text:
 EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA
 Briuselis, 21.9.2005
 KOM(2005) 442 galutinis
 2005/0187 (CNS)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl specialiosios programos „Žmonės“, kuria įgyvendinama Europos bendrijos 7-oji
 mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programa
 (2007–2013 m.)
 (pateikta Komisijos)
 LT LT
 ---pagebreak--- AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS (EB SUTARTIS)
 1. PASIŪLYMŲ APLINKYBĖS
 Penkių specialių programų pasiūlymai paremti Komisijos pasiūlymu dėl Septintosios
 pagrindų programos (2007–13 m.), patvirtintos 2005 m. balandžio 6 d1. Pateiktą programą
 sudarė keturios pagrindinės specialios programos: „Bendradarbiavimas“, „Idėjos“, „Žmonės“
 ir „Pajėgumai“, kurių kiekviena atitinka pagrindinį Europos mokslinių tyrimų politikos tikslą,
 ir dar viena speciali programa, skirta Jungtinio tyrimų centro tiesioginei veiklai. Komisija
 teiks Septintajai pagrindų programai taikomų „Dalyvavimo ir informacijos sklaidos taisyklių“
 pasiūlymus.
 Politinės aplinkybės ir tikslai išdėstyti Komunikate „Europos mokslinių tyrimų žinių erdvės
 kūrimas plėtrai užtikrinti“2. Šiems tikslams pasiekti ir iki galo įvykdyti specialias programas
 reikės padvigubinti Komisijos pasiūlytą biudžetą.
 Moksliniai tyrimai, technologijos, švietimas ir inovacijos yra reikšmingas būdas ilgam ir
 nuolat kurti darbo vietas. Šie veiksniai taip labai svarbūs ekonominiam augimui,
 konkurencingumui, sveikatai, gyvenimo kokybei ir aplinkai. Mokslinių tyrimų pagrindų
 programa, kartu su Bendrijos programomis švietimo ir naujovių diegimo srityse, siekiama
 pažangos į žinių ekonomiką ir visuomenę. Septintosios pagrindų programos specialiosios
 programos, derinant jas su būtina valstybės ir privačia veikla, skirtos kovoti su pagrindiniais
 Europos mokslinių tyrimų lygio, kokybės ir poveikio trūkumais. Žinių skleidimas ir
 perdavimas turi esminės pridėtinės vertės Europos mokslinių tyrimų veiklai, taigi bus imtasi
 priemonių, kad pramonės įmonės, už politikos formavimą atsakingi asmenys ir visuomenė
 daugiau naudotųsi tos veiklos rezultatais.
 Tam, kad Europos Sąjunga darytų pažangą siekdama tikslo, kad iki 2010 m. jos investicijos į
 mokslinius tyrimus sudarytų 3 % BVP, Europa turi daugiau investuoti į mokslinius tyrimus ir
 nustatyti naujus akcentus. Septintoji pagrindų programa padės siekti šio tikslo tiesioginiu
 finansavimu ir nukreipdama moksliniams tyrimams papildomų valstybės ir privačių
 investicijų.
 Europai reikia daugiau mokslo darbuotojų, kad padidintų ir pagerintų savo mokslinių tyrimų
 pastangas. Kartu su kitomis priemonėmis, pavyzdžiui, Europos mokslininkų chartija ir
 nacionalinės politikos priemonėmis, Septintoji pagrindų programa skirta paskatinti didesnį
 skaičių žmonių pradėti ir tęsti mokslininko karjerą ir dar kartą pritraukti talentingiausius
 mokslininkus į Europą.
 Europinio lygio finansinė parama atveria galimybes padidinti mokslinių tyrimų kompetenciją
 ir veiksmingumą taip, kaip negalima būtų padaryti veikiant nacionaliniu lygiu. Septintosios
 pagrindų programos specialios programos toliau konsoliduoja Europos mokslinių tyrimų
 erdvę, naujose mokslinių tyrimų srityse sutelkdamos kritinę masę ir struktūras ir
 panaudodamos naujas priemones bei toliau remdamos laisvą idėjų, žinių ir mokslo darbuotojų
 judėjimą.
 1
 KOM(2005)119.
 2
 KOM(2005)118.
 LT 2 LT
 ---pagebreak--- Įgyvendinant specialiąsias programas bus maksimaliai išnaudotas potencialas Europos lygiu
 didinti mokslinių tyrimų kompetenciją, ypač organizuojant konkursus visos Europos mastu,
 paremtus griežtu ir nepriklausomu pasiūlymų vertinimu. Tai reiškia, kad kompetencija bus
 nustatoma ir remiama visur, kur tik ji egzistuoja Europos Sąjungoje, taip pat bus kuriami
 būsimos mokslinių tyrimų kompetencijos pajėgumai.
 Specialiųjų programų poveikis bus sustiprintas papildomu kitų Bendrijos politikų ir programų
 indėliu ir visų pirma struktūriniais fondais, švietimo programomis ir Konkurencingumo ir
 inovacijų programa.
 2. IŠANKSTINĖS KONSULTACIJOS
 Rengiant specialiosios programos pasiūlymus buvo atsižvelgta į ES institucijų, visų pirma
 Europos Parlamento ir Europos Tarybos, taip pat kitų suinteresuotų šalių, įskaitant mokslo
 darbuotojus ir mokslinių tyrimų rezultatų vartotojus, pareikštą nuomonę. Tai apima vis dar
 vykstančias diskusijas dėl Septintosios pagrindų programos sprendimų pasiūlymo ir dėl jo
 teikiamą informaciją, plačias konsultacijas ir informaciją, pateiktą rengiant tą pasiūlymą, bei
 tolesnį darbą nustatant būsimus mokslinių tyrimų prioritetus, panašų į tą, kuris dirbamas pagal
 Europos technologijų platformas.
 Specialiosios programos pasiūlymas paremtas nuodugniu poveikio įvertinimu, atliktu
 Septintosios pagrindų programos pasiūlymo tikslais3 ir įrodžiusiu, kad kiekviena siūloma
 specialioji programa sukuria didelę ir būdingą pridėtinę vertę. Be to, pasiūlymuose atsižvelgta
 į Pagrindų programos penkerių metų vertinimo rezultatus4.
 3. TEISINIAI ASPEKTAI
 Specialių programų pasiūlymas paremtas Sutarties XVIII antraštine dalimi, 163–173
 straipsniais ir visų pirma 166.3 straipsniu dėl Pagrindų programos įgyvendinimo pasitelkus
 specialias programas.
 4. BIUDŽETO VYKDYMAS
 Prie kiekvieno pasiūlyto sprendimo pridėtose teisinę ir finansinę galią turinčiose pažymose
 yra nurodomi padariniai biudžetui ir žmonių bei administraciniai ištekliai.
 Komisija ketina įkurti vykdomąją įstaigą, kuriai būtų patikėtos tam tikros užduotys,
 reikalingos įgyvendinti specialiąsias programas „Bendradarbiavimas“, „Žmonės“ ir
 „Pajėgumai“. Šis metodas taip pat bus taikomas įgyvendinant programą „Idėjos“ (žr. 7.2
 skirsnį toliau).
 3
 SEK(2005) 430.
 4
 KOM(2005) 387.
 LT 3 LT
 ---pagebreak--- 5. NUOSEKLUS IR LANKSTUS ĮGYVENDINIMAS
 5.1. Prisitaikymas prie naujų poreikių ir galimybių
 Be galo svarbu, kad specialiosios programos būtų įgyvendinamos pakankamai lanksčiai, kad
 išliktų mokslo ir technologijų raidos priešakyje ir tenkintų naujus mokslo, pramonės, politikos
 ar visuomenės poreikius. Veiksmai, leidžiantys patiems mokslo darbuotojams pasirinkti temą,
 bus ypatingai svarbūs šiuo atžvilgiu. Kitų veiksmų atvejų tai bus pasiekta visų pirma darbo
 programomis, kurios bus kasmet atnaujinamos. To bus imtasi padedant valstybių narių atstovų
 komitetams, kai yra numatyta, kad komitetai savo dėmesį sutelks į darbo programas. Iškilus
 naujiems greito atsako reikalaujantiems prioritetams, ypač dėl nenumatytų politinių poreikių,
 programas bus galima greičiau peržiūrėti ir tikslinti.
 Prie šių daugiamečių programų bus daug ir įvairiai prisidedama užtikrinant, kad remiama
 veikla išliktų tiesiogiai susijusi su besivystančiais pramonės ir ES politikos mokslinių tyrimų
 poreikiais. Bus teiraujamasi patarimų iš išorės – taip pat ir kiekvienai specialiosios programos
 „Bendradarbiavimas“ temai – įtraukiant daugelį disciplinų ir išlaikant akademinės
 bendruomenės bei pramonės atstovų nuomonių pusiausvyrą.
 Programoje „Idėjos“ bus pritaikytas visiškai naujas metodas, pagal kurį rengti metinę darbo
 programą bus patikėta nepriklausomai mokslo tarybai, kuri yra savarankiškos Europos
 mokslinių tyrimų tarybos ( žr. 7.2 skirsnį toliau) dalis.
 Bus lengviau gauti išorės indėlius, ypač programai „Bendradarbiavimas“, visų pirma dėl
 įvairiose srityse įsteigtų Europos technologijų platformų, kurioms turėtų tekti svarbus ir
 dinamiškas vaidmuo užtikrinant sąsajas su pramone. Platformose apibrėžtose strateginių
 mokslinių tyrimų darbotvarkėse nustatyti mokslinių tyrimų prioritetai gerai atspindėti
 specialiųjų programų pasiūlymuose – tai bus svarbus indėlis į daugiametes programas.
 Kiti forumai ir grupės, pavyzdžiui, Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros strategijų
 forumas (EMTIS) ir platformos, įsteigtos svarstyti su socialinės ar aplinkos politikos sritimis
 susijusias strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkes, gali Komisijai laiku teikti patarimus apie
 naujus prioritetus tam tikrose srityse.
 Svarbi nauja galimybė, kurią atvers Pagrindų programa, yra novatoriškas finansavimo
 mechanizmas Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė, skirta skatinti privataus sektoriaus
 MTTP išlaidas sudarant geresnes galimybes gauti Europos investicijų banko (EIB) paskolų
 plataus masto europinei veiklai, kuriai kelių finansavimo šaltinių, įskaitant paskolas. Ši
 plataus masto europinė veikla yra „Bendros technologijų iniciatyvos“ ir stambūs
 bendradarbiavimo projektai, finansuojami tiesiogiai Pagrindų programos lėšomis pagal
 programą „Bendradarbiavimas“, bei nauji mokslinių tyrimų infrastruktūros projektai pagal
 programą „Pajėgumai“. Pagal tinkamumo finansuoti kriterijus gali būti nagrinėjami ir kiti
 dideli europinio bendradarbiavimo projektai, tokie kaip „Eureka“. Numatomas specialiųjų
 programų indėlis į EIB žymiai pagerins galimybes skolintis lėšų, taip turėdamas reikšmingos
 įtakos privačioms investicijoms į MTTP.
 5.2. Bendrieji klausimai
 Komisija užtikrins bendrą Septintosios pagrindų programos įgyvendinimo darną, visiškai
 atsižvelgdama į garantuotą Europos mokslinių tyrimų tarybos savarankiškumą ir
 nepriklausomumą programoje „Idėjos“.
 LT 4 LT
 ---pagebreak--- Darbų programos pagal kitas specialiąsias programas bus revizuojamos koordinuotai, kad
 galima būtų visapusiškai atsižvelgti į bendruosius klausimus. Valstybių narių atstovų
 komitetams taip pat tenka svarbi atsakomybė padedant Komisijai veiksmingai derinti ir
 koordinuoti šias specialiąsias programas vieną su kita ir kiekvieną atskirai. Tam reikia, kad
 valstybės narės ir įvairios sudėties komitetų atstovai gerai koordinuotų savo darbą.
 Kai remtina veikla labai susijusi su įvairiomis specialiųjų programų „Bendradarbiavimas“,
 „Žmonės“ ir „Pajėgumai“ dalimis, bus skelbiami bendri kvietimai teikti paraiškas, remiantis
 Šeštosios pagrindų programos patirtimi. Tai bus ypač svarbu mokslinių tyrimų temoms,
 priklausančioms kelioms programos „Bendradarbiavimas“ teminėms sritims, o tokie kvietimai
 bus aiškiai nurodyti darbo programoje.
 Toliau pateikti specialiosioms programoms “Bendradarbiavimas“, „Žmonės“ ir „Pajėgumai“
 bendri klausimai turi ypatingą svarbą, todėl numatomos ypatingos koordinuoto metodo
 priemonės:
 • Tarptautinis bendradarbiavimas: visos šios specialiosios programos yra atviros
 tarptautiniam bendradarbiavimui, jose numatyta tam skirta veikla. Visoje Pagrindų
 programoje bus laikomasi strateginio požiūrio metodo skatinti Europos mokslinių tyrimų
 kompetenciją ir konkurencingumą bei spręsti konkrečius visuotinius ar regioninius
 klausimus, keliančius bendrą susidomėjimą ir duodančius bendros naudos. Bus užtikrintas
 specialiosioms programoms bendras suderintas metodas, atitinkantis tokią strategiją, o
 programai „Pajėgumai“ šioje srityje teks labai svarbus vaidmuo.
 • Mokslinių tyrimų infrastruktūros: pagrindinė parama mokslinių tyrimų infrastruktūroms
 bus suteikta pagal programą „Pajėgumai“, ši programa užtikrins suderinamumą su
 atitinkama mokslinių tyrimų veikla pagal kitas programas, ypač pagal programą
 „Bendradarbiavimas“.
 • Bendros politikos moksliniai tyrimai: bus įgyvendintos veiksmingo Komisijos tarnybų
 vidaus koordinavimo priemonės visų pirma užtikrinant, kad veikla ir toliau atitiktų ES
 politikos raidos poreikius. Šiam tikslui, rengiant daugiametes programas, galima pasitelkti
 įvairių Komisijos tarnybų vartotojų grupių, susijusių su atitinkamomis politikos kryptimis,
 pagalbą, tokiomis aplinkybėmis bus sukurta vidinė struktūra, užtikrinanti jūros mokslo ir
 technologijų koordinavimą visose susijusiose teminėse srityse.
 • MVĮ dalyvavimas: MVĮ dalyvavimas bus optimizuojamas visose specialiosiose
 programose. Be sustiprintos MVĮ specialios veiklos pagal programą „Pajėgumai“: į visą
 programą „Bendradarbiavimas“ įtraukiami MVĮ mokslinių tyrimų interesai, o ypatingai
 svarbios MVĮ temos bus nurodytos darbo programose ir kvietimuose teikti paraiškas,
 veikloje pagal programą „Žmonės“ ypatingai pabrėžiamas MVĮ įsitraukimas, MVĮ taip pat
 galės dalyvauti programoje „Idėjos“. Numatytos supaprastinimo priemonės ir padidintas
 lankstumas pasirenkant tinkamą finansavimo schemą bus ypač naudingi dalyvaujančioms
 MVĮ.
 • Informacijos skleidimas ir žinių perdavimas: poreikis skatinti mokslinių tyrimų rezultatų
 panaudojimą yra vienas pagrindinių bruožų, bendrų specialiosioms programoms, visų
 pirma akcentuojant žinių perdavimą tarp šalių, disciplinų ir iš universitetų pramonės
 įmonėms, taip pat pasitelkus mokslo darbuotojų mobilumą. Šiuo atžvilgiu svarbu, kad
 įsitrauktų galimi vartotojai, padėdami nustatyti prioritetus (ypač per Europos technologijos
 platformas). Papildoma veikla pagal Konkurencingumo ir inovacijų programą taip pat
 LT 5 LT
 ---pagebreak--- pagerins mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimą, naikindama kliūtis naujovėms diegti ir
 didindama inovacijų pajėgumus.
 • Mokslas visuomenėje: šiai veiklai pagal programą „Pajėgumai“ taip pat teks vaidmuo
 užtikrinant, kad visose specialiosiose programose būtų tinkamai atsižvelgta į visuomenės
 aspektus, ir kad būtų pagilinti mokslininkų ir plačiosios visuomenės tarpusavio ryšiai.
 6. SUPAPRASTINIMAS IR VALDYMO METODAI
 Vykdant Septintąją pagrindų programą bus įgyvendintas didelis supaprastinimas remiantis
 idėjomis, pateiktomis 2005 m. balandžio 6 d. Komisijos darbo dokumente ir šio dokumento
 pagrindu vykusiu plačiu dialogu su valstybėmis narėmis ir suinteresuotomis šalimis. Daugelis
 iš pasiūlytų priemonių turi būti pateiktos Dalyvavimo ir informacijos sklaidos taisyklėse, ypač
 tam, kad būtų žymiai sumažintos biurokratinės kliūtys ir supaprastintos finansavimo schemos
 bei atsiskaitymo reikalavimai.
 Tarp specialiosiose programose siūlomų patobulinimų yra šie:
 • Veiksmingesnis ir nuoseklesnis įgyvendinimas administracines užduotis perduodant
 vykdomajai įstaigai.
 • Racionalizuotos finansavimo schemos, pagal kurias įgyvendinant kiekvieną specialiąją
 programą bus pasinaudojama priemonėmis, reikalingomis programos tikslams realizuoti.
 • Aiškesnis vertinimo kriterijų pristatymas: bus įtraukta į darbo programas remiantis
 kiekvienoje specialiojoje programoje išdėstytais principais.
 • Aiškiai pristatytos darbo programos, kad potencialūs dalyviai būtų gerai informuoti apie
 esamas galimybes, atitinkančias jų ypatingus poreikius ir interesus. Pavyzdžiui, tam tikrais
 atvejais darbo programose ir kvietimuose teikti paraiškas bus pabrėžiamos tos temos,
 kurios yra ypač svarbios MVĮ, arba kai yra naudingas bendradarbiavimas su trečiosiomis
 šalimis.
 • Kitų dalykų supaprastinimai, pavyzdžiui, projektų patvirtinimo supaprastinimas, naujos
 finansavimo ir paramos schemos bei platesnis duomenų bazių ir informacijos priemonių
 naudojimas geresnei komunikacijai užtikrinti.
 7. SPECIALIŲJŲ PROGRAMŲ TURINYS
 7.1. Bendradarbiavimas
 Specialioji programa „Bendradarbiavimas“ skirta iškovoti pirmaujančias pozicijas
 pagrindinėse mokslo ir technologijų srityse, remiant universitetų, pramonės įmonių, mokslinių
 tyrimų centrų ir valdžios institucijų tarpusavio bendradarbiavimą visoje Europos Sąjungoje ir
 už jos ribų. Ankstesnių pagrindų programų metu buvo įrodytas tokios veiklos poveikis
 restruktūrizuojant mokslinius tyrimus Europoje ir sutelkiant bei paskirstant išteklius.
 Septintoji pagrindų programa šį poveikį paskirstys plačiau, o pasiūlytos devynios temos
 atitinka pagrindines žinių ir technologijų pažangos sritis, kuriose turėtų būti atliekami
 intensyvesni aukštos kokybės moksliniai tyrimai, kad galima būtų spręsti Europos socialinius,
 ekonominius, visuomenės sveikatos, aplinkos ir pramonės uždavinius.
 LT 6 LT
 ---pagebreak--- Šioje programoje aiškiai matomas ankstesnių pagrindų programų tęstinumas, remiantis
 įrodyta tokio tipo europinės paramos pridėtine verte. Be to, šioje specialiojoje programoje yra
 svarbių naujovių, į kurias, įgyvendinant programą, reikia atkreipti ypatingą dėmesį:
 • Reaguojant į ambicingų visos Europos viešųjų ir privačiųjų partnerysčių poreikį
 pagrindinių technologijų raidai paspartinti, pradedamos Bendros technologijų
 iniciatyvos5. Nustatyta pirmoji iniciatyvų grupė su aiškiais tikslais ir siektinais rezultatais
 naujų vaistų, nanoelektronikos, įterptųjų skaičiavimo sistemų, vandenilio ir kuro elementų,
 aeronautikos ir oro eismo valdymo bei pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėjimo srityse.
 Tai bus atskirų pasiūlymų temos (pvz., pagal Sutarties 171 straipsnį). Įgyvendinant
 Septintąją pagrindų programą gali būti nustatytos kitos bendros technologijų iniciatyvos,
 pavyzdžiui, energijos generavimo neišskiriant teršalų ir atsinaujinančios energijos srityse.
 • Nuodugnesnis nacionalinių mokslinių tyrimų programų koordinavimo metodas. Sėkminga
 ERA-NET schema bus tęsiama toliau ir įgyvendinama teminėse srityse. Šeštosios
 pagrindų programos metu sukurti ir tebeegzistuojantys ERA-NET tinklai galės teikti
 tolesnius pasiūlymus jų bendradarbiavimui gilinti ar plėsti konsorciumus priimant naujų
 partnerių, taip pat bus remiami nauji ERA-NET tinklai, užsiimantys nauja problematika.
 Šia schema taip pat galės naudotis viešosios įstaigos, planuojančios mokslinių tyrimų
 programą, bet jos dar nepradėjusios. Be to, bus įdiegta schema ERA-NET+ skatinti
 jungtinius kvietimus teikti paraiškas kelių šalių organizuojamiems tarptautiniams
 mokslinių tyrimų projektams.
 • Remiantis iniciatyvos pagal 169 straipsnį – Europos ir besivystančiųjų šalių partnerystės
 klinikinių tyrimų srityje patirtimi buvo nustatytos kitos keturios iniciatyvos pagal 169
 straipsnį, glaudžiai bendradarbiaujant valstybėms narėms. Tokios iniciatyvos aplinkos
 padedamo gyvenimo, Baltijos jūros mokslinių tyrimų ir metrologijos srityse išvardytos
 programoje „Bendradarbiavimas“, o 169 straipsnio iniciatyva suburti kartu nacionalines
 mokslinių tyrimų programas, susijusias su MVĮ, minima programoje „Pajėgumai“.
 Įgyvendinant Septintąją pagrindų programą gali būti nustatytos kitos iniciatyvos.
 • Kiekvienoje temoje ir visoms joms bendrai numatomas į tarptautinį bendradarbiavimą
 labiau sutelktas metodas, darbo programose nustatant konkrečią bendradarbiavimo veiklą,
 atitinkančią numatomą strateginį tarptautinio bendradarbiavimo metodą, ir užmezgant
 dialogus dėl politikos ir ryšius su įvairiais šalių partnerių regionais.
 • Programos dalis, skirta leisti lanksčiai reaguoti į iškylančius poreikius ir nenumatytas
 politikos reikmes bus remiama pagal kiekvieną iš temų, o įgyvendinimas remsis Šeštojoje
 pagrindų programoje įdiegtų Mokslo paramos politikai ir Naujų ir besikuriančių mokslo
 sričių ir technologijų schemų patirtimi ir Ateities ir besikuriančių technologijų schemos
 IRT srityje patirtimi.
 7.2. Idėjos
 Europai neypatingai sekasi atlikti iš tikro išskirtinius mokslinius tyrimus ar įsisavinti naujas
 sparčiai besiplečiančias mokslo sritis. Programa „Idėjos“ užtikrins visai Europai skirtą
 5
 Kaip išdėstyta Komisijos tarnybų darbo dokumente, Ataskaitoje apie Europos technologijų platformas
 ir bendras technologijų iniciatyvas: Viešųjų ir privačių MTTP partnerysčių skatinimas Europos
 pramonės konkurencingumui padidinti, SEC(2005) 800, 2005 m. birželio 10 d.
 LT 7 LT
 ---pagebreak--- mechanizmą remti tikrai kūrybingus mokslininkus, inžinierius ir mokslo žmones, kurie dėl
 savo smalsumo ir žingeidumo greičiausiai gali padaryti neprognozuojamų ir įspūdingų
 atradimų, galinčių pakeisti tai, kaip žmogus suvokia pasaulį, ir atverti naujas technologijų
 pažangos perspektyvas bei išspręsti užsitęsusias socialines ir ekologines problemas. Pakėlus
 bazinių mokslinių tyrimų kokybę visai Europai skirtais konkursais bus gauta reikšmingos
 socialinės ir ekonominės naudos6.
 Programoje „Idėjos“ įvedamas terminas „netirtų sričių moksliniai tyrimai“, atspindintis naują
 fundamentaliųjų mokslinių tyrimų supratimą. Naujų žinių kūrimo priešakyje stovintys netirtų
 sričių moksliniai tyrimai iš esmės yra rizikingas užsiėmimas, apimantis pažangos
 fundamentaliuose mokslo, technologijų ir inžinerijos dalykuose siekimą, nepaisant nustatytų
 ribų tarp disciplinų ar valstybių sienų.
 Programoje bus taikomas „tyrinėtojų iniciatyvos“ metodas, suteikiantis mokslo darbuotojams
 erdvės siūlyti savo pačių keliamą problematiką. Atskiroms komandoms bus skiriamos
 stipendijos, todėl komandos savo sudėčiai galės rinktis bet kurias projektams atlikti tinkamas
 mokslo darbuotojų grupes iš vienos ar kelių įstaigų, vienoje ar keliose šalyse. Visais atvejais
 komandos turėtų būti formuojamos atsižvelgiant į mokslinę kompetenciją, o ne į
 administracinius reikalavimus. Nuo nacionalinės finansavimo veiklos fundamentaliųjų
 mokslinių tyrimų srityje ši programa skirsis savo strateginiais tikslais ir europine dimensija.
 Europos mokslinių tyrimų tarybos (EMTT) sukūrimas programai „Idėjos“ įgyvendinti
 simbolizuoja naują pradžią. Bus įkurtos dvi pagrindinės EMTT sudėtinės dalys –
 nepriklausoma Mokslo taryba ir įgyvendinimo struktūra, kurios veikla pagrįsta pasitikėjimo,
 patikimumo ir skaidrumo principais – ji turėtų užtikrinti pakankamas finansines priemones ir
 veikti labai našiai, bei garantuoti didelį savarankiškumą bei principingumą, tačiau paisyti ir
 atskaitomybės reikalavimų.
 Mokslo tarybą sudarys aukščiausiojo lygio Europos mokslo bendruomenės atstovai,
 veikdami kaip individualūs asmenys, nepriklausomi nuo politinių ar bet kokių kitų interesų.
 Jos narius skirs Komisija po jų nepriklausomos atrankos procedūros.
 Mokslo tarybos įgaliojimai bus tokie:
 (1) Mokslo strategija: programos bendros mokslo strategijos nustatymas, atsižvelgiant į
 mokslui atsiveriančias galimybes ir Europos poreikius mokslo srityje. Nuolatinis darbo
 programos ir reikalingų pakeitimų sudarymas laikantis mokslo strategijos, įskaitant
 kvietimus teikti paraiškas bei kriterijus, kuriais remiantis pasiūlymai turi būti
 finansuojami, ir, jei reikia, ypatingos problematikos ar tikslinių grupių (pvz. jaunų
 mokslininkų ar besikuriančios komandos) apibrėžimas.
 (2) Stebėsena ir kokybės kontrolė: pozicijos dėl kvietimų teikti paraiškas įgyvendinimo ir
 valdymo, vertinimo kriterijų, kolegų atliekamo vertinimo procedūrų, įskaitant ekspertų
 atranką ir tokio vertinimo metodus, bei pozicijos dėl pasiūlymų vertinimo, pagal kurią
 bus atrenkami finansuotini pasiūlymai, teikimas, kai to reikia mokslo požiūriu, taip pat
 ir pozicijos dėl bet kokių kitų reikalų, turinčių įtakos pasiekimams ir specialiosios
 programos poveikiui bei atliekamų mokslinių tyrimų kokybei, teikimas. Veiklos
 6
 Netirtų sričių moksliniai tyrimai: Europos u ̨davinys. Aukšto lygio ekspertų grupės ataskaita, Europos
 Komisija, 2005 m. gegužė.
 LT 8 LT
 ---pagebreak--- kokybės stebėsena ir programos įgyvendinimo bei pasiekimų vertinimas ir
 rekomendacijos dėl korekcijų ar būsimų veiksmų.
 (3) Keitimasis informacija ir skleidimas: keitimasis informacija apie programos veiklą ir
 pasiekimus bei apie EMTT svarstymus su mokslo bendruomene ir pagrindinėmis
 suinteresuotomis šalimis. Reguliarus atsiskaitymas Komisijai apie savo veiklą.
 Kaip numatyta metinėje darbo programoje skirtajai įgyvendinimo struktūrai teks
 atsakomybė už programos vykdymą. Visų pirma ši struktūra atliks vertinimo procedūras,
 kolegų vertinimą ir atrankos procedūras laikydamasi Mokslo tarybos nustatytų principų ir
 užtikrins finansinį ir mokslinį finansinės paramos valdymą. Šiuo tikslu Komisija pirmiausiai
 ketina įsteigti vykdomąją įstaigą, kuriai deleguos vykdomąsias užduotis. Įgyvendinimo
 struktūra visais programos vykdymo aspektais palaikys nuolatinius glaudžius ryšius su
 Mokslo taryba. Ateityje, atsižvelgiant į nepriklausomą EMTT struktūrų ir mechanizmų
 veiksmingumo įvertinimą gali būti įkurta alternatyvi struktūra, pavyzdžiui, pagal Sutarties
 171 straipsnį.
 Europos Komisijai teks EMTT visiško savarankiškumo ir principingumo garanto vaidmuo.
 Tai reiškia, kad Komisijos atsakomybė už programos įgyvendinimą bus realizuota užtikrinant,
 kad būtų sukurta EMTT įgyvendinimo struktūra, ir kad EMTT vykdytų programą laikydamasi
 nustatytų tikslų ir vadovaudamasi moksliniais orientyrais ir mokslinės kompetencijos
 reikalavimais, nustatytais savarankiškai veikiančios Mokslo tarybos.
 Komisija turės oficialiai patvirtinti programos „Idėjos“ darbo programą. Ji tai atliks
 taikydama pirmiau aprašytą metodą. Kaip paprastai, Komisija tvirtins Mokslo tarybos
 pasiūlytą darbo programą. Jeigu Komisija negali patvirtinti pasiūlytos darbo programos,
 pavyzdžiui, todėl, kad ji neatitinka programos tikslų ar kitų Bendrijos teisės aktų, Komisija
 turės viešai paskelbti priežastis, dėl kurių ji netvirtina programos. Tokia tvarka skirta
 užtikrinti, kad EMTT visiškai ir skaidriai savo veikloje laikytųsi savarankiškumo ir
 sąžiningumo principų.
 7.3. Žmonės
 Specialioji programa „Žmonės“ yra plačios ir integruotos MTTP žmonių išteklių Europoje
 kokybinio ir kiekybinio didinimo strategijos dalis. Programa skatins žmones pradėti ir tęsti
 mokslo darbuotojų karjeras, mokslo darbuotojus skatins pasilikti Europoje, o geriausius
 protus – atvykti į Europą. Suderintomis priemonėmis paremta europinė veikla turi unikalią
 pridėtinę vertę, jos struktūrizuojamasis poveikis ir veiksmingumas yra didesni nei valstybių
 narių dvišalių susitarimų.
 Minėta veikla remiasi ilga ir sėkminga veiklos programa „Marie Curie“, skirta tenkinti
 mokslo darbuotojų mokymo, mobilumo ir kilimo tarnyboje poreikius. Didele dalimi
 užtikrinant tęstinumą, didesnis dėmesys skiriamas šiems aspektams:
 • Didesnis struktūrizuojamasis poveikis, pavyzdžiui, įvedant bendrą regioninių,
 nacionalinių ir tarptautinių programų finansavimą pagal veiklos kryptį „Mokymasis visą
 gyvenimą ir kilimas tarnyboje“. „Bendro finansavimo“ tvarka nepakeis tos tvarkos, pagal
 kurią Europos lygiu prašoma stipendijų podaktariniams mokslo darbams ir pagal kurią
 tokios stipendijos skiriamos, kaip šiuo metu įprasta išimtinai pagal Šeštąją pagrindų
 programą. Tačiau Europoje individualios stipendijos jau įžengė į brandos laikotarpį. Tuo
 pačiu metu šalių pateiktuose šios srities pasiūlymuose nėra tikslų, vertinimo metodų ir
 LT 9 LT
 ---pagebreak--- darbo sąlygų nuoseklumo, taip pat išlieka suvaržytas jų tarptautinis ar europinis matmuo.
 Todėl siūloma atvirų kvietimų teikti paraiškas pagrindu bendrai finansuoti tokias atrinktas
 programas, atitinkančias Pagrindų programos tikslus. Bus vertinama ir atrenkama vien
 pagal nuopelnus, netaikant jokių apribojimų dėl atrenkamų bendradarbių kilmės ir
 užtikrinant priimtinas samdos ir darbo sąlygas (pvz., darbo užmokestį, socialinį draudimą,
 vadovavimą, profesinį ugdymą).
 • Pramonės įmonių dalyvavimas: nors bus išsaugotas programos „Marie Curie“ pobūdis
 „iš apačios į viršų“, įvairiems sektoriams ir juose pačiuose, ypač privačiame sektoriuje, bus
 labiau orientuojamasi į mokymą ir kilimą tarnyboje. Tai bus pasiekta akcentuojant
 papildomų įgūdžių ir kompetencijos įgijimą, iš esmės svarbų geresniam įmonėje atliekamų
 mokslinių tyrimų supratimui ir tų tyrimų kokybei. Tokios veiklos kokybė bus padidinta
 skatinant tarpsektorinę patirtį, pramonės įmonėms aktyviai dalyvaujant visoje veikloje ir
 parengiant specialią schemą viešojo ir privataus sektoriaus partnerystėms, visų pirma
 įskaitant MVĮ, dalytis žiniomis.
 • Bus sustiprintas tarptautinis matmuo. Be išvykstantiems mokslininkams skiriamų
 stipendijų, su sąlyga, kad jie grįš, prisidedančių prie ES mokslo darbuotojų mokymosi visą
 gyvenimą programų bei jų kilimo tarnyboje, toliau plečiamas tarptautinis
 bendradarbiavimas pasitelkiant mokslo darbuotojų iš trečiųjų šalių. Be to, įvedami
 papildomi bendradarbiavimo su ES kaimyninėmis šalimis ir ES mokslo ir technologijų
 susitarimo šalimis matmenys. Taip pat bus teikiama parama Europos mokslo darbuotojų
 „mokslo diasporoms“ užsienyje ir užsienio mokslo darbuotojams Europoje.
 7.4. Pajėgumai
 Specialioji programa „Pajėgumai“ visoje Europoje didins mokslinių tyrimų ir inovacijų
 pajėgumus. Pagal programą tęsiama ir sustiprinama veikla pagal ankstesnes pagrindų
 programas, taip pat įtrauktos svarbios naujovės.
 Vienas svarbiausių naujų elementų – tai numatytas strateginis metodas naujos mokslinių
 tyrimų infrastruktūros statybai remti, kuris papildys nuolatinę paramą optimaliam esamos
 mokslinių tyrimų infrastruktūros panaudojimui. Parama naujos infrastruktūros statybai bus
 realizuojama dviem etapais: parengiamuoju etapu ir statybos etapu. Remdamasi EMTISF
 (Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros strategijos forumas) darbo rengiant Europos naujos
 mokslinių tyrimų infrastruktūros planą rezultatais, Komisija nustatys prioritetinius projektus,
 kuriems pagal Septintąją pagrindų programą galėtų būti skirta EB parama. Šiems projektams
 Komisija atliks darbą palengvinančio tarpininko vaidmenį, visų pirma supaprastindama
 finansinių priemonių panaudojimo mechanizmus statybų etape, įskaitant lengvesnes
 galimybes gauti EIB paskolų, pasinaudojant rizikos pasidalijimo finansine priemone. 1 priede
 pateiktas EMTISF „galimybių sąrašas“, kurį sudaro konkretūs naujų, didelio masto mokslinių
 tyrimų infrastruktūrų, kurių Europos mokslo bendruomenei reikės ateinančiame
 dešimtmetyje, pavyzdžiai.
 Šios dvi mokslinių tyrimų paramos MVĮ ir MVĮ asociacijų naudai schemos bus taikomos,
 skiriant padidintą biudžetą, kad būtų atsižvelgta į didesnius MVĮ poreikius pavesti mokslinius
 tyrimus trečiosioms šalims.
 Žinių regionų veikla pasirėmė sėkminga bandomąja veikla. Siekiama suteikti tarptautiniams
 regionų tinklams galimybę visiškai išnaudoti savo stipriąsias mokslinių tyrimų puses, įvaldyti
 naujas mokslinių tyrimų sukurtas žinias ir palengvinti moksliniais tyrimais užsiimančių
 LT 10 LT
 ---pagebreak--- „sambūrių“, suburiančių universitetus, mokslinių tyrimų centrus, įmones ir regionines
 valdžios institucijas, kūrimąsi.
 Svarbus naujas elementas yra veikla, išlaisvinanti visą mokslinių tyrimų potencialą ES
 „suartėjimo“ ir atokiausiuose regionuose. Ar bus sukurta žinių ekonomika ir visuomenė
 priklauso nuo to, ar bus stiprinama Europos mokslinių tyrimų kompetencija, taip pat ar bus
 geriau panaudotas didelis nepaliestas visos ES mokslinių tyrimų potencialas. Veikla leis
 samdyti kitų ES šalių mokslo darbuotojus, komandiruoti mokslinius tyrimus atliekančius ir
 administracijos darbuotojus, organizuoti vertinimo priemones ir įsigyti bei plėtoti mokslinių
 tyrimų įrangą. Tokia veikla papildys šiuose regionuose jau esančių ir atsirandančių
 kompetencijos centrų mokslinių tyrimų pajėgumų stiprinimo galimybes ir poreikius, kurie gali
 būti patenkinti pasitelkus struktūrinius fondus.
 „Mokslas visuomenėje“ žymiai išplečia ankstesnės Pagrindų programos veiklą. Jis skatins
 kokybiškesnį mokslą, dėl kurio bus tobulinamos ES politikos kryptys, o visuomenė – labiau
 susidomėjusi ir informuota.
 Svarbus Septintosios pagrindų programos tikslas yra siekis sukurti patvarią ir darnią
 tarptautinę mokslo ir technologijos politiką, o veikla pagal programą „Pajėgumai“ užtikrins
 paramą šiam metodui, visų pirma padėdama nustatyti bendradarbiavimo prioritetus.
 Darnaus politikos kūrimo metu bus labiau pabrėžiamas nacionalinių ir regioninių mokslinių
 tyrimų politikų koordinavimas pasitelkiant specialią rėmimo schemą valstybių narių ir
 regionų tarptautinio bendradarbiavimo politikos klausimais iniciatyvoms. Tai leis geriau
 taikyti atvirą koordinavimo metodą mokslinių tyrimų politikai ir skatinti suderintas ar bendras
 šalių grupių ir regionų iniciatyvas srityse, kuriose svarbus tarptautinis matmuo.
 7.5. Jungtinio tyrimų centro veikla
 Tęsdamas mokslinę ir techninę paramą ES politikos formavimui JTC toliau didins savo
 orientaciją į užsakovą ir stiprins ryšius su mokslo bendruomene. Jis plėtos savo veiklą
 ypatingomis augimo, darnaus vystymosi ir saugumo aplinkybėmis.
 JTC veikla taip pat atsilieps į naujosios Lisabonos darbotvarkės kvietimą užtikrinti „geresnį
 reglamentavimą“. Nauji uždaviniai, susiję su augančiu poreikiu reaguoti į krizes, kritines
 situacijas ir politines būtinybes, bus sprendžiami atrinktose srityse plečiant pajėgumus ir
 priemones, siekiant ES mastu užtikrinti pakankamą paramą. Integruotas mokslinės ir
 techninės paramos politikai teikimo metodas taip pat bus viena pagrindinių šios specialiosios
 programos savybių.
 8. EUROPOS MOKSLINIŲ TYRIMŲ ŽINIŲ ERDVĖS KŪRIMAS PLĖTRAI UŽTIKRINTI
 Siekiant greitos pažangos link žinių ekonomikos ir visuomenės, Europos moksliniams
 tyrimams reikia naujų ambicijų ir veiksmingumo. Visiems dalyviams Europos Sąjungoje –
 šalių vyriausybėms, mokslinių tyrimų įstaigoms, pramonės įmonėms šioje veikloje tenka
 savas vaidmuo.
 Specialiosios programos, kuriomis įgyvendinama Septintoji pagrindų programa, skirtos iki
 maksimumo padidinti esamo biudžeto išlaidų Europos lygiu moksliniams tyrimams poveikį.
 Pagrindinės savybės yra: dėmesys, sutelktas į keturis tikslus atitinkamose specialiosiose
 programose, ir veikla bei įgyvendinimo priemonės, skirtos tiems tikslams pasiekti, didele
 LT 11 LT
 ---pagebreak--- dalimi užtikrintas tęstinumas, kartu su svarbiais naujais metodais, nuolat į paramą esamai
 kompetencijai ir būsimos mokslinių tyrimų kompetencijos pajėgumų kūrimą sutelktas
 dėmesys, supaprastintas valdymas užtikrinant paprastumą vartotojui ir rentabilumą, ir
 lankstumas, kad Pagrindų programa galėtų reaguoti į naujus poreikius ir galimybes.
 LT 12 LT
 ---pagebreak--- 1 priedas
 EMTISF „GALIMYBIŲ SĄRAŠAS“7
 • Antiprotonų ir jonų mokslinių tyrimų įrenginiai (AJMTĮ)
 • Nestabiliųjų izotopų intensyvių antrinių spindulių įrenginiai (SPIRAL II)
 • Europos giliavandenis neutrinių teleskopas (KM3NeT)
 • Nepaprastai didelis teleskopas (NDT) optinei astronomijai
 • Paneuropinė nanosandaros mokslinių tyrimų infrastruktūra (PNMTI)
 • Europos neutronų (skaldant atomo branduolį) tyrimų centras (European Spallation Source
 – ESS) – neutronų šaltinis
 • Europos XFEL – kietiesiems rentgeno spinduliams
 • IRUVX FELs tinklas – nuo infraraudonųjų iki minkštųjų rentgeno spindulių
 • ESFR modernizacija – sinchrotronas
 • Didelio našumo kompiuteriai Europai (HPCEUR)
 • Pakrantės mokslinių tyrimų laivas – ypač Baltijos jūroje
 • Mokslinių tyrimų ledlaužis „Aurora Borealis“
 • Europos daugiadisciplininė jūros dugno observatorija (EDJDO)
 • Europos biologinės įvairovės mokslinių tyrimų ir apsaugos infrastruktūra
 • Pažangi smegenų ir viso kūno vaizdo gavimo infrastruktūra
 • Europos biologinės informatikos infrastruktūra
 • Europinis pažangių klinikinių mokslinių tyrimų centrų tinklas
 • Europos biologinių bankų ir genomo išteklių tinklas
 • Didelio saugumo laboratorijos naujoms ligoms ir pavojams visuomenės sveikatai tirti
 • Viso žinduolių genomo funkcinės analizės infrastruktūra
 • Pavyzdinės bandomosios patalpos ir įranga biomedicininiams moksliniams tyrimams
 7
 Į naujas Europos mokslinių tyrimų infrastruktūras: EMTISF „Galimybių sąrašas“, 2005 m. kovas,
 www.cordis.lu/esfri/ .
 LT 13 LT
 ---pagebreak--- • Europos humanitarinių ir visuomenės mokslų mokslinių tyrimų observatorija
 (EHVMMTO)
 • Europos visuomenės nuomonės apklausa (EVNA)
 „Visuotiniai projektai“
 • ITER
 • Tarptautinė kosminė stotis (TKS)
 • Tarptautinis tiesinis greitintuvas (TTG)
 • Kvadratinio kilometro masyvas (KKM) – radioteleskopas
 • Tarptautinis sintezės medžiagų švitinimo įrenginys (TSMŠĮ)
 LT 14 LT
 ---pagebreak--- 2005/0187 (CNS)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl specialiosios programos „Žmonės“, kuria įgyvendinama Europos bendrijos 7-oji
 mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programa
 (2007–2013 m.)
 (Tekstas svarbus EEE)
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 166 straipsnį,
 atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą8,
 atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę9,
 atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę10,
 kadangi:
 (1) pagal EB sutarties 166 straipsnio 3 dalį, Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas
 Nr. .... /EB dėl Europos bendrijos 7-osios mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir
 demonstravimo veiklos pagrindų programos (2007–2013 m.) (toliau – Pagrindų
 programa) turi būti įgyvendinamas pasitelkus specialiąsias programas, kuriose yra
 apibrėžiamos išsamios jų įgyvendinimo taisyklės, nustatoma trukmė ir numatomos
 reikalingos priemonės.
 (2) Pagrindų programą sudaro keturios veiklos rūšys: tarptautinis bendradarbiavimas
 politikos apibrėžtomis temomis („Bendradarbiavimas“), mokslo darbuotojų pasiūlyti
 moksliniai tyrimai, grindžiami mokslinių tyrimų bendruomenės iniciatyva („Idėjos“),
 parama mokslo darbuotojų mokymui ir karjeros plėtrai („Žmonės“) ir parama
 mokslinių tyrimų pajėgumams stiprinti („Pajėgumai“). Veikla pagal programą
 „Žmonės“, susijusi su netiesiogine veikla, turėtų būti įgyvendinta šia specialiąja
 programa.
 (3) Įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo bei mokslinių tyrimų
 rezultatų sklaidos taisyklės, skirtos Pagrindų programai (toliau – dalyvavimo ir
 sklaidos taisyklės), turėtų būti taikomos šiai programai.
 (4) Pagrindų programa turėtų papildyti valstybėse narėse vykdomą veikla, taip pat kitą
 Bendrijos veiklą, reikalingą bendroms strateginėms pastangoms įgyvendinti Lisabonos
 8
 OL C [...], [...], p. [...].
 9
 OL C [...], [...], p. [...].
 10
 OL C [...], [...], p. [...].
 LT 15 LT
 ---pagebreak--- tikslus, visų pirma ją vykdant greta veiklos, susijusios su struktūriniais fondais, žemės
 ūkiu, švietimu, mokymu, konkurencija ir inovacijomis, pramone, sveikatos apsauga,
 vartotojų apsauga, užimtumu, energetika, transportu ir aplinka.
 (5) Pagal šią Pagrindų programą remiama su inovacijomis ir MVĮ susijusi veikla turėtų
 papildyti veiklą, vykdomą pagal Konkurencingumo ir inovacijų pagrindų programą.
 (6) Įgyvendinant Septintąją pagrindų programą gali prireikti papildomų programų, kuriose
 dalyvautų tik tam tikros valstybės narės, kad Bendrija dalyvautų programose, kurių
 imasi kelios valstybės narės, arba gali prireikti kurti bendrąsias įmones ar kitokias
 struktūras kaip apibrėžta Sutarties 168, 169 ir 171 straipsniuose.
 (7) Tarptautinė dimensija yra svarbiausias žmogiškųjų išteklių aspektas mokslinių tyrimų
 ir plėtros srityje Europoje. Kaip numatyta Sutarties 170 straipsnyje, šioje specialiojoje
 programoje gali dalyvauti šiuo tikslu reikiamus susitarimus sudariusios šalys, o
 projektų lygiu ir abipusės naudos pagrindu – trečiųjų šalių subjektai ir tarptautinės
 mokslinio bendradarbiavimo organizacijos. Be to, visoje veikloje, taip pat
 konkrečiuose projektuose pagal šią specialiąją programą gali dalyvauti pavieniai
 trečiųjų šalių mokslo darbuotojai.
 (8) Pagal šią programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla turėtų atitikti pagrindinius etikos
 principus, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pateiktus principus.
 (9) Pagrindų programa turėtų prisidėti prie darnaus vystymosi skatinimo.
 (10) Reikėtų užtikrinti patikimą Pagrindų programos finansų valdymą, o programą reikėtų
 įgyvendinti kaip įmanoma veiksmingiau ir vartotojui priimtiniausiu būdu, taip pat
 reikėtų didinti visų dalyvių galimybes ja pasinaudoti, laikantis 2002 m. birželio 25 d.
 Tarybos reglamento (EB, EURATOMAS) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų
 bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, 2002 m. gruodžio 23 d.
 Komisijos reglamento (EB, EURATOMAS) 2342/2002, nustatančio išsamias
 finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles, ir visų vėlesnių pakeitimų.
 (11) Reikėtų imtis atitinkamų priemonių siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui
 ir būtinų veiksmų susigrąžinti prarastas lėšas, kurios buvo neteisingai išmokėtos ar
 panaudotos, remiantis 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentu (EB,
 EURATOMAS) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo
 finansinio reglamento, 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentu (EB,
 EURATOMAS) Nr. 2342/2002, nustatančiu išsamias finansinio reglamento
 įgyvendinimo taisykles, ir visais vėlesniais pakeitimais; 1995 m. gruodžio 18 d.
 Tarybos reglamentu (EB, EURATOMAS) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų
 finansinių interesų apsaugos11, 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentu (EB,
 EURATOMAS) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų
 vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir
 kitų pažeidimų12 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1073/1999 dėl
 Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų13.
 11
 OL L 312, 1995.12.23, p. 1.
 12
 OL L 292, 1996.11.15, p. 2.
 13
 OL L 136, 1999.5.31, p. 1.
 LT 16 LT
 ---pagebreak--- (12) Šiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m.
 birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai
 suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką14.
 (13) Įgyvendinant šią programą pakankamai dėmesio reikėtų skirti lyčių aspekto
 integravimui, taip pat inter alia darbo sąlygoms, skaidrumui samdant darbuotojus ir
 priimtų dirbti pagal šią programą finansuojamuose projektuose ir programose mokslo
 darbuotojų karjeros plėtrai; visiems šiems aspektams orientacinį pagrindą suteikia
 2005 m. kovo 11 d. Komisijos rekomendacija dėl Europos mokslininkų chartijos ir
 Mokslininkų priėmimo į darbą elgesio kodekso15.
 (14) Ši programa atitinka ir remia žmogiškųjų išteklių Europos mokslinių tyrimų ir plėtros
 (MTP) srityje tolesnį integruotos strategijos įgyvendinimą ir plėtrą, remiantis
 „Mobilumo strategija EMTE“16 ir „Mokslininkai Europos mokslinių tyrimų erdvėje:
 viena profesija, daugialypės karjeros“17, taip pat joje atsižvelgiama į 2005 m.
 balandžio 18 d. Tarybos išvadas dėl žmogiškųjų išteklių MTP srityje18.
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 Specialioji programa „Žmonės“, skirta Bendrijos veiklai mokslinių tyrimų ir technologijų
 plėtros srityje, įskaitant demonstravimo veiklą (toliau – specialioji programa) yra priimama
 2007 m. sausio 1 d. – 2013 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui.
 2 straipsnis
 Specialiąja programa „Žmonės“ remiama veikla, kokybiškai ir kiekybiškai stiprinanti
 žmogiškųjų išteklių potencialą Europos mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje.
 Mokslo darbuotojų karjeros plėtrą ir mokymąsi remianti veikla pagal vadinamąją Marie Curie
 programą bus sustiprinta daugiau dėmesio skiriant pagrindiniams įgūdžių tobulinimo ir
 karjeros plėtros aspektams ir stiprinant ryšius su nacionalinėmis sistemomis.
 Šios veiklos tikslai ir pagrindinės kryptys yra nurodytos priede.
 3 straipsnis
 Šiai specialiajai programai įgyvendinti reikia 7129 mln. EUR, iš kurių mažiau nei 6 %
 skiriami Komisijos administracinėms išlaidoms.
 14
 OL L 184, 1999.7.17, p. 23.
 15
 K(2005) 576.
 16
 Komisijos komunikatas „Mobilumo strategija Europos mokslinių tyrimų erdvėje“: 2001.6.20
 KOM(2001) 331 ir Tarybos rezoliucija 2001/C367/01.
 17
 Komisijos komunikatas „Mokslininkai Europos mokslinių tyrimų erdvėje: viena profesija, daugialypės
 karjeros“: 2003.7.18 KOM(2003) 436, ir 2003.11.10 Tarybos rezoliucija OL C 282, 2003.11.25.
 18
 7723/05 Europos Sąjungos Taryba.
 LT 17 LT
 ---pagebreak--- 4 straipsnis
 1. Visa mokslinių tyrimų veikla pagal šią specialiąją programą turi būti vykdoma
 laikantis pagrindinių etikos principų.
 2. Pagal šią programą nefinansuojami šių sričių moksliniai tyrimai:
 – moksliniai tyrimai, kurių tikslas – klonuoti žmones reprodukciniais tikslais,
 – moksliniai tyrimai, skirti žmogaus genetiniam paveldui pakeisti, kai šie
 pakeitimai gali tapti paveldimi19,
 – moksliniai tyrimai, skirti žmogaus embrionams kurti, kai jų tikslas – tik atlikti
 mokslinius tyrimus ar įsigyti kamieninių ląstelių, įskaitant somatinių ląstelių
 branduolių perkėlimą.
 3. Pagal šią programą nefinansuojami šie moksliniai tyrimai:
 – moksliniai tyrimai, uždrausti visose valstybėse narėse,
 – moksliniai tyrimai, numatyti vykdyti valstybėje narėje, kurioje tokie tyrimai
 uždrausti.
 5 straipsnis
 1. Specialioji programa įgyvendinama pagal Septintosios pagrindų programos III priede
 nustatytas finansavimo schemas.
 2. Specialiajai programai taikomos dalyvavimo ir sklaidos taisyklės.
 6 straipsnis
 1. Komisija parengia specialiosios programos įgyvendinimo darbo programą, kurioje
 išsamiau išdėstomi priede nurodyti tikslai bei moksliniai ir technologiniai prioritetai,
 taip pat atskiroms temoms, pagal kurias kviečiama teikti paraiškas, taikomos
 finansavimo schemos ir įgyvendinimo grafikas.
 2. Darbo programoje atsižvelgiama į atitinkamą valstybių narių, asocijuotųjų šalių ir
 Europos bei tarptautinių organizacijų vykdomą mokslinių tyrimų veiklą. Prireikus ji
 atnaujinama.
 3. Darbo programoje bus apibrėžti kriterijai, kuriais remiantis bus vertinamos
 netiesioginės veiklos pagal finansavimo schemas paraiškos ir atrenkami projektai.
 Remiantis tais kriterijais bus vertinami kokybiniai pareiškėjų (mokslo darbuotojų ar
 organizacijų) aspektai ir jų pažangos potencialas, tam tikrais atvejais įskaitant
 įgyvendinimo sugebėjimus, taip pat siūlomos veiklos kokybė mokymo ir (arba) žinių
 perdavimo mokslinių tyrimų srityje atžvilgiu; siūlomos veiklos kuriama pridėtinė
 vertė Bendrijai ir formuojamasis poveikis, atsižvelgiant į tai, kaip ši veikla prisideda
 19
 Gali būti finansuojami moksliniai tyrimai, susiję su lytinių liaukų vėžio gydymu.
 LT 18 LT
 ---pagebreak--- prie šios specialiosios programos ir darbo programos tikslų įgyvendinimo. Šie
 kriterijai, visi svertiniai koeficientai ir reikalaujamas balų skaičius gali būti tiksliau
 apibrėžti ar papildyti darbo programoje.
 4. Darbo programoje gali būti nurodyta:
 a) organizacijos, gaunančios lėšas narystės mokesčio forma;
 b) parama veiklai, kurią vykdo specialų statusą turintys juridiniai subjektai.
 7 straipsnis
 1. Už konkrečios programos įgyvendinimą atsako Komisija.
 2. Priimant 6 straipsnio 1 dalyje minėtą darbo programą taikoma 8 straipsnio 2 dalyje
 numatyta tvarka.
 3. MTTP veiklai, kurios metu naudojami žmogaus embrionai ir žmogaus embrioninės
 kamieninės ląstelės, taikoma 8 straipsnio 3 dalyje numatyta tvarka.
 8 straipsnis
 1. Komisijai padeda komitetas.
 2. Darant nuorodą į šią straipsnio dalį taikoma Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnyje
 nustatyta valdymo tvarka laikantis šio sprendimo 7 straipsnio 3 dalies nuostatų.
 3. Darant nuorodą į šią straipsnio dalį taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7
 straipsniai.
 4. Laikotarpis, numatytas Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje, yra du
 mėnesiai.
 5. Komisija reguliariai informuoja komitetą apie bendrą specialiosios programos
 įgyvendinimo pažangą ir apie visus pagal šią programą finansuojamus MTTP
 veiksmus.
 Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.
 Priimta Briuselyje,
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 LT 19 LT
 ---pagebreak--- PRIEDAS
 MOKSLINIAI IR TECHNOLOGINIAI TIKSLAI, PAGRINDINĖS TEMŲ IR
 VEIKLOS KRYPTYS
 Įvadas
 Vienas iš pagrindinių konkurencinių pranašumų mokslo ir technologijų srityje yra
 žmogiškųjų išteklių kiekis ir kokybė. Kad galima būtų padidinti Europos pajėgumus ir
 siekti geresnių rezultatų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje, taip pat stiprinti ir
 toliau plėtoti Europos mokslinių tyrimų erdvę, reikia įgyvendinti pagrindinį strateginį šios
 programos tikslą – padaryti Europą patrauklesnę mokslo darbuotojams. Šio tikslo siekiama
 visoje Europoje aktyviai sisteminant mokymo mokslinių tyrimų srityje organizavimą,
 vykdymą ir kokybę, mokslo darbuotojų karjeros plėtrą, skirtingų sektorių ir mokslinių
 tyrimų organizacijų mokslo darbuotojų keitimąsi žiniomis ir skatinant moterų dalyvavimą
 mokslinių tyrimų ir plėtros veikloje.
 Ši programa bus įgyvendinama nuolat investuojant į žmones, daugiausia pagal nuoseklią
 Marie Curie programą, siekiant ugdyti mokslo darbuotojų gebėjimus ir kompetenciją visais
 jų karjeros etapais, nuo pradinių mokymų mokslinių tyrimų srityje iki karjeros plėtros ir
 mokymosi visą gyvenimą. Mobilumas, tiek tarptautinis, tiek tarp sektorių, taip pat
 skirtinguose sektoriuose ir skirtingose šalyse įgytos patirties pripažinimas ir tinkamos darbo
 sąlygos yra pagrindiniai visos Marie Curie programos elementai.
 Marie Curie programa yra atvira visoms Sutartyje numatytoms mokslinių tyrimų ir
 technologijų plėtros sritims. Mokslinių tyrimų sritį laisvai pasirenka pareiškėjai. Nepaisant
 to, siekiant reaguoti į kintančius Europos reikalavimus mokslininkų rengimo, mobilumo,
 karjeros plėtros ir keitimosi žiniomis srityse, paliekama galimybė imtis tam tikros veiklos
 pagal programą, pavyzdžiui, susijusios su mokslinėmis disciplinomis ir technologijų
 sritimis, dalyvaujančiais regionais, mokslo tyrimo organizacijų tipais ir mokslo
 darbuotojais. Taip pat galimi bendri kvietimai teikti paraiškas, susiję su kitomis Pagrindų
 programos dalimis.
 Manoma, kad aktyvus įmonių, įskaitant MVĮ, dalyvavimas sukuria svarbią pridėtinę vertę
 programai. Visa Marie Curie programa yra skatinamas aktyvesnis pramonės ir akademinės
 bendruomenės bendradarbiavimas mokslo darbuotojų rengimo, karjeros plėtros ir keitimosi
 žiniomis srityse, tačiau tam tikra veikla yra specialiai skirta pramonės ir akademinės
 bendruomenės sąsajoms ir partnerystei.
 Tarptautinis matmuo, esminė Europos mokslinių tyrimų ir plėtros žmogiškųjų išteklių
 srities sudėtinė dalis, bus plėtojamas sprendžiant karjeros plėtros klausimus, taip pat
 skatinant ir tobulinant tarptautinį mokslo darbuotojų bendradarbiavimą ir pritraukiant į
 Europą talentingus mokslo darbuotojus. Tarptautinis aspektas bus visos Marie Curie
 programos sudėtinė dalis; tarptautiniam aspektui plėtoti taip pat bus skirti atskiri veiksmai.
 Bus tinkamai atsižvelgiama į darnaus vystymosi ir lyčių lygybės principus. Šia programa
 siekiama užtikrinti lyčių aspekto integravimą skatinant lygias galimybes visoje Marie Curie
 programoje ir nustatant vyrų ir moterų dalyvavimo proporcijas (siekiama, kad dalyvautų
 bent 40 % moterų). Taip pat bus numatyti veiksmai, kuriais siekiama užtikrinti, kad mokslo
 darbuotojai išlaikytų tinkamą darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, ir padėti
 LT 20 LT
 ---pagebreak--- darbuotojams po pertraukos tęsti karjerą mokslinių tyrimų srityje. Be to, pagal šią programą
 prireikus bus svarstomi etiniai, socialiniai, teisiniai ir platesnio pobūdžio kultūriniai
 numatytų vykdyti mokslinių tyrimų ir jų galimo pritaikymo aspektai, taip pat mokslo ir
 technologijų plėtros bei numatymo socialinis ekonominis poveikis.
 Siekiant išnaudoti Europos galimybes tapti patrauklesne mokslo darbuotojams, Marie Curie
 programa bus susieta su kita veikla, vykdoma tiek pagal Bendrijos mokslinių tyrimų
 politiką, tiek pagal kitas Bendrijos politikos kryptis, pvz., švietimo, sanglaudos ir
 užimtumo. Tokias sąsajas bus siekiama sukurti ir nacionaliniu bei tarptautiniu lygiu.
 Etiniai aspektai
 Įgyvendinant šią specialiąją programą ir pagal ją vykdant mokslinius tyrimus turi būti
 laikomasi pagrindinių etikos principų. Šie principai, inter alia, apima ES pagrindinių teisių
 chartijoje numatytus principus, įskaitant žmogiškojo orumo ir žmogaus gyvybės apsaugą,
 asmens duomenų ir privatumo apsaugą, taip pat gyvūnų ir aplinkos apsaugą pagal Bendrijos
 teisę ir atitinkamas tarptautinių konvencijų, rekomendacijų bei elgesio kodeksų naujausias
 versijas, pavyzdžiui, Helsinkio deklaraciją, 1997 m. balandžio 4 d. Ovjede pasirašytą
 Europos Tarybos žmogaus teisių ir biomedicinos konvenciją ir jos papildomus protokolus,
 JT vaiko teisių konvenciją, UNESCO priimtą Visuotinę žmogaus genomo ir teisių
 deklaraciją, JT biologinio ir toksinio ginklo konvenciją (BTGK), Tarptautinę augalų
 genetinių išteklių maistui ir žemės ūkiui sutartį bei atitinkamas Pasaulinės sveikatos
 organizacijos (PSO) rezoliucijas.
 Taip pat bus atsižvelgta į Europos patarėjų grupės etinių biotechnologijos padarinių
 klausimais (1991–1997 m.) ir Europos mokslo ir naujų technologijų etikos grupės (nuo
 1998 m.) nuomones.
 Laikydamiesi subsidiarumo principo ir atsižvelgdami į Europoje egzistuojančius požiūrių
 skirtumus, mokslinių tyrimų projektų dalyviai privalo vadovautis teisės aktais ir etikos
 taisyklėmis, galiojančiomis šalyse, kuriose bus vykdomi moksliniai tyrimai. Bet kokiu
 atveju taikomos nacionalinės nuostatos, ir jokie moksliniai tyrimai, uždrausti kurioje nors
 valstybėje narėje ar kitoje šalyje, nebus finansuojami iš Bendrijos lėšų toje valstybėje narėje
 ar šalyje.
 Tam tikrais atvejais mokslinių tyrimų projektų įgyvendintojai, prieš pradėdami MTTP
 veiklą, privalo prašyti atitinkamų nacionalinių ar vietinių etikos komitetų pritarimo. Taip
 pat Komisija sistemingai atliks pasiūlymų, kurie susiję su etikos požiūriu jautriais
 klausimais arba kuriuose nebuvo tinkamai atsižvelgta į tokius klausimus, etinį
 persvarstymą. Tam tikrais atvejais etinis persvarstymas gali būti atliekamas projekto
 įgyvendinimo metu.
 Remiantis šio sprendimo 4 straipsnio 3 dalimi visose valstybėse narėse uždrausta mokslinių
 tyrimų veikla nebus finansuojama.
 Sutarties Protokolu dėl gyvūnų apsaugos ir gerovės Bendrija ir valstybės narės raginamos
 visapusiškai atsižvelgti į gyvūnų sveikatos ir gerovės reikalavimus, kai jos formuluoja ir
 įgyvendina Bendrijos politiką, taip pat mokslinių tyrimų politiką. Tarybos direktyva
 86/609/EEB dėl eksperimentiniais ir kitais mokslo tikslais naudojamų gyvūnų apsaugos
 reikalaujama, kad bandymų metu gyvūnai nepatirtų bereikalingų kančių, skausmo, baimės
 ar ilgalaikio sužalojimo, būtų naudojamas mažiausias gyvūnų skaičius ir pasirenkami
 LT 21 LT
 ---pagebreak--- gyvūnai su mažiausiu neurofiziologiniu jautrumu. Gyvūnų genetinio paveldo keitimas ir
 gyvūnų klonavimas gali būti svarstomas tik tuomet, kad tikslai yra etikos požiūriu
 pateisinami, ir esančios sąlygos užtikrina gyvūnų gerbūvį ir neprieštarauja biologinės
 įvairovės principams.
 Šios programos įgyvendinimo metu Komisija nuolat stebės mokslinę pažangą ir
 nacionalines bei tarptautines nuostatas, siekdama atsižvelgti į visus pokyčius.
 Etikos, susijusios su mokslo ir technologijų plėtra, moksliniai tyrimai bus vykdomi pagal
 specialiosios programos „Pajėgumai“ dalį „Mokslas visuomenėje“.
 Veiklos sritys:
 Bus remiama tokia Marie Curie programos veikla:
 - Pradinis mokslo darbuotojų mokymas
 Šia veikla siekiama remti pradinį mokslo darbuotojų mokymą, kuris paprastai
 organizuojamas per pirmuosius ketverius darbuotojų karjeros metus ir gali būti pratęsiamas
 dar vieneriems metams, jei tai būtina pradiniam mokymo etapui užbaigti. Pasitelkus
 tarptautinio bendradarbiavimo mechanizmus, kurių tikslas – susisteminti kokybišką
 pradinio mokslo darbuotojų mokymo veiklą visose valstybėse narėse ir asocijuotose šalyse
 tiek valstybiniame, tiek privačiame sektoriuose, šia veikla siekiama pagerinti mokslo
 darbuotojų karjeros perspektyvas abiejuose sektoriuose, tuo pat metu skatinant jaunus
 mokslo darbuotojus siekti karjeros mokslinių tyrimų srityje.
 Ši veikla bus įgyvendinama remiant konkurso būdu atrinktus viena kitą papildančių
 organizacijų iš skirtingų šalių tinklus, užsiimančius mokymais mokslinių tyrimų srityje. Šie
 tinklai bus grindžiami bendra mokymo programa mokslinių tyrimų srityje, sudaryta
 reaguojant į aiškiai apibrėžtus mokymo poreikius tam tikrose mokslo ir technologijų srityse,
 tinkamai atsižvelgiant į tarpdisciplinines ir naujai atsirandančias viršdisciplinines sritis.
 Šiose mokymo programose daugiausia dėmesio bus skiriama mokslo darbuotojų profesinės
 kompetencijos mokslinių tyrimų srityje ugdymui ir vystymui jų karjeros pradžioje.
 Mokymai bus labiausiai orientuoti į mokslo ir technologijų žinių tobulinimą studijuojant
 atskirus projektus, taip pat bus pasitelkti mokymo moduliai, skirti kitiems svarbiems
 įgūdžiams ir kompetencijai ugdyti, pvz., tokiose srityse kaip mokslinių tyrimų projektų ir
 programų valdymas bei finansavimas, intelektinės nuosavybės teisės ir kiti mokslinių
 tyrimų rezultatų panaudojimo būdai, verslumas, etiniai aspektai, bendravimas ir ryšiai su
 visuomene.
 Bendra mokslinių tyrimų mokymo programa turėtų būti nuosekli kokybės standartų
 požiūriu, numatant tinkamas priežiūros ir kuravimo priemones. Bendroje programoje
 reikėtų pasinaudoti papildoma tinklo dalyvių, įskaitant įmones ir kitokias sinergijos formas,
 kompetencija. Tuo tikslu reikėtų užtikrinti abipusį mokymo kokybės ir, jei įmanoma,
 diplomų bei kitokių pažymėjimų pripažinimą.
 Įgyvendinant šią veiklą ypač svarbus tiesioginis ar netiesioginis skirtingų sektorių
 organizacijų dalyvavimas, įskaitant privačių įmonių dalyvavimą (ar vadovavimą)
 atitinkamose srityse. Šioje veikloje gali dalyvauti viena mokslinių tyrimų organizacija arba
 keletas, jei aiškiai parodoma, kad reikiami mokslinių tyrimų mokymo programos elementai
 LT 22 LT
 ---pagebreak--- yra tinkamai įgyvendinami bendradarbiaujant su didesne grupe oficialiai tinklui
 nepriklausančių partnerių.
 Pagal šią programą Bendrija remtų:
 • pradedančiųjų mokslo darbuotojų, kuriuos reikia mokyti, įdarbinimą,
 • galimybes įsteigti patyrusiems mokslo darbuotojams skirtas akademines ar
 lygiavertes pareigas įmonėse, siekiant perduoti naujas žinias ir sustiprinti
 kontrolę;
 • trumpalaikių mokymo renginių (konferencijų, vasaros kursų ir specializuotų
 kursų) organizavimą, kuriuose galėtų dalyvauti tiek tinklui priklausantys, tiek
 jam nepriklausantys mokslo darbuotojai.
 - Mokymasis visą gyvenimą ir karjeros plėtra
 Ši veikla skirta patyrusiems mokslo darbuotojams skirtinguose jų karjeros etapuose, ja
 siekiama skatinti atskirų darbuotojų profesinės kompetencijos įvairinimą ugdant
 tarpdisciplininius ir daugiadisciplininius gebėjimus arba įgyjant patirties įvairiuose
 sektoriuose. Veiklos tikslas – padėti mokslo darbuotojams siekti vadovaujančių pareigų ir
 (arba) sustiprinti jų gebėjimą eiti tokias pareigas, pvz., vyriausiojo tyrėjo, profesoriaus ar
 kitas aukštas pareigas švietimo įstaigose ar įmonėse. Bus siekiama padėti mokslo
 darbuotojams tęsti karjerą po pertraukos arba (iš naujo) įsitraukti į mokslinių tyrimų veiklą
 valstybėse narėse ir asocijuotosiose šalyse, taip pat grįžti dirbti į savo šalį įgijus patirties
 užsienyje.
 Ši veikla skirta mokslo darbuotojams, turintiems mažiausiai 4 metų darbo visu etatu patirtį
 mokslinių tyrimų srityje. Kadangi ši veikla orientuota į mokymąsi visą gyvenimą ir karjeros
 plėtrą, tikimasi, kad joje dalyvaus profesinės patirties turintys mokslo darbuotojai.
 Ši veikla bus įgyvendinama:
 i) remiant individualias tarptautines europines stipendijas, Bendrijos lygiu tiesiogiai
 skiriamas geriausiems ir perspektyviausiems valstybių narių ir asocijuotųjų šalių mokslo
 darbuotojams pagal mokslo darbuotojų kartu su priimančiosiomis organizacijomis pateiktas
 paraiškas. Be tarptautinių stipendijų išvykstantiems mokslo darbuotojams, iš Bendrijos lėšų
 gali būti finansuojamas reintegracijos modulis;
 ii) bendrai finansuojant regionines, nacionalines ar tarptautines programas mokslinių tyrimų
 mokymų ir karjeros plėtros srityje, skiriant finansavimą konkurso būdu atrinktoms
 esamoms ar naujoms regioninėms, nacionalinėms ir tarptautinėms programoms, kuriomis
 siekiama šios veiklos tikslų ir kurios grindžiamos individų mobilumu. Įgyvendinant šias
 programas, paraiškas pateikę mokslo darbuotojai atrenkami vadovaujantis atviros ir
 nuopelnais paremtos konkurencijos principais, atranka vykdoma remiantis tarptautiniu to
 paties lygio mokslo darbuotojų atliekamu vertinimu neatsižvelgiant į pareiškėjų kilmę ir
 paskyrimo vietą. Galutiniams paramos gavėjams pagal šias programas turi būti pasiūlytos
 tinkamos darbo sąlygos.
 LT 23 LT
 ---pagebreak--- Dalinio finansavimo prašantys pareiškėjai vaidintų svarbų vaidmenį stiprinant mokslinių
 tyrimų žmogiškųjų išteklių pajėgumus atitinkamose savo veiklos srityse. Paprastai tai būtų
 organizacijos, patenkančios į vieną iš šių kategorijų:
 • oficialios valstybės įstaigos, atsakingos už stipendijų programų finansavimą ir
 valdymą, pvz., ministerijos, valstybės mokslinių tyrimų komitetai, akademijos
 ar mokslinių tyrimų agentūros;
 • kitos valstybės ar privačios įstaigos, įskaitant dideles mokslinių tyrimų
 organizacijas, kurios finansuoja ir valdo stipendijų programas, turėdamos
 oficialius įgaliojimus, arba kurios yra pripažintos valstybės valdžios institucijų,
 pavyzdžiui, valstybės valdžios institucijų pagal privatinę teisę įsteigtos
 agentūros, teikiančios viešąsias paslaugas, labdaros organizacijos ir kt.;
 • tarptautinės organizacijos, be kitos savo vykdomos veiklos administruojančios
 panašias schemas Europos lygiu.
 Kalbant apie bendro finansavimo tvarką, Bendrija visų pirma prisidės finansuojant
 stipendijas, kurios atitinka šios veiklos reikalavimus ir tikslus, susijusius su tarptautiniu
 mobilumu arba reintegracija sugrįžus į savo kilmės šalį tam tikrą laikotarpį praleidus
 trečiojoje šalyje.
 Abu įgyvendinimo būdai iš pradžių bus taikomi lygiagrečiai. Pagrindų programos
 įgyvendinimo metu abiejų būdų poveikio vertinimas padės nuspręsti, kurią įgyvendinimo
 tvarką taikyti likusiai programos daliai.
 - Pramonės ir mokslo įstaigų sąsajos ir partnerystė
 Šia veikla siekiama pradėti ir skatinti aktyvų viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų ir
 privačių komercinių įmonių, ypač VMĮ, bendradarbiavimą, kuris būtų grindžiamas
 ilgalaikėmis bendradarbiavimo programomis, atveriančiomis dideles keitimosi žiniomis
 galimybes ir skatinančiomis abiejų sektorių skirtingos kultūrinės aplinkos bei reikalingų
 įgūdžių abipusį supratimą.
 Veikla bus lanksčiai įgyvendinama pasitelkus bendradarbiavimo programas, kuriose
 dalyvautų bent dviejų valstybių narių ar asocijuotųjų šalių organizacijos iš abiejų sektorių,
 remiant bendradarbiavimą žmogiškųjų išteklių srityje. Bendrijos parama bus teikiama vienu
 ar keliais iš šių būdų:
 • laikinas personalo perkėlimas iš vieno partnerystės programoje dalyvaujančio
 sektoriaus į kitą, siekiant skatinti sektorių bendradarbiavimą;
 • laikinas patyrusių mokslo darbuotojų iš partnerystės programoje
 nedalyvaujančių organizacijų įdarbinimas abiejuose sektoriuose;
 • seminarų ir konferencijų, kurie skatintų keitimąsi žiniomis ir sektorių patirtimi,
 organizavimas siekiant, kad dalyvautų daugiau darbuotojų iš abiejų sektorių;
 • speciali MVĮ skirta priemonė: parama MVĮ įsigyjant smulkius įrenginius,
 susijusius su šių įmonių dalyvavimu bendradarbiavimo veikloje.
 LT 24 LT
 ---pagebreak--- - Tarptautinis matmuo
 Pripažįstant, kad tarptautinis matmuo yra vienas iš pagrindinių aspektų Europos MTP
 žmogiškųjų išteklių srityje, šiam aspektui plėtoti skirta kryptinga veikla apima tiek Europos
 mokslo darbuotojų karjeros plėtros klausimus, tiek ir tarptautinio mokslo darbuotojų
 bendradarbiavimo stiprinimą.
 Valstybių narių ir asocijuotųjų šalių mokslo darbuotojų karjeros plėtra bus remiama šiais
 būdais:
 i) pagal mokymosi visą gyvenimą ir kompetencijos įvairinimo programas skiriant
 tarptautines stipendijas išvykstantiems patyrusiems mokslo darbuotojams, kad jie įgytų
 naujų įgūdžių ir žinių, numatant privalomą jų grįžimą;
 ii) teikiant sugrįžimo ir tarptautinės reintegracijos paramą patyrusiems mokslo
 darbuotojams grįžus iš užsienio. Įgyvendinant šią veiklą taip pat bus remiamas užsienyje
 esančių mokslo darbuotojų iš valstybių narių ir asocijuotųjų šalių tinklų kūrimas, kad
 darbuotojai būtų informuojami apie Europos mokslinių tyrimų erdvės raidą ir aktyviai
 dalyvautų tame procese.
 Tarptautinis mokslo darbuotojų bendradarbiavimas bus remiamas tokiais būdais:
 i) skiriant tarptautines stipendijas atvykstantiems mokslo darbuotojams, kad į valstybes
 nares ir asocijuotąsias šalis atvyktų aukštos kvalifikacijos mokslo darbuotojai iš trečiųjų
 šalių, taip siekiant tobulinti žinias ir užmegzti aukšto lygio ryšius. Mokslo darbuotojams iš
 besivystančių šalių ar sparčiai augančios ekonomikos šalių gali būti naudinga parama grįžus
 į savo šalį. Taip pat bus remiamas trečiųjų šalių mokslo darbuotojų, dirbančių valstybėse
 narėse ar asocijuotose šalyse, tinklų kūrimas, siekiant susisteminti ir plėtoti mokslo
 darbuotojų ryšius su jų kilmės regionais.
 ii) plėtojant keleto mokslinių tyrimų organizacijų Europoje ir vienos ar kelių organizacijų,
 esančių toliau išvardytose šalyse, partnerystę:
 • šalyse, kuriose vykdoma Europos kaimynystės politika,
 • šalyse, su kuriomis ES yra sudariusi mokslo ir technologijų bendradarbiavimo
 sutartį.
 Pagal bendras programas Bendrijos parama bus teikiama trumpalaikėms pradedančiųjų ir
 patyrusių mokslo darbuotojų mainų programoms, abipusiai naudingų konferencijų ir kitų
 renginių organizavimui, taip pat nuolatinio pasikeitimo gera praktika, kuri turi tiesioginės
 įtakos su žmogiškaisiais ištekliais mokslinių tyrimų ir plėtros srityje susijusiems
 klausimams, sistemos kūrimui.
 - Speciali veikla
 Siekiant paremti tikros Europos darbo rinkos mokslo darbuotojams sukūrimą, reikia atlikti
 nuoseklius papildomus veiksmus, kad būtų pašalintos kliūtys mobilumui ir pagerintos
 mokslo darbuotojų karjeros perspektyvos Europoje. Šiais veiksmais bus visų pirma
 siekiama pagerinti suinteresuotųjų šalių ir plačiosios visuomenės informuotumą (vienas iš
 LT 25 LT
 ---pagebreak--- būdų – Marie Curie apdovanojimai), skatinti ir remti veiklą valstybių narių lygiu ir papildyti
 Bendrijos veiklą.
 LT 26 LT
 ---pagebreak--- TEISINĘ GALIĄ TURINTI FINANSINĖ PAŽYMA
 1. PASIŪLYMO PAVADINIMAS :
 Pasiūlymas dėl TARYBOS SPRENDIMO, kuriuo būtų priimta specialioji mokslinių
 tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programa: „Žmonės“ (2007–2013
 m.)
 2. VEIKLA PAGRĮSTO VALDYMO IR BIUDŽETO SUDARYMO PAGAL
 VEIKLOS RŪŠIS SISTEMA
 TYRIMAI
 3. BIUDŽETO EILUTĖS
 3.1. Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės ir administracinės
 pagalbos eilutės), įskaitant pavadinimus :
 08 10 01 02 Žmogiškieji ištekliai (galutinė biudžeto nomenklatūra 7-ajai Pagrindų
 programai bus nustatyta tinkamu laiku)
 3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė:
 2007–2013 m., jeigu bus pritarta naujoms finansinėms perspektyvoms
 3.3. Biudžetinės charakteristikos :
 Finansinės
 Biudžeto Šalių kandidačių perspektyvos
 Išlaidų rūšis Nauja ELPA įnašas
 eilutė įnašai išlaidų
 kategorija
 02, 06, 08,
 NPI Dif20/ TAIP TAIP TAIP Ne [1a]
 09 ir 11
 XX.01 NPI NDIF21 TAIP NE NE Ne [1a]
 XX.01.05 NPI NDIF TAIP TAIP TAIP Ne [1a]
 20
 Diferencijuoti asignavimai
 21
 Čia nediferencijuoti asignavimai, vėliau nurodomi kaip NDIF.
 LT 27 LT
 ---pagebreak--- 4. IŠTEKLIŲ APŽVALGA
 4.1. Finansiniai ištekliai
 4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinė22
 mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu)
 Skirs
 Išlaidų rūšis nio 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Iš viso
 Nr.
 Veiklos išlaidos23
 Įsipareigojimų 14.568,94
 asignavimai (ĮA) 8.1 a 4.955,289 6.450,321 7.929,201 9.553,215 11.203,503 12.811,940 6 67.472,416
 Mokėjimų 1.982,116 4.066,715 6.097,835 7.985,639 9.578,238 11.189,390 26.572,48 67.472,416
 asignavimai (MA) b 2
 24
 Administracinės išlaidos, neviršijančios orientacinės sumos 25
 Techninė ir
 8.2.
 administracinė C
 pagalba (NDIF) 4 706,648 720,781 735,196 749,900 764,898 780,196 795,800 5.253,418
 BENDRA ORIENTACINĖ
 SUMA
 Įsipareigojimų a
 asignavimai + 15.364,74
 c 5.661,937 7.171,102 8.664,398 10.303,115 11.968,401 13.592,136 6 72.725,834
 Mokėjimų b 2.688,764 4.787,496 6.833,031 8.735,539 10.343,136 11.969,586 27.368,28 72.725,834
 26
 asignavimai 2
 +
 c
 Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos27
 Žmogiškieji ištekliai
 8.2.
 ir susijusios išlaidos
 (NDIF) 5d 11,633 11,866 12,103 12,345 12,592 12,844 13,101 86,483
 Administracinės
 išlaidos,
 nepriskiriamos
 žmogiškiesiems
 ištekliams ir 8.2.
 susijusioms 6e
 išlaidoms,
 neįskaičiuotos į
 orientacinę sumą.
 (NDIF) 0,807 0,824 0,840 0,857 0,874 0,891 0,909 6,002
 22
 Šie skaičiai atitinka išlaidas, numatytas visai EB Pagrindų programai (žr. KOM(2005) 119).
 23
 Išlaidos, nepriklausančios atitinkamos xx antraštinės dalies xx 01 skyriui.
 24
 2013 m. ir ateinančių metų mokėjimų asignavimai
 25
 Išlaidos pagal xx antraštinės dalies xx 01 05 straipsnį.
 26
 2013 m. ir ateinančių metų mokėjimų asignavimai
 27
 Išlaidos pagal xx 01 skyrių, nepriskiriamos xx 01 05 straipsniams.
 LT 28 LT
 ---pagebreak--- Bendra orientacinė intervencijos finansinių išlaidų suma
 IŠ VISO ĮA, įskaitant a+c
 išlaidas žmogiškiesiems +d
 ištekliams +e 5.674,377 7.183,791 8.677,340 10.316,316 11.981,867 13.605,871 15.378,756 72.818,319
 IŠ VISO MA, įskaitant b+c 2.701,204 4.800,186 6.845,974 8.748,741 10.356,602 11.983,321 27.382,292 72.818,319
 išlaidas žmogiškiesiems +d
 ištekliams +e
 Išsami informacija apie bendrą finansavimą
 Jeigu į pasiūlymą yra įtrauktas bendras valstybių narių ar kitų įstaigų (nurodyti kurių)
 finansavimas, jo lygio įvertinimas turi būti nurodytas toliau pateikiamoje lentelėje (jei
 numatoma, kad bendrą finansavimą skirs skirtingos įstaigos, galima pridėti papildomų
 eilučių):
 mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu)
 Bendrą finansavimą n n+1 n +2 n +3 n +4 n+5 I viso
 teikianti įstaiga metai ir
 vėliau
 f
 IŠ VISO ĮA, įskaitant a+c
 bendrą finansavimą +d+
 e+f
 4.1.2. Suderinamumas su finansinėmis programomis
 ⌧ Pasiūlymas atitinka kitas finansines programas (2004 m. vasario mėn.
 Komisijos komunikatas dėl 2007–2013 m. finansinių perspektyvų KOM (2004)
 101).
 Atsižvelgiant į pasiūlymą, teks pakeisti atitinkamų finansinės perspektyvos
 išlaidų kategorijų programas.
 Įgyvendinant pasiūlymą gali tekti taikyti tarpinstitucinio susitarimo
 nuostatas28 (t.y., panaudoti lankstumo priemonę arba pertvarkyti finansinę
 perspektyvą).
 4.1.3. Finansinis poveikis pajamoms
 Pasiūlymas neturi finansinio poveikio pajamoms
 ⌧ Pasiūlymas turi finansinį poveikį, poveikis pajamoms yra toks:
 Kai kurios asocijuotosios valstybės gali prisidėti prie pagrindų programų finansavimo.
 28
 ˇr. tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.
 LT 29 LT
 ---pagebreak--- Pagal Finansinio reglamento 161 straipsnį Jungtinis tyrimų centras gali pasinaudoti
 pajamomis, gaunamomis iš įvairios konkurencinės veiklos ir iš kitų paslaugų, teikiamų
 išorės organizacijoms.
 Pagal Finansinio reglamento 18 straipsnį tam tikras pajamas galima panaudoti į
 konkrečius punktus įtrauktų išlaidų finansavimui.
 mln. EUR (vienos dešimtosios tikslumu)
 Prie Padėtis pradėjus taikyti priemonę
 taikant
 priemon
 Biudžeto Pajamos ę[n-1 [n n+1 n+2 n+3 n+4 n+5
 eilutė metai ] metai]
 a) pajamos, išreikštos
 absoliučiais skaičiais
 b) pajamų pokytis ∆
 4.2. Žmogiškųjų išteklių visos darbo dienos ekvivalentas (įskaitant pareigūnus,
 laikinus ir išorės darbuotojus) – išsamią informaciją žr. 8.2.1 punkte.
 Poreikiai metams 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013
 Iš viso žmogiškųjų 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848
 išteklių29
 5. CHARAKTERISTIKOS IR TIKSLAI
 5.1. Poreikis, kurį reikia patenkinti per trumpą ar ilgą laikotarpį.
 Siekiant didinti Europos pajėgumą ir gerinti darbą mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros
 srityje bei stiprinti ir toliau vystyti Europos mokslinių tyrimų erdvę reikia, kad Europa taptų
 patrauklesne mokslo darbuotojams. Visame pasaulyje didėjant konkurencijai, mokslo
 darbuotojams reikia sukurti atvirą ir konkurencingą Europos darbo rinką, siūlančią įvairias
 patrauklias karjeros perspektyvas.
 5.2. Bendrijai dalyvaujant sukurta pridėtinė vertė, pasiūlymo derėjimas su
 kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sinergija.
 Šioje programoje numatytos paramos pridėtinę vertę sudaro tarptautinio mobilumo bei
 mobilumo tarp atskirų sektorių skatinimas, mokslininkų mokymo organizavimo, vykdymo
 ir kokybės, aktyvios jų karjeros kūrimo, įvairių sektorių ir mokslinių tyrimų organizacijų
 29
 Lentelėje nurodyti skaičiai atitinka tik personalą, kuris finansuojamas pagal įsteigimo planą, skirtą
 visai netiesioginei veiklai, už kurią atsakingi Mokslinių tyrimų, Informacinės visuomenės,
 Energetikos ir transporto, Įmonių ir Žuvininkystės ir jūrų reikalų generaliniai direktoratai. Todėl į
 šiuos skaičius neįtrauktas įsteigimo plano pareigybių finansavimas iš veiklos biudžeto ir JTC
 įsteigimo plano pareigybių finansavimas (žr. dokumentus KOM(2005) 439 ir KOM(2005) 445).
 LT 30 LT
 ---pagebreak--- mokslininkų pasikeitimo žiniomis ir didesnio moterų dalyvavimo struktūrizavimas visoje
 Europoje.
 5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai veikla pagrįsto
 valdymo sistemos atžvilgiu
 Bendras tikslas – kiekybinis ir kokybinis žmogaus galimybių stiprinimas mokslinių tyrimų
 ir technologijų plėtros srityje Europoje, skatinant žmones įgyti mokslininko profesiją,
 raginant Europos mokslininkus likti Europoje, pritraukiant mokslininkus iš viso pasaulio ir
 siekiant, kad Europa taptų patrauklesne geriausiems mokslininkams. Tikslai apima žinių
 pasikeitimą tarp įvairių šalių, sektorių, organizacijų ir disciplinų mokslininkų bei didesnį
 moterų dalyvavimą mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje. Šių tikslų bus siekiama
 sistemingai investuojant į žmones, daugiausia panaudojant „Marie Curie programą“,
 didžiausią dėmesį skiriant mokslininkų įgūdžių ir kompetencijos tobulinimui visuose jų
 karjeros etapuose – nuo pirminio mokslininkų mokymo iki kilimo tarnyboje ir visą
 gyvenimą trunkančio mokymo. Tarptautinis mobilumas bei mobilumas tarp įvairių sektorių,
 patirties pripažinimas įvairiuose sektoriuose ir šalyse ir atitinkamos darbo sąlygos – tai
 pagrindinės „Marie Curie programos“ sudėtinės dalys.
 Išsamesni kiekvienos šių temų tikslai išdėstyti siūlomo teisės akto projekto I priede.
 Bus nustatyti trijų lygių veiklos rodikliai:
 - Kiekybiniai ir kokybiniai rodikliai, parodantys, koks yra atitikimo lygis, atsižvelgiant į
 MTTP žmogiškuosius išteklius ir karjeros plėtrą bei į šių sričių struktūrizavimo poveikį.
 - Valdymo rodikliai, skirti stebėti veiklą viduje ir paremti vadovybės sprendimų priėmimo
 procesą. Į juos gali būti įtrauktas biudžeto vykdymo lygis, laikas, skirtas sutartims sudaryti,
 ir laikas, skirtas mokėjimams.
 - Rezultatų (poveikio) rodikliai, skirti įvertinti bendrą veiksmingumą lyginant juos su
 iškeltais aukštais tikslais. Į juos galima įtraukti įvertinimus, atliekamus bendru pagrindų
 programos lygiu (pvz., poveikis siekiant Lisabonos, Gioteburgo, Barselonos ir kitų tikslų),
 ir įvertinimus MT lygiu (pvz., indėlis į ES mokslo ir technologijų ir ekonominę veiklą).
 5.4. Įgyvendinimo metodai (preliminarūs)
 Toliau pateikite metodą(-us), kurį(-iuos) pasirinkote priemonei įgyvendinti.
 ⌧ Centralizuotas valdymas
 ⌧ Tiesioginis Komisijos
 ⌧ Netiesioginis, deleguojant:
 ⌧ Vykdomosioms agentūroms
 ⌧ Bendrijų įkurtoms institucijoms, kaip nurodyta Finansinio
 reglamento 185 str.
 ڤ Nacionalinei(-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai(-oms), teikiančiai(-
 ioms) visuomenines paslaugas
 ٱ Pasidalijimas arba decentralizuotas valdymas
 ٱ Kartu su valstybėmis narėmis
 ٱ Kartu su trečiosiomis šalimis
 LT 31 LT
 ---pagebreak--- ٱ Bendras valdymas su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)
 Atitinkami komentarai:
 Komisija siūlo šią programą valdyti centralizuotai: tiesiogiai, vadovaujant
 Komisijai, ir netiesiogiai, perduodant vadovavimą vykdomajai agentūrai.
 Komisija dėl politikos vykdymo priežasčių ir toliau įgyvendins „Mokymosi visą
 gyvenimą ir karjeros plėtros“ veiklą, panaudodama bendro finansavimo būdus
 regioninėms, nacionalinėms arba tarptautinėms programoms mokslininkų mokymo
 ir karjeros plėtros srityse. Komisija taip pat toliau tiesiogiai vadovaus kai kurioms
 specialioms programoms.
 Įgyvendinant daugelį kitų priemonių, vykdoma daug nedidelės apimties projektų,
 tačiau toje veikloje nėra tiesioginio ryšio tarp faktinių finansuojamų projektų
 išsamios tolesnės veiklos ir MT politikos vystymo arba toks ryšys iš vis
 neegzistuoja. Vadovavimas šiai veiklai bus patikėtas vykdomajai agentūrai, kuri
 administruos kvietimus teikti paraiškas bei paraiškų priėmimą, priims biudžeto
 vykdymo priemones, skelbs konkursų nugalėtojus ir skirs išmokas, užsiims atskirų
 projektų valdymu ir mokėjimais bei rinks, analizuos ir perduos Komisijai visą
 informaciją, reikalingą valdyti programos įgyvendinimą. Komisija ir toliau atliks
 politikos priežiūrą, tvarkys darbo programas, prižiūrės vertinimo procesą, paraiškų
 atrinkimą (sprendimas dėl finansavimo). Komisija užtikrins grįžtamąją informaciją
 darbo programai, būsimoms programoms ir kitoms politikos iniciatyvoms,
 vykdydama stebėseną ir atlikdama persvarstymus visų projektų arba paprogramių
 lygiu. Ir toliau nebus atmesta galimybė samdyti privačias bendroves konkrečioms
 užduotims atlikti (pvz., IT priemonių kūrimui, eksploatavimui ir priežiūrai).
 6. STEBĖJIMAS IR VERTINIMAS
 Stebėsenos ir vertinimo aspektai yra išdėstyti pasiūlymo dėl 7-osios pagrindų programos
 Teisinę galią turinčioje finansinėje pažymoje, KOM(2005) 119 galutinis.
 7. KOVOS SU SUKČIAVIMU PRIEMONĖS
 Reikėtų imtis atitinkamų priemonių siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui ir būtinų
 veiksmų susigrąžinant prarastas lėšas, kurios buvo neteisingai išmokėtos ar panaudotos remiantis
 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų
 bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 30, 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos
 reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatančiu išsamias Tarybos reglamento (EB,
 Euratomas) Nr. 1605/2002 įgyvendinimo taisykles31, 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu
 (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos32, 1996 m.
 lapkričio 11 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų
 patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo
 sukčiavimo ir kitų pažeidimų33 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1073/1999
 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų34.
 30
 OL L 248, 2002.9.16, p. 1.
 31
 OL L 357, 2002.12.31, p. 1.
 32
 OL L 312, 1995.12.23, p. 1.
 33
 OL L 292, 1996.11.15, p. 2.
 34
 OL L 136, 1999.5.31, p. 1.
 LT 32 LT
 ---pagebreak--- 8. IŠAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS
 8.1. Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal jų finansines išlaidas
 Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu)
 (Turėtų 2007 metai 2008 metai 2009 metai 2010 metai 2011 metai 2012 metai 2013 metai IŠ VISO
 būti
 pateikti šių Re Iš viso R Iš viso Re Iš viso Re Iš viso Re Iš viso R Iš viso išlaidų Re Iš viso Rez Iš viso
 tikslų zul išlaidų e išlaidų zul išlaidų zu išlaidų zul išlaidų e zul išlaidų ultat išlaidų
 antraštinės tat z tat lta tat z tat ų
 dalys, ų u ų tų ų u ų skai
 priemonės ska lt sk sk ska l sk čius
 ir iči at aič ai iči t aič
 rezultatai) us ų ius či us a ius
 s us t
 k ų
 ai s
 či k
 u a
 s i
 č
 i
 u
 s
 VEIKLOS
 TIKSLAS
 Nr. 135 7.128,59
 545,376 696,400 845,795 1.009,786 1.176,426 1.338,861 1.515,952 6
 IŠ VISO 7.128,59
 IŠLAIDŲ 545,376 696,400 845,795 1.009,786 1.176,426 1.338,861 1.515,952 6
 35
 Kaip apibūdinta 5.3 skirsnyje.
 LT 33
 ---pagebreak--- 8.2. Administracinės išlaidos
 8.2.1. Žmogiškųjų išteklių skaičius ir rūšis
 Pareigų Personalas, skiriamas priemonei įgyvendinti iš esamų ir (arba) papildomų
 rūšys išteklių (pareigybių arba visos darbo dienos ekvivalentų skaičius)
 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013
 metai metai metai metai metai metai metai
 Pareigūnai A*/AD
 arba
 laikinasis B*,
 personalas36 C*/AST
 (XX 01 01)
 Personalas,
 finansuojamas37 pagal XX
 01 02 str.
 Kitas A*/AD
 personalas38,
 finansuojamas B*,
 pagal XX 01 05 C*/AST
 str.
 IŠ VISO39 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848
 36
 Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.
 37
 Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.
 38
 Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą.
 39
 Lentelėje nurodyti skaičiai atitinka tik personalą, kuris finansuojamas pagal įsteigimo planą, skirtą visai
 netiesioginei veiklai, už kurią atsakingi Mokslinių tyrimų, Informacinės visuomenės, Energetikos ir transporto,
 Įmonių ir Žuvininkystės ir jūrų reikalų generaliniai direktoratai. Todėl į šiuos skaičius neįtrauktas įsteigimo
 plano pareigybių finansavimas iš veiklos biudžeto ir JTC įsteigimo plano pareigybių finansavimas (žr.
 dokumentus KOM(2005) 439 ir KOM(2005) 445).
 LT 34 LT
 ---pagebreak--- 8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymas
 Pagrindų programos įgyvendinimas
 8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai
 (Pateikus daugiau kaip vieną šaltinį, nurodyti su kiekvienu šaltiniu susijusių pareigybių skaičių)
 ⌧ Šiuo metu programos valdymui skirtos pareigybės, kurios bus pakeistos arba joms
 skirtas laikas pratęstas.
 ⌧ Pareigybės, preliminariai skirtos 2006 m. MPS/PBP vykdyti.
 Pareigybės, kurių bus prašoma kitos MPS/PBP procedūros metu
 ⌧ Pareigybės, kurios bus perskirstytos, naudojant valdymo tarnybų išteklius (vidinis
 perskirstymas)
 Pareigybės, reikalingos n metams, tačiau nenumatytos tų metų MPS/PBP.
 LT 35 LT
 ---pagebreak--- 8.2.4. Kitos administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą (XX 01 05 –
 Administracinės valdymo išlaidos)40
 mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu)
 Biudžeto eilutė
 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013
 IŠ VISO
 metai metai metai metai metai metai metai
 (numeris ir pavadinimas)
 Teisės aktais numatyti
 darbuotojai
 xx.01 05 01 304,222 310,306 316,513 322,843 329,300 335,886 342,603 2.261,673
 Išorės personalas
 xx.01 05 02 205,478 209,587 213,779 218,055 222,415 226,863 231,401 1.527,577
 Kitos administracinės
 išlaidos
 xx.01 05 03 196,948 200,888 204,904 209,002 213,183 217,447 221,796 1.464,167
 I viso techninei ir
 administracinei
 pagalbai 706,648 720,781 735,196 749,900 764,898 780,196 795,800 5.253,418
 8.2.5. Finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos, neįskaičiuotos
 į orientacinę sumą
 mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu)
 2007 2009 2010 2012 2013
 metai 2008 metai metai 2011 metai metai IŠ
 Žmogiškųjų išteklių rūšis
 metai metai VISO
 2010
 Pareigūnai ir laikinas
 personalas (08 0101 ir) 11,633 11,866 12,103 12,345 12,592 12,844 13,101 86,483
 Personalas, finansuojamas
 pagal XX 01 02 str.
 (pagalbinis personalas,
 deleguotieji nacionaliniai
 ekspertai, personalas,
 dirbantis pagal sutartis ir kt.)
 Iš viso žmogiškiesiems
 ištekliams ir susijusioms
 išlaidoms
 (NEĮSKAIČIUOTOMS į
 orientacinę sumą) 11,633 11,866 12,103 12,345 12,592 12,844 13,101 86,483
 40
 Šie skaičiai atitinka išlaidas, numatytas visai EB Pagrindų programai (žr. KOM(2005) 119)
 LT 36 LT
 ---pagebreak--- Apskaičiuota – Administracinės išlaidos
 Apskaičiuotos atsižvelgiant į šias hipotezes:
 - oficialių darbuotojų skaičius biudžeto ex A dalyje liks toks pat kaip ir 2006 m.
 - išlaidos dėl numatytos infliacijos kiekvienais metais padidės 2%, kaip nurodyta Fiche 1
 REV (Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, susijęs su finansinėmis perspektyvomis),
 - prielaida, kad kiekvienais metais oficialiajam personalui bus skiriama 108 000 eurų, o
 išorės personalui – 70 000 eurų (2004 m. kainomis).
 Apskaičiuota – Personalas, finansuojamas pagal XX 01 02 str.
 Jei tinka, pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą.
 8.2.6 Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą41
 mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu)
 2012 ir
 2007 2008 2009 2010 2011 IŠ
 2013
 metai metai metai metai metai VISO
 metai
 XX 01 02 11 01 – Misijos 0,320 0,326 0,333 0,339 0,346 0,713 2,376
 XX 01 02 11 02 – Susitikimai ir konferencijos 0,010 0,010 0,011 0,011 0,011 0,023 0,076
 XX 01 02 11 03 – Komitetai42
 0,478 0,487 0,497 0,507 0,517 1,065 3,550
 XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos
 XX 01 02 11 05 – Informacinės sistemos
 2 Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01
 02 11)
 3 Kitos administravimui priskiriamos
 išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto
 eilutę)
 Iš viso administracinių išlaidų,
 nepriskiriamų žmogiškiesiems
 ištekliams ir susijusioms išlaidoms
 (NEĮSKAIČIUOTOMS į orientacinę
 sumą) 0,807 0,824 0,840 0,857 0,874 1,801 6,002
 Apskaičiuota - Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą
 41
 Šie skaičiai atitinka išlaidas, numatytas visai EB Pagrindų programai (žr. KOM(2005) 119).
 42
 Europos mokslinių tyrimų patariamosios valdybos (EMTPV) komitetas.
 LT 37 LT
 ---pagebreak--- Šie apskaičiavimai pagrįsti sumomis, kurių prašė Mokslinių tyrimų generalinis direktoratas
 2006 m., padidintomis 2% dėl numatytos metinės infliacijos. (Fiche 1 REV)
 Išlaidos, skirtoms žmogiškiesiems ir administraciniams ištekliams, apmokamos iš
 valdančiajam GD pagal metinių paskyrimų tvarką skirtų lėšų. Skiriant pareigybes, reikėtų
 atsižvelgti į galutinį pareigybių perskirstymą kiekvienam departamentui pagal naujas
 finansines perspektyvas.
 LT 38 LT


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 21.11.2017
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 304/20
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2017/2156 НА КОМИСИЯТА
 от 7 ноември 2017 година
 за вписване на наименование в регистъра на защитените наименования за произход и защитените географски указания [„Kiełbasa piaszczańska“ (ЗГУ)]
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 21 ноември 2012 г. относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни (1), и по-специално член 52, параграф 2 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 В съответствие с член 50, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) No 1151/2012 заявлението за регистрация на наименованието „Kiełbasa piaszczańska“, подадено от Полша, бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз
 (2).
 (2)
 Тъй като Комисията не получи никакви възражения по член 51 от Регламент (ЕС) No 1151/2012, наименованието „Kiełbasa piaszczańska“ следва да се регистрира,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 Регистрира се наименованието „Kiełbasa piaszczańska“ (ЗГУ).
 Наименованието по първа алинея се използва за идентифициране на продукт от клас 1.2. Месни продукти (варени, осолени, пушени и др.) от приложение XI към Регламент за изпълнение (ЕС) No 668/2014 на Комисията (3).
 Член 2
 Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
 Съставено в Брюксел на 7 ноември 2017 година.
 За Комисията,
 от името на председателя,
 Phil HOGAN
 Член на Комисията
 (1) ОВ L 343, 14.12.2012 г., стр. 1.
 (2) ОВ C 205, 29.6.2017 г., стр. 70.
 (3) Регламент за изпълнение (ЕС) No 668/2014 на Комисията от 13 юни 2014 г. за определяне на правила за прилагането на Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни (ОВ L 179, 19.6.2014 г., стр. 36).


text:
 24.9.2014
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 280/52
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1000/2014
 af 23. september 2014
 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),
 under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.
 (2)
 Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 23. september 2014.
 På Kommissionens vegne
 For formanden
 Jerzy PLEWA
 Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter
 (1) EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.
 (2) EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.
 BILAG
 Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
 (EUR/100 kg)
 KN-kode
 Tredjelandskode (1)
 Fast importværdi
 0702 00 00
 MK
 54,3
 TR
 83,3
 XS
 79,6
 ZZ
 72,4
 0707 00 05
 MK
 34,4
 TR
 95,4
 ZZ
 64,9
 0709 93 10
 TR
 116,6
 ZZ
 116,6
 0805 50 10
 AR
 151,6
 CL
 165,2
 IL
 114,0
 TR
 127,3
 UY
 119,6
 ZA
 133,6
 ZZ
 135,2
 0806 10 10
 AR
 128,7
 BR
 163,4
 EG
 160,1
 MK
 103,8
 TR
 119,3
 ZZ
 135,1
 0808 10 80
 AR
 262,7
 BA
 49,3
 BR
 65,3
 CL
 123,1
 NZ
 125,1
 US
 160,3
 ZA
 134,3
 ZZ
 131,4
 0808 30 90
 AR
 218,6
 CL
 231,7
 CN
 105,0
 TR
 121,4
 ZZ
 169,2
 0809 30
 TR
 121,6
 ZZ
 121,6
 0809 40 05
 MK
 9,0
 ZZ
 9,0
 (1) Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.


text:
 2.6.2012
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 143/5
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 467/2012
 af 1. juni 2012
 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),
 under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.
 (2)
 Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 1. juni 2012.
 På Kommissionens vegne For formanden
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter
 (1) EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.
 (2) EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.
 BILAG
 Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
 (EUR/100 kg)
 KN-kode
 Tredjelandskode (1)
 Fast importværdi
 0702 00 00
 AL
 87,5
 MA
 66,7
 TR
 81,9
 ZZ
 78,7
 0707 00 05
 MK
 43,6
 TR
 120,2
 ZZ
 81,9
 0709 93 10
 TR
 99,0
 ZZ
 99,0
 0805 50 10
 TR
 113,6
 ZA
 143,0
 ZZ
 128,3
 0808 10 80
 AR
 108,9
 BR
 83,7
 CA
 161,4
 CL
 104,5
 CN
 87,3
 NZ
 139,8
 US
 189,2
 UY
 67,3
 ZA
 110,3
 ZZ
 116,9
 0809 29 00
 US
 577,9
 ZZ
 577,9
 (1) Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.


type: wikipedia

text:
Atari 7800 är en spelkonsol tillverkad av Atari. Den skulle egentligen ha lanserats 1984 och såldes i begränsad upplaga i Kalifornien det året, innan den drogs in efter att Jack Tramiel tagit över företaget. Maskinen stoppades därefter i malpåse fram till 1986, då den åter lanserades för att rida på den nya konsolvåg som dragits igång av Nintendos NES. Atari 7800 var ursprungligen skapad för att ersätta Atari 5200 och få tillbaka marknadsandelarna som spelkonsolerna Intellivision och Colecovision tagit. Atari 7800 hade enkla digitala joystickar, var bakåtkompatibel med Atari 2600 och var billig. Maskinen kostade på den tiden ungefär 1 200 kronor men tekniskt kunde den aldrig konkurrera med NIntendo NES och senare Sega mastersystem, grafikmässigt var den likvärdig men ljudchippet var exakt samma som satt i Atari 2600 och hopplöst föråldrat och spelutvecklingen var aldrig i närheten av de titlar som NES och Sega erbjöd.
 Atari 7800 blev den sista bakåtkompatibla konsolen till år 2000, då Sony Computer Entertainment (numera Sony Interactive Entertaiment) lanserade Playstation 2. Bakåtkompatibilitet innebär att man kan spela spel skapade för en tidigare konsol.
 Specifikationer
 CPU: Custom 6502C, 1,79 MHz
 RAM: 4 kB
 ROM: 144 kB
 Grafikklockfrekvens: 7,16 MHz
 Källor
 Fotnoter
 Externa länkar
 HwB - teknisk info om Atari 7800 och dess kontakter
 7800
 Produkter lanserade 1984