
 Na čítanie odporúčam Obchodný register a históriu a mená a prepojenia v spoločnostiach :
 1 FC Košice, akciová spoločnosť
 DOMINO TOP, a.s.v likvidácii
 FILIO MET, spol. s r.o
 P.O.S. spol. s r.o.
 P.O.S. - MARINER spol. s r.o.
 Interhotely Košice, a.s.
 NOFRA a.s.
 GLOBNET, a.s.
 MON.COM, s.r.o.
 PR Monitor, s.r.o.
 DESIGN MONITOR, spol. s r. o.
 Stretneme sa v pekle / a v Košicoch / priatelia ?
 8/1000/2004-IO
 Bratislava dňa 30.1.2004
 v tomto liste Vám poskytujem základné informácie o spoločnostiach, ktoré boli založené 29. 1. 2004.
 konateľ: Ing. Marcel Para
 výška základného imania: 200 000 Sk
 - tvorba a distribúcia filmov a videozáznamov
 - výroba televíznych programov
 - producentská činnosť v oblasti videotvorby
 - technické služby súvisiace s produkciou filmov alebo videozáznamov
 (zvuk, strih, dabing, titulkovanie, špeciálne efekty, kolorovanie)
 - výroba jazykových verzií (dabing) a zvukových pásov k filmovým a audiovizuálnym
 - nakladanie s výsledkami tvorivej činnosti so súhlasom autora
 - prenájom ostatných strojov a zariadení v rozsahu voľných živností
 - osobná cestná doprava (nezahŕňa vnútroštátnu taxislužbu a autobusovú dopravu)
 - montáž, údržba a oprava telekomunikačných zariadení
 - inžinierske činnosti a súvisiace technické poradenstvo
 konateľ: Ing. Ľubor Košút
 - predaj času a priestoru pre reklamu v rôznych masmédiách
 - zabezpečenie reklamných priestorov
 - organizovanie reklamných hier na propagáciu predaja
 - poradenská činnosť v oblasti reklamy
 - vydávanie časopisov a iných periodických publikácií
 - inzertná činnosť
 - vydávanie nahraných nosičov záznamu zvuku
 - reprodukcia nahraných nosičov záznamu zvuku
 - ostatné vydavateľské činnosti
 - tlač v rozsahu voľných živností
 - služby súvisiace s databázami
 konateľ: Ing. Brian Lipták
 TV BB, s.r.o.
 konateľ: PhDr. Branislav Záhradník
 - výroba jazykových verzií (dabing) a zvukových pásov k filmovým a audiovizuálnym programom
 TV KE, s.r.o.
 konateľ: Ing. Jana Bucková
 ústredný riaditeľ STV
 Miluj blížneho svojho...
 Miluj blížneho svojho..., UZNESENIE č. 59/2004
 Rada STV žiada GR STV, aby prijal opatrenie, ktorým zruší Rozhodnutie GR STV zo 17. mája 2004, list č. 37/1000/2004-IO, nakoľko v zmysle Čl. 2, ods. 3, písm. a) Komplexných pravidiel programového riadenia STV – Vysielacej smernice STV dokumentárny film Miluj blížneho svojho bol z obsahového aj technického hľadiska schválený do vysielania STV ako definitívny a plne vyhovujúci.
 Citujem z listu GR STV zo 4.11.2004, druhý odsek venovaný uzneseniu Rady STV č. 59/2004: „Za zodpovedajúcu formu riešenia je preto v tomto prípade možné pokladať písomné vyrozumenie.“
 List GR STV zo 17. mája 2004, č. 37/1000/2004-IO bol uvádzaný ako Rozhodnutie generálneho riaditeľa a bol adresovaný režisérovi filmu Dušanovi Hudecovi. K dnešnému dňu nebol D. Hudecovi doručený list, ktorým by bolo zmenené, resp. zrušené uvedené rozhodnutie. Z uvedeného vyplýva, že GR STV nesplnil uznesenie Rady STV a ani vlastné slová. Ak bude tvrdiť opak, nech predloží kópiu listu – „písomného vyrozumenia“ (nie o mesiac ale hneď). Skutočnosť, či bol doručený list režisérovi si možno ihneď overiť. UZNESENIE č. 60/2004
 Vzhľadom na rozhodnutie Rady pre vysielanie a retransmisiu z 24.08.2004, podľa ktorého sa Slovenská televízia odvysielaním filmu Miluj blížneho svojho nedopustila porušenia zákona č. 308/2000 Z. z. o vysielaní a retransmisii, pominuli dôvody, ktorými GR STV v Rozhodnutí GR STV zo 17. mája 2004, list č. 37/1000/2004-IO zdôvodňuje, prečo považuje toto dielo za nedokončené. Rada STV preto žiada GR STV, aby zrušil toto Rozhodnutie GR STV a nakladal s filmom Miluj blížneho svojho ako s dokončeným dielom a nebránil jeho uvádzaniu ako samostatného diela vo vysielaní STV.
 Rada pre vysielanie a retransmisiu sa v prípade prešetrovania sťažností zaoberala nielen diskusnou reláciou „Pod lampou“ ale aj dokumentárnym filmom „Miluj blížneho svojho...“, logicky nemohla prijať uznesenie bez toho, aby posúdila obsah obidvoch programov a ich súlad so zákonom. Až na základe toho mohla konštatovať, že sťažnosť, a to nielen č. 1386/102-2004 (na ktorú sa odvoláva GR STV), ale aj sťažnosť č. 1384/104-2004 sú neopodstatnené.
 Rada pre vysielanie a retransmisiu nemôže prijať uznesenie, či je sťažnosť opodstatnená alebo nie bez toho, aby posúdila, či došlo k porušeniu zákona alebo nie!
 Stanovisko GR STV vyjadrené v liste č. 82/1000/2004-10 zo 4.11.2004 je iba dôsledkom toho, že rada STV napriek jednoznačným predloženým dôkazom nebola schopná opakovane zaujať stanovisko k tomu, či GR STV porušil zákon, alebo nie. Na pripomenutie :
 Dušan Hudec, filmový režisérNarodený v r. 1953 v Trenčíne. Absolvent filmovej a televíznej réžie na FAMU, Praha. Filmy za posledné obdobie: Bez hraníc (Sin Fronteras) 1995, Divokí psi (1996), Poslovia nádeje I., II. (1998 - 2000), Svedok (2000), Darovaný čas (2003), Miluj blížneho svojho... (2004)Dokumentárny film Miluj blížneho svojho..., ktorý STV 2 odvysielala 24. mája 2004, narobil nemalý poprask. Film bol nakoniec trikrát reprízovaný v sprievode diskusnej relácie Pod lampou. Dostalo sa mu tak oveľa väčšej pozornosti, než s akou tvorcovia diela rátali. A nielen to... Veci dospeli tak ďaleko, že režisér filmu dodnes nedostal honorár, vedenie STV mu zrušilo povolenie na vstup do budovy a navyše sa dozvedel, že si v STV ani "neškrtne". Redakciu SLOVA zaujímali nielen okolnosti, za akých bol film sproblematizovaný, ba takmer až škandalizovaný, ale aj ideové, duchovné pozadie, ktorým sa režisér Dušan Hudec nechal inšpirovať.* Bol by si sa nazdal, že tvoj dokumentárny film Miluj blížneho svojho..., ktorý prednedávnom odvysielala Slovenská televízia, natoľko zaujme a vyvolá takú búrlivú odozvu?- Nepredpokladal som, že film spôsobí taký rozruch. Nenakrútil som ho preto, aby som na seba upozorňoval, šokoval či vyvolával škandály. Hľadal som len odpovede na otázky, ktoré ma znepokojovali. Zaujímali ma otázky ľudskosti, solidarity, empatie. No azda najväčšmi ma zaujímalo, čo pre kresťanov znamenala a znamená Kristova výzva vyjadrená slovami "miluj svojho blížneho ako seba samého". Chcel som poznať, ako sa ľudia, ktorí sa hlásili ku kresťanskej viere, zachovali v takej ťažkej situácii, akou bol pogrom. Zaujímal ma aj vzťah medzi kresťanstvom a židovstvom. A v neposlednej miere som bol zvedavý i na to, aká je situácia dnes, či a ako sa vzťahy medzi kresťanmi a židmi zmenili.* Ako sa ti nakrúcalo? Vyskytli sa nejaké komplikácie aj počas nakrúcania?- Film sme nakrúcali koncom roku 2002 ešte za bývalého vedenia STV a dostalo sa nám takej podpory, aká len bola možná. Bol to však nadštandardný projekt a Slovenská televízia by ho nemohla zrealizovať len z vlastných finančných prostriedkov. Obrátili sme sa teda na rozličné nadácie, ktoré nás podporili, a nebyť týchto inštitúcií, film by nebol vznikol. Za podmienok, aké dnes vládnu v STV, by sme film nemohli nikdy natočiť. Súčasné vedenie totiž odmieta vstup koprodukčných partnerov a sponzorov do výroby filmu.* V ktorom okamihu a akým spôsobom sa začal tvoj film problematizovať?- Po príchode nového vedenia do STV bol film pozastavený až do novembra 2003 podobne ako niektoré ďalšie projekty. Projektu sa napokon zastal intendant Dvojky pán Kerner. Vo veľkej miere sa zaslúžil o to, že sme mohli film dokončiť. V januári 2004 sme začali strihať. Prvým signálom, že nastanú problémy, bolo, keď sa v marci 2004 pozastavil zostrih filmu s tým, že sme prekročili pridelené frekvencie na strižňu. Na celovečerný dokument ich bolo evidentne málo a materiál bol taký náročný, že sa to jednoducho nedalo stihnúť. Navyše dramaturgia STV nemala skúsenosti s takým náročným projektom. Testovala si ju vlastne na nás. Bol som nútený podpísať novú režijnú zmluvu. Vedenie ma pre "výstrahu" potrestalo tým, že mi znížilo honorár o tretinu. S tou podmienkou som súhlasil, len aby som mohol film dokončiť. Hrubý zostrih filmu videla dramaturgia, ktorá nevyslovila voči filmu žiadne výhrady. No a tam tá inkriminovaná veta, ktorá vyvolala toľko rozruchu, bola a vôbec nikomu neprekážala.* Pripomeňme čitateľom SLOVA, ako znela.- "Židia, Cigáni to je najväčšia háveď pod slnkom, pamätajte si to! Dokiaľ tí budú žiť, na svete poriadok nebude!" Povedal to jeden starší Topoľčanec, ktorý stál na námestí na mieste, kde sa pred takmer šesťdesiatimi rokmi pogrom odohral. Je to jeho osobný názor, za ktorým si stojí, a požiadal ma, aby som jeho výrok vo filme ponechal, pretože je zvyknutý na to, že televízie bežne vystrihujú nevhodné výroky. Takto ma vlastne nepriamym spôsobom zaviazal, aby som jeho slová vo filme ponechal. Ešte dodal, že mu veľmi odľahlo, keď mohol otvorene vyjadriť svoj názor.* Čo sa udialo 10. mája 2004 na schvaľovacej projekcii?- Nikto z prítomných nemal k filmu žiadne výhrady ani pripomienky. Schvaľovací protokol podpísal zodpovedný dramaturg filmu Peter Ďureje a šéfdramaturg Ľuboš Machaj film ocenil a schválil do vysielania. Problém nastal, až keď dvaja redaktori, ktorí nemali s filmom nič spoločné, obišli rozhodnutie dramaturga filmu a šéfdramaturga redakcie, čím zasiahli do ich zodpovednosti a spochybnili ich kompetencie. Páni Peterich a Bezák išli rovno za šéfproducentom pánom Janovským s tým, že vo filme je veta, ktorá môže byť "problém". Pán Janovský potom zašiel za intendantom Dvojky pánom Kernerom, ale tam nepochodil, pretože pán Kerner mu povedal, že on v tom žiaden problém nevidí, film pozná a súhlasí, aby sa odvysielal aj s inkriminovanou vetou, ale že mu nemôže zabrániť v tom, aby šiel za riaditeľom STV. A tak pán Janovský, ktorý ako šéfproducent nemá právomoc zasahovať do kompetencie dramaturgie, nakoniec predostrel "problém" riaditeľovi STV pánovi Rybníčkovi.* Na objasnenie, pán Bezák je...- Šéf Producentského centra duchovného života STV. Možno sa pán Bezák zaujímal o projekciu preto, lebo vo filme sa spomína istý Bezák, ktorý bol v Topoľčanoch jedným z bývalých gardistov a arizátorov. Alebo prišiel len preto, lebo sa dopočul, že film sa dotýka aj náboženských otázok. To, že bol prítomný na projekcii, svedčí o tom, že v STV funguje úzke prepojenie a informačná väzba medzi redaktormi a vedením. Podstatné je, že riaditeľ STV "pochopil" celú záležitosť tak, že dramaturgia filmu má "problém", s ktorým si nevie rady, a preto s riešením musí prísť on. GR STV však poznal stanovisko programových pracovníkov, ktorí súhlasili s odvysielaním filmu bez zásahu. Páni Machaj a Kerner boli toho názoru, že ak sa film odvysiela tak, ako je, budú s ním menšie problémy, než keby sa trvalo na vystrihnutí vety. Nastala schizofrenická situácia: dramaturgia stála za mnou a nechcela zasahovať do filmu, ale zároveň mala na mňa vplývať, aby som vetu vystrihol. Navyše to bolo v rozpore s ich presvedčením, ktoré dodnes zastávajú, že film by pustili do vysielania, že je to nešťastné riešenie vedenia STV a že riaditeľ jednal asi skratovo... Za najabsurdnejšie považujem to, že riaditeľ STV sa ma snažil presvedčiť, aby som vystrihol "nejakú vetu" z filmu, ktorá by mohla byť v rozpore so zákonom, ale nemohol som k tomu zaujať postoj, pretože som nedostal od riaditeľa žiadne oficiálne stanovisko alebo právnu analýzu. Neistota trvala do 13. mája 2004. V ten deň počas tlačovej konferencie, ktorá sa týkala pripravovaných dokumentov, sme sa dozvedeli, že film Miluj blížneho svojho... sa odvysiela v plánovanom termíne 17. mája 2004. Zdalo sa, že problém sa vyriešil a že všetko bolo iba nedorozumenie. Niekoľko hodín po skončení konferencie však pán Janovský nariadil produkčnej filmu pani Trizmovej, aby ma našla a zariadila, aby som problematickú vetu dal z filmu vystrihnúť. Odmietol som to a na druhý deň som požiadal riaditeľa STV o bližšie vysvetlenie, prečo mám vetu vystrihnúť. Pán Rybníček mi oznámil, že "sa tak rozhodol a ako riaditeľ má na to právo. Buď vetu vystrihnem a film sa odvysiela, alebo nie a film sa neodvysiela". Vnímal som to ako direktívny príkaz bez právneho odôvodnenia prečo, a teda som mu povedal: "Tak sa neodvysiela." V pondelok 17. mája mi osobne pán Rybníček odovzdal svoje písomné stanovisko, v ktorom sa uvádza, že na základe stanoviska Právneho odboru STV dospel k presvedčeniu, že film by mohol byť v rozpore so zákonom, a ak vetu nevystrihnem, film neodvysiela a STV odstúpi od zmluvy. Snažil som sa byť ústretový, a preto som si vzal jeden deň na rozmyslenie. Požiadal som tiež o stanovisko Právneho odboru STV, na ktoré sa GR STV odvolával vo svojom rozhodnutí. Dodnes som ho od GR STV pána Rybníčka nedostal. Tak som sa rozhodol, že nič z filmu nevystrihnem. Film sa nakoniec odvysielal 24. mája 2004, ale len ako súčasť diskusnej relácie Pod lampou. Svoje rozhodnutie zdôvodnil pán GR STV priamo v diskusii: pretože takto "bezpečne" odvysielaný film ako súčasť diskusie "neporuší zákon" a STV uchráni pred možnou pokutou od Rady pre vysielanie a retransmisiu. O mesiac neskôr GR STV sám spochybnil svoje rozhodnutie, keď žiadal, aby Rada pre vysielanie a retransmisiu rozhodla, či STV odvysielaním filmu Miluj blížneho svojho... v diskusnej relácii Pod lampou neporušila zákon. Riaditeľ STV dodnes pokladá film za nedokončený, hoci ho medzitým trikrát reprízovali.* Mal si niekedy z toho, čo sa udialo, strach?- Atmosféru strachu cítiť v STV permanentne. Ale z čoho som mal mať strach...?* No... nebál si sa, že môžeš prísť o zamestnanie..?- Som na voľnej nohe, takže to mi nehrozilo. Ale z každodenného kontaktu so zamestnancami STV som sa dozvedel, že strach panoval už vo chvíli, keď do funkcie riaditeľa nastúpil pán Rybníček, lebo videli, že sa správa priveľmi autoritatívne. Zamestnanci spočiatku naozaj verili tomu, že ide o začiatok niečoho nového, že sa udeje niečo pozitívne. Postupne vnímali, že sa začala rozmáhať vzájomná nedôvera. Čoskoro zistili, že názor interných zamestnancov vedenie STV vôbec nezaujíma. Povedali si však, že sú mladí a k tomu tiež patrí agresivita vystupovania, a tak čakali, kam to dospeje. Keď sa trojnásobne zvýšila výroba programov, začali mať pocit, že by ich vedenie mohlo už konečne brať ako partnerov v komunikácii. Chceli im svojou prácou ukázať, že sú na ich strane, že im držia palce a že privítali zmenu. Ťažkosti sa pre zamestnancov STV začali vo chvíli, keď požadovali zlepšenie podmienok alebo zvýšenie platu. Zistili, že hneď ako bol niekto nepohodlný, prepustili ho za porušenie pracovnej disciplíny. Všetko nasvedčuje tomu, že svojvoľne vyhadzujú ľudí a že si hľadajú zámienky, aby mohli niekoho z pracoviska odstrániť.* Také niečo sa predsa deje dnes takmer všade...- Áno, ale nie je to v poriadku, pokiaľ sú zamestnanci naozaj zodpovední a svoju prácu si robia dobre. Je to predsa v rozpore so zákonom. Pánovi Parovi a pánovi Rybníčkovi treba jednoducho povedať, že nie sú majiteľmi súkromnej televízie a je najvyšší čas, aby vyšli zo svojich "kobiek" a prešli sa po jednotlivých pracoviskách, po chodbách a spýtali sa ľudí, v akých podmienkach pracujú, čo si o nich myslia, aká je atmosféra v Slovenskej televízii... Je veľmi dôležité, aby sa o tomto hovorilo. Kohokoľvek sa dnes v STV spýtate, povie vám, že má strach. Viacerí ľudia mi povedali, že majú strach, že keď prídu ráno do zamestnania, nevedia, či ich na konci pracovnej doby nečaká výpoveď za porušenie pracovnej disciplíny...* Ak sa nemýlim, veci sa majú tak, že vedenie STV ti zrušilo povolenie na vstup do Slovenskej televízie. Povedali ti dôvod, prečo?- Nie. Ale to je bežný spôsob konania vedenia STV. Myslím si, že je to reakcia GR STV na moje vystúpenie v Rade STV v júli 2004, kde som reagoval na nepravdy, ktoré o mne pán Rybníček povedal na predchádzajúcich zasadaniach Rady. Vzťah GR STV k filmu Miluj blížneho svojho... vyjadrujú jeho výroky: "... nemôžem sa zmieriť s tým, aby si tvoriví pracovníci v podstate mohli robiť, čo chcú, lebo si povedia, že ich program je v poriadku a takto má ísť do vysielania a vedenie sa má tomu len prizerať...", alebo: "... keď niekto z externého prostredia prinesie kazetu, kde ukáže s prepáčením holé zadky, hákový kríž, čokoľvek, čo sa mu zachce, a povie, že je to v kontexte filmu a vysielateľ nemá právo mu do toho zasiahnuť...? To je osobný postoj riaditeľa verejnoprávnej televízie k tvorcom a k filmu, ktorý STV vytvorila. Na Rade STV som to komentoval slovami: "Je to arogantný, nadradený, cynický postoj vedenia STV k tvorcom, s akým sa ťažko stretnúť dokonca aj v súkromných televíziách. Toto vedenie nielenže nemá vzťah k tvorbe, ale chýba mu to najpodstatnejšie: základná kultúra správania sa k tvorcom a zamestnancom vôbec. Degradovali vzťahy voči nim do roviny poslušnosti a strachu."* Ktorý riaditeľ by to nechal bez odozvy?Tvorcovia, režiséri nie sú pre vedenie STV rovnocennými partnermi v dialógu. Tento postoj najlepšie vidno na zmluvách, ktoré s vedením STV podpisujú. STV by chcela získať od autorov kompletne všetky práva na všetky použitia ich diela na celom svete za jednu paušálnu zmluvu. STV má snahu predkladať autorom také zmluvy, v ktorých by nefigurovala žiadna ochranná spoločnosť. Navyše v zmluvách je klauzula, ktorá umožňuje STV uplatniť akúkoľvek výhradu voči dielu a ak ju autor neakceptuje, tak STV môže kedykoľvek odstúpiť od zmluvy a môže osloviť ďalšieho tvorcu, aby prácu dokončil. Je logické, že tento postoj vedenia STV neprispieva k slobode tvorby a znásobuje strach medzi tvorcami. Tiež som sa s tým musel vyrovnať. Počas dokončovania filmu Miluj blížneho svojho... som zažíval obavy, či moja niekoľkoročná práca nevyjde nazmar. Viem, čo je to mať film v trezore. V roku 1996 som natočil dokument Divokí psi a vtedajšie vedenie STV ho zakázalo odvysielať. Film mal premiéru až o štyri roky neskôr v roku 1999, keď sa novým šéfredaktorom Redakcie dokumentu STV stal Mário Homolka.* Jednou z výhrad voči filmu bolo to, že sa v ňom objavujú symboly katolíckej cirkvi akoby úzko prepojené s pogromom.- Zo starých Topoľčian sa nezachovalo takmer nič, len katolícky kostol. Nie sú tam nijaké staré domy, nijaká židovská štvrť či židovská architektúra. Nič, čím by som mohol obrazovo prepojiť históriu s dneškom. Samotný pogrom sa odohral predovšetkým na námestí, čiže tam, kde dnes stojí kostol. Najpodstatnejšie však je, že kresťanské symboly, ktoré vo filme vidno, vyjadrujú čosi, čo je spoločné pre kresťanov i židov. Ježiš Kristus na kríži predstavuje utrpenie v univerzálnom, zjednocujúcom zmysle slova. Tým, že sme vo filme ukázali kresťanské symboly, sme chceli divákov podnietiť k tomu, aby si kládli otázky a zamysleli sa nad tým, či vôbec ešte a akým spôsobom sa katolícka cirkev a veriaci pridŕžali a pridŕžajú pôvodného Kristovho učenia a do akej miery sa od neho vzdialili. Pred topoľčianskym kostolom je socha ukrižovaného Krista bez hlavy. Chcem povedať, že tá socha pre mňa symbolizuje určitú pochybnosť, či my kresťania sme tým, ako sa správame k svojim blížnym a vôbec ako žijeme, na niečo podstatné nezabudli. Možno to, čo z tej sochy chýba, chýba aj v našich životoch. Hovoril som s mnohými úprimnými kresťanmi o filme a symboly im nevadia, nemali problém ich správne pochopiť. Výhrady majú tí, ktorí stratili schopnosť úprimne prežívať svoju vieru, a tak svojimi vyhláseniami obhajujú iba vlastné alebo cirkevne vykalkulované, egoistické a mocenské záujmy.* Aký máš vlastne vzťah ku kresťanstvu a k náboženstvám vôbec?- Som pokrstený, ale myslím si, že viera, vierovyznanie alebo teda duchovný život, je otázkou jeho slobodnej voľby, vecou vyslovene súkromnou. Pokiaľ ide o mňa, moja viera je takpovediac zložená z vier rôznych náboženských tradícií a je výsledkom mnohoročných skúseností a zážitkov. Nemôžem pritom povedať, že by mala svoj definitívny, nemenný tvar. Duchovný život človeka je proces, ktorý prebieha celý život. Vo filme Miluj svojho blížneho... ma zaujímal vzťah medzi kresťanstvom a židovstvom, teda vzťah dvoch náboženstiev, spôsob, akým komunikujú medzi sebou. Každé z nich pokladá za dôležité niečo iné. Kým v židovskom náboženstve je najdôležitejšia osobná sloboda, v kresťanstve sa na prvé miesto kladie požiadavka poslušnosti. Pokiaľ však ide o učenie Ježiša Krista, teda o to prvotné, pôvodné, tam sa tiež zdôrazňovala predovšetkým individuálna sloboda, radosť zo života, znášanlivosť, ľudskosť, a nie poslušnosť, strach, hriech, vina trest, zatratenie... V dokumente Miluj blížneho svojho... som sa zamýšľal aj nad tým, ako je možné, že kresťanská cirkev, a tým nemyslím len klérus, ale aj veriacich, sa takýmto spôsobom spreneverila Kristovmu odkazu. Zaujímalo ma, ako mocenský aparát cirkvi využíval zastrašovanie, vyvolávanie pocitu viny, len aby ľuďmi manipuloval. V druhom pláne filmu som sa chcel vyjadriť aj k tejto téme. Nepoužil som výpoveď jedného kresťana, ktorého názory voči cirkvi vyzneli natoľko kriticky, že by to mohlo cirkevníkov pohoršiť. ("Darmo ja pôjdem na faru, to sú prví zbojníci, zbojníci farári. Keď mu povieš, že si chudák, ani pochovať ťa nepôjde, pokiaľ nezaplatíš! Tak kde je tu Miluj blížneho svojho ako seba samého...") Rozprával som sa aj s mnohými veriacimi kresťankami z Topoľčian, ktoré už nechcú chodiť do kostola, lebo jednoducho sú znechutené z toho, že v kostolných laviciach vidia len lož a pretvárku. Mnohí kresťania chodia do kostola nie z presvedčenia, ale iba preto, aby druhí videli, akí sú pobožní... Čo sa stalo s cirkvou, že dopustila, aby jej vzťah s veriacimi nadobudol také pokrytecké rozmery? Ako je možné, že v súčasnosti už prakticky ničím nedokáže podnietiť ľudí k tomu, aby úprimne prehodnotili svoje konanie a prestali jeden k druhému prechovávať nenávisť?* Nenávisť a strach sú účinnými nástrojmi na udržanie moci...- Lenže cirkev potom bude musieť prehodnotiť svoj vzťah k veriacim, zamyslieť sa nad hodnotami, ktoré hlása a vyznáva. Nazdávam sa, že toto prehodnocovanie by bolo veľmi užitočné, veď treba si predsa priznať, čo sa sprofanovalo, zdeformovalo, skostnatelo. Cirkev v mnohých veciach ustrnula na úrovni stredoveku... Vďaka cirkvi ľudia stratili svoju jednotu s Bohom, svoj kontakt s Bohom a už nepočúvajú, nevnímajú Boha v sebe, pretože cirkev zobrala Boha z človeka a postavila ho mimo neho. Ľudia sa riadia prikázaniami cirkvi a stali sa jej poslušnými otrokmi. Vzdali sa vlastnej vôle. Ale Kristus nechcel, aby človek obetoval vlastnú slobodu v prospech cirkvi. Hovoril: "Boh chce slobodných ľudí." Boh stvoril človeka, aby bol slobodný. Podľa židovského náboženstva "sloboda je príkaz". Mnohí kresťania na to však zabudli. "Ježiš priniesol ľuďom slobodu, cirkev však ľudí znovu zotročila. Rímsky cirkevný systém je centralistickou diktatúrou, ktorá potláča slobodu myslenia a konanie podľa svedomia. Degenerované kresťanstvo cirkvi predstavuje opak toho, čo chcel Ježiš evanjelií. Ježiš sa predstavil ako alternatíva k dusiacemu krunieru stuhnutého náboženstva svojej doby a po dvoch tisícročiach cirkev znovu stelesňuje to, proti čomu bojoval." (prof. Karol Nandrásky: Ježišova Magna charta a súčasnosť) Cirkev spôsobila, že človek hľadá v sebe miesto lásky a šťastia svoju hriešnosť, pocity viny, zatratenia. Človek potom, samozrejme, prijal fakt, že jeho ľudským údelom je nekonečné utrpenie. Mnohí kresťania preto nedokážu milovať život, a teda aj blížneho svojho, pretože ich cirkev nenaučila milovať seba samého. Nedokážu sa mať radi takí, akí sú.* Vráťme sa ešte k atmosfére strachu. Hovorili sme o nej v spojitosti s STV. Myslíš si, že strach sa rozmáha nielen tam, ale aj v celej tejto krajine?- Prítomnosť Strachu v živote ľudí na slovensku má stáročnú tradíciu, povedal by som , že máme na to genetickú dispozíciu. Vždy sme sa niečoho báli, možno že najviac všetkého vlastnej slobody. Katolícka cirkev na tom má, bohužiaľ, tiež podiel. Cirkev v mnohom silne ovplyvnila zmýšľanie našich ľudí. Čo sa napokon prejavilo a prejavuje nielen v problematike, ktorou som sa vo svojom dokumente zaoberal. Podľa mňa je tu celý rad ďalších otvorených otázok súvisiacich s rovnoprávnosťou žien, so sexualitou, s problémom dedičného hriechu či so vzťahom cirkvi k homosexuálom... Cirkev, ak má ambíciu naďalej oslovovať ľudí, by nemala zabúdať na to, že Stvoriteľ stvoril človeka k obrazu svojmu. Stvoril aj homosexuálov a zrejme veľmi dobre vedel, prečo ich stvoril. Nie je úlohou cirkvi, aby pátrala po tom, na aký účel boli stvorení. To nech prenechá Bohu. Cirkev v žiadnom prípade nemá právo homosexuálov alebo kohokoľvek iného odsudzovať. V tejto súvislosti má veľmi znepokojuje nedostatok empatie u mnohých kresťanov. Nakrútil som kedysi film o ľuďoch, ktorí prežili Osvienčim a vrátili sa na Slovensko. Po návrate domov sa ich skoro nikto nespýtal na to, čo sa v táboroch dialo, čo prežili... Takmer nikto neprejavil záujem, nesúcitil s nimi, takmer nikto sa nesnažil vcítiť sa do ich osudov. Táto absencia empatie, súcitu je pre mňa šokujúca. Je to niečo, čo nedokážem pochopiť. Hrozné je, že zlyhali práve kresťania, od ktorých sa očakávalo, že podajú ľuďom v núdzi pomocnú ruku. V Topoľčanoch to zašlo tak ďaleko, že namiesto toho, aby pomohli Židom, ktorí koncentrák prežili, vyhnali ich aj druhýkrát. Hlavne kvôli majetku. Samozrejme, boli tam aj iné, náboženské dôvody, ale išlo predovšetkým o majetok. Topoľčianskí kresťania, ktorí sa pogromu zúčastnili, sa spreneverili Desatoru. Nielenže voči blížnemu neprejavili lásku, ale nerešpektovali ani len prikázanie "Nepokradneš!" Spoluzodpovednosť cirkvi na pogrome ukázala, že kléru išlo predovšetkým o to, aby si udržal svoje mocenské pozície. Téma sama osebe je podiel zodpovednosti cirkvi na holokauste a na tom, čo sa udialo so Židmi. Cirkev predsa zasievala nenávisť a antisemitizmus do kresťanov po celé stáročia. Preto sa mohlo aj v Topoľčanoch po potlačení SNP odohrať to, že keď sa vrátil Žid Kohn do mesta, jeden známy topoľčiansky gardista ho zastrelil. Celkom bezdôvodne. Svedkovia tvrdia, že Kohn kľačal na kolenách a prosil o svoj život a gardista ho ako "blížneho svojho" strelil rovno do hlavy. Jeden z účinkujúcich v mojom filme mi prezradil, že gardisti mu povedali, že keď aj zle urobili, "však sa išli vyspovedať..." To je ideálne náboženstvo. Keď aj niekoho zabijem, vyspovedám sa a všetko je v poriadku...* Zaujímalo by ma, či teda nakrútením tohto dokumentárneho filmu si našiel odpoveď na otázky, ktoré si hľadal. Či si sám pre seba presvedčivo odhalil príčiny nenávisti kresťanov voči Židom. Spomínal si, že šlo o majetok. Z dejín utláčania Židov vieme, že kresťanská nenávisť sa odvíjala aj od absurdného obvinenia, že Židia môžu za ukrižovanie Krista...- Myslím si, že som svoju odpoveď našiel. Mám pocit, že za nenávisťou sa skrýva to, o čom sme už hovorili, čiže rozdielna koncepcia vnímania človeka. Na jednej strane je sloboda a na druhej poslušnosť. A poslušnosť predstavuje určitý stupeň zotročenia jednotlivca. V momente, keď sa stretne vnútorne slobodný človek s niekým, kto je navonok nútený podriaďovať sa cirkevnej inštitúcii, k slovu sa dostávajú nízke pudy. Nenávisť neslobodného človeka k vnútornej slobode. Uvedomil som si, že toto je možno jeden zo základných dôvodov, prečo sa tie veci udiali. Možno, že v súčasnosti mnoho kresťanov slobodu ani nepovažuje za dôležitú; možno, že práve poslušnosť voči cirkvi vnímajú ako druh slobody.* Boli a ešte aj sú také interpretácie, podľa ktorých si Židia mohli za pogromy a holokaust sami. Kladie sa im za vinu, že hromadili majetok na úkor iných, že bezohľadne vykorisťovali, že sa uzatvárali do spolkov a spoločenstiev na báze náboženskej, rasovej a pod. Nenávisť voči sebe vyvolali vraj najmä tým, že sa povyšovali nad kresťanov. Aký máš na to názor? Narazil si pri nakrúcaní aj na prípady arogancie zo strany Židov?- Jeden z Topoľčancov mi povedal, že Židia sa správali voči kresťanom ako nadradená rasa. Dokonca tvrdil, že, podľa židovských zákonov, ak Žid urobí niečo zlé kresťanovi, tak sa to za zlo nepovažuje. Nestretol som sa s takýmto vysvetlením zákona. V Topoľčanoch žila ortodoxná náboženská komunita a nábožní Židia si zvolili život v samoizolácii. Od kresťanov žili skôr spoločensky oddelene, nie však hospodársky. Mnohí kresťania tvrdili, že práve vďaka Židom mali prácu a že židovskí obchodníci sa k nim často správali čestnejšie než kresťanskí.* Do akej miery ovplyvnia tvoju ďalšiu tvorbu ťažkosti, ktoré so sebou tento film priniesol? Necítiš sa zlomený, znechutený?- Všetky ťažkosti a nepríjemnosti považujem vlastne za skúšku. To, čo sa udialo, je pre mňa užitočná skúsenosť. Beriem to ako výzvu. Je dôležité, aby som čelil aj nepríjemným skúsenostiam. Nemám pocit, že by ma tie peripetie nejako zranili či oslabili, pretože film som nerobil ani pre seba ani pre Slovenskú televíziu, ale pre ľudí, ktorí nechcú, aby ich život ustrnul v dogmách, no chcú zmeniť ho a neboja sa otvárať problematické témy.* O čom bude tvoj ďalší film?- Veľmi rád by som pokračoval v otváraní tabuizovaných tém. Nazdávam sa totiž, že môžu pomôcť ľuďom v ich duchovnom hľadaní uvedomiť si, že sú samostatné slobodné bytosti a že zdroje slobodného života majú hľadať predovšetkým vo svojom vnútri. Momentálne ma zaujíma ženská otázka, konkrétnejšie to, akým spôsobom cirkev vplývala na postavenie žien v spoločnosti. Cirkev totiž ešte stále vytvára o žene obraz menejcennej bytosti. Ja ženu pokladám za bytosť duchovne silnejšiu, slobodnejšiu, nezávislejšiu, než akou je muž. Ženy sú oveľa viac späté s prirodzeným zákonom stvorenia ako muži. Na kresťanstve, presnejšie katolicizme, mi prekáža aj to, že naďalej násilím presadzuje zo starších čias zdedený patriarchálny model. Pôvod inštitucionálne podchytenej mužskej dominancie treba zrejme hľadať v určitom pocite bezmocnosti. Keď muži nedokázali ženu ovládnuť, museli ju zdeptať, upáliť, zničiť. Myslím si, že je to problém aj katolíckej cirkvi, ktorá partnerstvo medzi mužom a ženou nevie vyriešiť inak, len dominanciou muža.* Spomínal si upaľovanie žien. Možno by bolo celkom vzrušujúce spracovať dejiny prenasledovania čarodejníc na Slovensku...- Možno, že aj k tomu sa dostanem. Viac ma však v súvislosti s otázkou žien zaujíma problematika šamanizmu. Šamanský spôsob života je podľa mňa viac bližší ženám než mužom. Ženy majú jednoducho väčšie predpoklady stať sa liečiteľkami či šamankami. Tie prírodné sily, ktorými Stvoriteľ ženy obdaroval, sú práve tým, čoho sa muži boja. Mám pocit, že téma šamanizmu mi môže poskytnúť väčší priestor na to, aby som presnejšie vystihol podstatu tých síl a toho zmyslu pre vnútornú odvahu a slobodu, ktorú v sebe ženy majú.
 Elektronický archív týždenníka Slovo spravovaný spoločnosťou NEWTON Information Technology, s. r. o.http://slovo.newtonit.sk
 Datum: 04.08.2004Autor: Martin MuránskyZdroj: Slovo (SK)Strana: 04S
 Z listu Únie slovenských televíznych tvorcov NR SR :
 Výbor NR SR pre vedu, vzdelanie,
 šport a mládež, kultúru a médiá
 Bratislava 22. 11. 2004 Vec: Sťažnosť a podnet na prešetrenie zákonnosti postupu orgánov STV
 Únia slovenských televíznych tvorcov týmto podáva sťažnosť na Radu Slovenskej televízie a žiada poslancov NR SR, aby prešetrili zákonnosť postupu orgánov STV v súvislosti so riešením problému zákazu vysielania dokumentárneho filmu Miluj blížneho svojho.
 Dôvodom podania tohto podnetu je skutočnosť, že Rada STV nebola dodnes schopná zaujať jednoznačné stanovisko k otázke, či Rozhodnutie“ generálneho riaditeľa STV zo 17. mája 2004 bolo v súlade so zákonom, a to aj napriek tomu, že sa uvedeným problémom zaoberala od 25. mája 2004 na každom svojom zasadnutí, kde jej boli predložené jednoznačné dôkazy a právne stanoviská, z ktorých vyplývala skutočnosť, že generálny riaditeľ nekonal v súlade so zákonom.
 Na základe materiálov uvedených v prílohe nášho podnetu sme presvedčení, že generálny riaditeľ STV svojim rozhodnutím zo 17. mája 2004 list č. 37/1000/2004-IO a následným konaním porušil ustanovenia § 3 ods. 2 a § 4 ods. 2 zákona č. 16/2004 Z.z. o Slovenskej televízii, a súčasne s tým dopustil porušenia Čl. 3 Programového kódexu STV a Čl. 2 ods. 3 písm. a) Komplexných pravidiel programového riadenia STV – Vysielacej smernice STV. nakoľko neoprávnene, t.j. bez legitímneho dôvodu nerešpektoval a porušil redakčnú nezávislosť programových pracovníkov a slobodu výkonu povolania televíznych tvorcov.
 Uvedený fakt čiastočne potvrdzuje aj uznesenie Rady STV č. 59/2004 zo 16.10.2004, v ktorom sa konštatuje, že „v zmysle Čl. 2, ods. 3, písm. a) Komplexných pravidiel programového riadenia STV – Vysielacej smernice STV dokumentárny film Miluj blížneho svojho bol z obsahového aj technického hľadiska schválený do vysielania STV ako definitívny a plne vyhovujúci.“
 Napriek tomu, že generálny riaditeľ nesplnil uznesenia rady č. 59 a 60/2004, ktorými ho zaviazala, aby s okamžitou platnosťou zrušil svoje rozhodnutie zo 17. 5. 2004 vo veci dokumentárneho filmu Miluj blížneho svojho, Rada STV prijala uznesenie č. 68/2004, ktorým paušálne uznala uznesenia č. 59 a 60/2004 za splnené.
 Žiaľ, musíme konštatovať, že nielen v súvislosti s kauzou dokumentu Miluj blížneho svojho, ale aj v ďalších zásadných otázkach rada nebola schopná zaujať jednoznačný postoj, resp. stanovisko, tak ako to od nej vyžaduje zákon o STV.
 Naposledy napríklad dňa 16. 10. 2004 väčšina prítomných členov rady nebola schopná rozlíšiť rozdiel medzi programovou službou a programom vo verejnom záujme.
 Zástupcovia ÚSTT sa pravidelne zúčastňujú zasadnutí Rady STV a sú svedkami toho, že väčšina členov rady nie je podľa nášho názoru odborne spôsobilá zastávať svoju funkciu a zabezpečiť tak kontrolu dodržiavania zákona o Slovenskej televízii, čím spôsobujú nefunkčnosť rady ako celku. Vzhľadom na uvedené rada nie je schopná garantovať dodržiavanie zákona o STV ako aj vymožiteľnosť práva v oblasti plnenia povinností a programovej služby zo strany STV.
 Rada STV, ako jej najvyšší orgán nesie najväčšiu zodpovednosť za stav a budúcnosť tejto inštitúcie, a preto verejnosť očakáva, že si bude riadne plniť úlohy a poslanie, pre ktoré bola zriadená, t.j. dohliadať na dodržiavanie zákona o STV a plnenie úloh, ktoré Slovenskej televízii vyplývajú z osobitných predpisov.
 Očakávame, že poslanci NR SR v zmysle čl. 86 písm. a) Ústavy Slovenskej republiky sa budú zaoberať tým, ako a či sa dodržiava zákon č. 16/2004 Z.z. o Slovenskej televízii ako aj ďalšie právne predpisy, ktoré upravujú jej činnosť a plnenie úloh, pre ktoré bola zriadená.
 Mgr. Art. Katarína Javorská
 predsedníčka ÚSTT
 Dcéry a macocha