text:
 16.12.2005
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 330/169
 Pravilnik št. 112 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) — Enotni pogoji za homologacijo žarometov motornih vozil z asimetričnim kratkim svetlobnim pramenom ali dolgim svetlobnim pramenom ali obema, ki so opremljeni z žarnico z žarilno nitko (1)
 A. UPRAVNE DOLOČBE
 0 PODROČJE UPORABE (2)
 Ta uredba velja za žaromete motornih vozil z asimetričnim kratkim svetlobnim pramenom in/ali dolgim svetlobnim pramenom, ki imajo lahko vgrajene leče iz steklenega ali plastičnega materiala in so opremljeni z zamenljivimi žarnicami z žarilno nitko.
 1 OPREDELITVE POJMOV
 Za namen te uredbe:
 1.1 „leča“ pomeni najbolj zunanji del žarometa (žarometne enote), ki oddaja svetlobo skozi svetlečo površino;
 1.2 „nanos“ pomeni kakršen koli izdelek ali izdelke, ki so v eni ali več plasteh naneseni na zunanjo površino leče;
 žarometi različnih „tipov“ pomenijo žaromete, ki se razlikujejo po bistvenih značilnostih, kot so:
 1.3.1 tovarniška ali blagovna znamka;
 1.3.2 značilnosti optičnega sistema;
 1.3.3 vključitev ali odstranitev sestavnih delov, ki lahko spremenijo optične učinke z refleksijo, lomom, absorpcijo in/ali deformacijo med obratovanjem;
 1.3.4 primernost za vožnjo po desni ali levi strani cestišča ali za obe smeri vožnje;
 1.3.5 vrsta proizvedenega svetlobnega pramena (kratki svetlobni pramen, dolgi svetlobni pramen ali oba);
 1.3.6 materiali, iz katerih so leče in morebitni nanosi;
 1.3.7 kategorija uporabljenih žarnic z žarilno nitko.
 1.4 Žarometi različnih „razredov“ (A ali B) pomenijo žaromete, ki jih določajo posebni fotometrični predpisi.
 1.5 Opredelitve pojmov iz Uredbe št. 48 in njenih sprememb, veljavne v času vloge za homologacijo, veljajo za to uredbo.
 2 VLOGA ZA HOMOLOGACIJO ŽAROMETA
 Vlogo za homologacijo predloži lastnik tovarniške ali blagovne znamke ali njegov ustrezno pooblaščen predstavnik. Podrobno opredeli:
 2.1.1 ali je žaromet predviden za kratki in dolgi svetlobni pramen ali le za enega od njiju;
 2.1.2 če gre za žaromet s kratkim svetlobnim pramenom, ali je ta namenjen vožnji po levi in desni strani cestišča ali le za desno ali le za levo stran vožnje;
 2.1.3 če je žaromet opremljen s prilagodljivim odsevnikom, položaj/položaje namestitve žarometa glede na tla in vzdolžno srednjo ravnino vozila;
 2.1.4 ali gre za žaromet razreda A ali B;
 2.1.5 kategorijo žarnic(e) z žarilno nitko, ki se uporablja, kot je navedeno v Uredbi št. 37.
 Vsaki vlogi za homologacijo se priloži:
 risbe v treh izvodih, ki so dovolj podrobne za identifikacijo tipa in predstavljajo prikaz prednjega dela žarometa s podrobnostmi o morebitnih rebrih na lečah in o prečnem prerezu; risbe prikažejo prostor, namenjen za homologacijsko oznako;
 2.2.1.1 če je žaromet opremljen s prilagodljivim odsevnikom, položaj/položaje namestitve žarometa glede na tla in vzdolžno srednjo ravnino vozila, če je žaromet predviden za uporabo le v tem položaju/teh položajih;
 2.2.2 krajši tehnični opis, vključno s skrajnimi položaji na podlagi spodnjega odstavka 6.2.9., kjer gre za žaromete, ki svetijo v ovinek;
 2.2.3 dva vzorca tipa žarometa.
 Za preskus plastičnega materiala, iz katerega so izdelane leče:
 trinajst leč;
 2.2.4.1.1 šest od teh leč se lahko nadomesti s šestimi vzorci materiala v velikosti najmanj 60 × 80 mm, z ravno ali izbočeno zunanjo površino in v največji meri ravno površino v sredini (polmer ukrivljenja najmanj 300 mm), veliko najmanj 15 × 15 mm;
 2.2.4.1.2 vsaka taka leča ali vzorec materiala se izdela po postopku, ki se uporablja v serijski proizvodnji;
 2.2.4.2 odsevnik, na katerega se lahko vgradijo leče po navodilih proizvajalca.
 2.3 Materialom, iz katerih so izdelane leče in morebitnega nanosa, se priloži poročilo o preskusu lastnosti teh materialov in nanosov, če so na njih že bili opravljeni preskusi.
 3 OZNAKE (3)
 3.1 Žarometi, predloženi v homologacijo, se opremijo s tovarniško ali blagovno znamko prosilca.
 3.2 Na leči in ohišju vsebujejo (4) dovolj prostora za homologacijsko oznako in dodatne simbole iz odstavka 4; ti prostori se označijo na risbah iz odstavka 2.2.1. zgoraj.
 3.3 Žarometi, zasnovani tako, da izpolnjujejo zahteve za vožnjo po levi in desni strani cestišča, imajo oznake, ki prikazujejo obe nastavitvi optične enote na vozilu ali žarnice z žarilno nitko na odsevniku; te oznake morajo vsebovati črki „R/D“ za nastavitev za vožnjo po desni strani cestišča in črki „L/G“ za nastavitev za vožnjo po levi strani cestišča;
 4 HOMOLOGACIJA
 4.1 Splošno
 4.1.1 Homologacija se podeli, če vsi vzorci tipa žarometa, predloženi v skladu z odstavkom 2 zgoraj, izpolnjujejo določbe te uredbe.
 4.1.2 Kjer združene, kombinirane ali integrirane svetilke izpolnjujejo zahteve več kot ene uredbe, se lahko namesti enotna mednarodna oznaka, če vsaka od združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk izpolnjuje določbe, ki veljajo zanjo.
 4.1.3 Številka homologacije se določi za vsak homologirani tip. Prvi dve števki (trenutno 00) navajata serije sprememb, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami uredbe ob podelitvi homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti enake številke za drug tip žarometa, ki je zajet v tej uredbi.
 Obvestilo o podelitvi ali razširitvi ali zavrnitvi ali preklicu homologacije ali o popolnem prenehanju proizvodnje tipa žarometa v skladu s to uredbo se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo to uredbo, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k tej uredbi, z navedbami v skladu z odstavkom 2.2.1.1.
 4.1.4.1 Če je žaromet opremljen s prilagodljivim odsevnikom in če se v skladu z navedbami iz odstavka 2.2.1.1. uporabi le v položaju/položajih namestitve, homologacija prosilca obvezuje, da na ustrezen način obvesti uporabnika o pravilnem položaju/pravilnih položajih namestitve.
 4.1.5 Razen oznake, določene v odstavku 3.1., se homologacijska oznaka, kot je opisano v odstavkih 4.2. in 4.3. spodaj, namesti na vsak žaromet v skladu s homologiranim tipom na podlagi te uredbe na mestu iz zgornjega odstavka 3.2.
 4.2 Sestava homologacijske oznake
 Homologacijska oznaka je sestavljena iz:
 mednarodne homologacijske oznake, ki vsebuje:
 4.2.1.1 krog, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (5);
 4.2.1.2 številko homologacije, predpisano v odstavku 4.1.3. zgoraj;
 naslednji dodatni simbol (ali simboli):
 4.2.2.1 na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve le za promet po levi strani cestišča, vodoravno puščico, ki, gledano od spredaj, kaže v desno, tj. na tisto stran cestišča, po kateri teče promet;
 4.2.2.2 na žarometih, zasnovanih, da z uporabo ustrezne nastavitve optične enote ali žarnice z žarilno nitko izpolnjujejo zahteve za obe smeri vožnje, vodoravno puščico z dvema konicama, ki kažeta ena v desno, druga pa v levo;
 4.2.2.3 na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve te uredbe le za kratki svetlobni pramen, črko „C“ za žaromet razreda A ali „HC“ za žaromet razreda B;
 4.2.2.4 na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve te uredbe le za dolgi svetlobni pramen, črko „R“ za žaromet razreda A ali „HR“ za žaromet razreda B;
 4.2.2.5 na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve te uredbe za kratki in dolgi svetlobni pramen, črki „CR“ za žaromet razreda A ali „HCR“ za žaromet razreda B;
 4.2.2.6 na žarometih z lečo iz plastičnega materiala skupino črk „PL“ v bližini simbolov, predpisanih v odstavkih 4.2.2.3. do 4.2.2.5. zgoraj;
 4.2.2.7 na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve te uredbe za dolgi svetlobni pramen, oznako največje svetilnosti, izraženo z referenčno oznako, kot je določeno v odstavku 6.3.2.1.2. spodaj, nameščeno v bližini kroga, ki obkroža črko „E“;
 pri združenih ali integriranih žarometih za dolgi svetlobni pramen je treba oznako največje skupne svetilnosti dolgega svetlobnega pramena navesti, kot je določeno zgoraj.
 V vsakem primeru se na obrazcih za homologacijo in sporočilih o podeljeni homologaciji, ki se predložijo državam pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo to uredbo, navedejo ustrezen način delovanja, uporabljen v preskusnem postopku v skladu z odstavkom 1.1.1.1. Priloge 4, in dovoljene/dovoljenih napetosti v skladu z odstavkom 1.1.1.2. Priloge 4.
 V ustreznih primerih se naprave označijo kot sledi:
 4.2.3.1 na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve te uredbe in so zasnovani tako, da žarilna nitka kratkega svetlobnega pramena ne sveti hkrati s katerokoli drugo svetlobno funkcijo, s katero je lahko integriran: poševnica (/) se namesti za simbolom žarometa s kratkim svetlobnim pramenom v homologacijski oznaki;
 4.2.3.2 na žarometih, ki izpolnjujejo zahteve iz Priloge 4 k tej uredbi le pri napetosti 6 V ali 12 V, se v bližini okova žarnice z žarilno nitko namesti simbol s številko 24, prečrtan s poševnim križem (x).
 4.2.4 Dve števki številke homologacije (trenutno 00), ki navajata serijo sprememb, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Uredbe ob izdaji homologacije in, če je to potrebno, predpisano puščico, se lahko označita v bližini zgornjih dodatnih simbolov.
 4.2.5 Oznake in simboli iz odstavkov od 4.2.1. do 4.2.3. zgoraj, morajo biti jasno čitljivi in neizbrisni. Lahko se namestijo na notranji ali zunanji (prozorni ali neprozorni) del žarometa, ki je neločljiv od prozornega dela žarometa, ki oddaja svetlobo. V vsakem primeru so vidni, ko se žaromet pritrdi na vozilo ali ko je odprt premičen del, kot je pokrov motorja.
 4.3 Namestitev homologacijske oznake
 4.3.1 Samostojne luči
 Slike od 1 do 10 iz Priloge 2 k tej uredbi prikazujejo primere pritrditve homologacijske oznake z zgoraj omenjenimi dodatnimi simboli.
 4.3.2 Združene, kombinirane ali integrirane svetilke
 Kjer so združene, kombinirane ali integrirane svetilke dokazano v skladu z zahtevami več uredb, se lahko namesti enotna mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz kroga, ki obkroža črko „E“, ki ji sledita številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo, in številka homologacije. Ta homologacijska oznaka je lahko nameščena kjer koli na združenih, kombiniranih ali integriranih svetilkah, če:
 4.3.2.1.1 je vidna, kot je to določeno v odstavku 4.2.5;
 4.3.2.1.2 ni mogoče odstraniti nobenega dela združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki prenaša svetlobo, ne da bi pri tem odstranili tudi homologacijsko oznako.
 Identifikacijski simbol za vsako svetilko, ki ustreza vsaki uredbi, v skladu s katero je bila podeljena homologacija, skupaj z ustreznimi spremembami, ki vključujejo zadnje večje tehnične spremembe Uredbe ob izdaji homologacije, in, če je potrebno, predpisano puščico, se označi:
 4.3.2.2.1 bodisi na ustrezni svetleči površini,
 4.3.2.2.2 ali pa v skupini, tako da je jasno razpoznavna vsaka od združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk (glej štiri možne primere v Prilogi 2).
 4.3.2.3 Velikost različnih delov enotne mednarodne homologacijske oznake ni manjša od najmanjše velikosti, ki jo za najmanjšo posamezno oznako zahteva uredba, po kateri je bila podeljena homologacija.
 4.3.2.4 Številka homologacije se določi za vsak homologirani tip. Ista pogodbenica ne sme dodeliti enake številke za drug tip združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk iz te uredbe.
 4.3.2.5 Slika 11 iz Priloge 2 k tej uredbi prikazuje primere homologacijskih oznak za združene, kombinirane ali integrirane svetilke z vsemi zgoraj omenjenimi dodatnimi simboli.
 4.3.3 Svetilke, katerih leče se uporabljajo za različne tipe žarometov in ki so lahko integrirane ali združene z drugimi svetilkami
 Uporabljajo se določbe iz odstavka 4.3.2. zgoraj.
 4.3.3.1 Razen tega je lahko, kadar se uporabi ista leča, ta označena z različnimi homologacijskimi oznakami, ki se nanašajo na različne tipe žarometov ali svetilnih enot, če ima ohišje žarometa, tudi če je neločljivo povezano z lečo, tudi prostor, opisan v odstavku 3.2. zgoraj, in homologacijske oznake za dejanske funkcije.
 Če imajo različni tipi žarometov isto ohišje, je slednje označeno z različnimi homologacijskimi oznakami.
 4.3.3.2 Slika 12 iz Priloge 2 k tej uredbi prikazuje primere homologacijskih oznak v zvezi z zgoraj omenjeno zadevo.
 B. TEHNIČNE ZAHTEVE ZA ŽAROMETE (6)
 5 SPLOŠNE ZAHTEVE
 5.1 Vsak vzorec ustreza zahtevam, opredeljenim v odstavkih 6. in 8. spodaj.
 Žarometi se izdelajo tako, da ohranijo predpisane fotometrične značilnosti in pri normalni uporabi ostanejo v dobrem delovnem stanju kljub tresljajem, ki so jim lahko izpostavljeni.
 5.2.1 Žarometi so opremljeni z napravo, ki omogoča takšno namestitev na vozilo, da bo v skladu s pravili, ki veljajo zanje. Takšne naprave ni treba namestiti na enote, pri katerih sta odsevnik in razpršilna leča neločljiva, če je uporaba takšnih enot omejena na vozila, na katerih je možno žaromet nastaviti na drugačen način.
 Kjer sta žaromet s kratkim svetlobnim pramenom in žaromet z dolgim svetlobnim pramenom, ki sta opremljena vsak s svojo žarnico z žarilno nitko, združena v sestavljeno enoto, naprava za nastavitev omogoča pravilno nastavitev vsakega posameznega optičnega sistema.
 5.2.2 Te določbe pa ne veljajo za sestavljene žaromete z neločljivimi odsevniki. Za ta tip sestave veljajo zahteve iz odstavka 6.3. te uredbe.
 5.3 Žaromet je opremljen z žarnico/žarnicami z žarilno nitko, homologirano/ homologiranimi v skladu z Uredbo št. 37. Lahko se uporabi katera koli žarnica z žarilno nitko iz Uredbe št. 37, če kazalo Uredbe št. 37 ne določa omejitev pri njeni uporabi (7).
 5.4 Deli, s katerimi je žarnica z žarilno nitko pritrjena na odsevnik, so izdelani tako, da je žarnico z žarilno nitko tudi v temi mogoče pritrditi le v pravilnem položaju (8).
 5.5 Okov žarnice z žarilno nitko je v skladu z značilnostmi iz publikacije IEC 61–2, tretja izdaja, 1969. Veljajo ustrezni tehnični podatkov o okovih žarnice glede na kategorijo uporabljene žarnice z žarilno nitko.
 5.6 Žarometi, zasnovani tako, da izpolnjujejo zahteve za vožnjo po desni in po levi strani cestišča, se lahko prilagodijo za določeno smer vožnje z ustrezno začetno nastavitvijo pri namestitvi na vozilo ali pa to selektivno nastavitev opravi voznik. Takšna začetna ali selektivna nastavitev vključuje, na primer, namestitev optične enote na vozilo pod določenim kotom ali namestitev žarnice z žarilno nitko pod določenim kotom glede na optično enoto. V vseh primerih sta mogoči le dve različni in natančno določeni nastavitvi, ena za vožnjo po desni in druga za vožnjo po levi strani cestišča, način izdelave pa onemogoča nenameren premik iz ene nastavitve v drugo ali nastavitev žarometa v vmesni položaj. Če je žarnico z žarilno nitko mogoče postaviti v dve različna položaja, morajo biti deli za pritrditev žarnice na odsevnik zasnovani in izdelani tako, da je žarnica v vsaki od teh dveh leg pritrjena tako točno, kot je zahtevano za žaromete, ki so namenjeni le za eno smer vožnje. Skladnost z zahtevami iz tega odstavka se preverja z vizualnim pregledom in po potrebi s poskusno namestitvijo.
 5.7 V skladu z zahtevami iz Priloge 4 se izvedejo dopolnilni preskusi, da se zagotovi, da pri uporabi ne pride do prekomerne spremembe pri fotometričnih značilnostih.
 5.8 Če je leča žarometa iz plastičnega materiala, se preskusi izvedejo v skladu z zahtevami iz Priloge 6.
 Na žarometih, zasnovanih tako, da zagotavljajo izmenično dolgi in kratki svetlobni pramen ali kratki in/ali dolgi svetlobni pramen, zasnovan tako, da lahko sveti v ovinek, je vsaka mehanska, elektromehanska ali druga naprava, ki je v ta namen vgrajena v žaromet, izdelana tako, da:
 5.9.1 je naprava dovolj močna, da kljub tresljajem, ki jim je lahko izpostavljena pri normalni uporabi vzdrži 50 000 postopkov, ne da bi pri tem nastala škoda;
 5.9.2 v primeru okvare osvetljenost nad črto H-H ne presega vrednosti kratkega svetlobnega pramena iz odstavka 6.2.5; razen tega je v preskusni točki 25 V (črta VV, D 75 cm) na žarometih, zasnovanih za kratki in/ali dolgi svetlobni pramen, ki lahko sveti v ovinek, najmanjša osvetljenost vsaj 5 luksov;
 5.9.3 se kratki ali dolgi svetlobni pramen vedno proizvede tako, da mehanizem ni v vmesnem položaju;
 5.9.4 uporabnik z navadnimi orodji ne more spreminjati oblike ali položaja gibljivih delov.
 6 OSVETLJENOST
 6.1 Splošne določbe
 6.1.1 Žarometi se izdelajo tako, da proizvajajo primerno neslepečo osvetljenost pri oddajanju kratkega svetlobnega pramena in dobro osvetlitev pri oddajanju dolgega svetlobnega pramena. Žaromet lahko sveti v ovinek z vključitvijo dodatnega vira svetlobe, ki je del žarometa za kratki svetlobni pramen.
 6.1.2 Osvetljenost, ki jo proizvaja žaromet, se določi z uporabo navpičnega zaslona, ki je postavljen 25 m pred žarometom in pod pravim kotom na njegove osi, kot je prikazano v Prilogi 3 k tej uredbi.
 6.1.3 Žarometi se preverijo s standardno (etalonsko) brezbarvno žarnico z žarilno nitko z nazivno napetostjo 12 V. Med pregledom žarometa se napetost na sponkah žarnice z žarilno nitko uravnava tako, da se proizvede referenčni svetlobni tok, kot je navedeno v ustreznih tehničnih podatkih iz Uredbe št. 37.
 6.1.4 Žaromet je sprejemljiv, če izpolnjuje zahteve tega odstavka 6 vsaj pri eni standardni (etalonski) žarnici z žarilno nitko, ki se lahko predloži skupaj z žarometom.
 6.2 Določbe o kratkih svetlobnih pramenih
 6.2.1 Kratki svetlobni pramen mora proizvajati dovolj ostro „ločnico“, da bi z njeno pomočjo omogočil zadovoljivo nastavitev. „Ločnica“ mora biti horizontalna ravna črta na tisti strani, ki je nasprotna smeri vožnje, za katero je izdelan žaromet; na drugi strani ne sme presegati prekinjene črte HV H1 H4, sestavljene iz ravne črte HV H1, ki z vodoravno in ravno črto H1 H4 tvori kot 45°, 25 cm nad ravno črto hh niti ravne črte HV H3 pri nagibu pod kotom 15° nad vodoravno črto (glej Prilogo 3). Ločnica, ki je nad črtama HV H2 in H2 H4 ter je posledica kombinacije obeh zgoraj navedenih možnosti, ni dopustna pod nobenim pogojem.
 Žaromet je usmerjen tako, da:
 6.2.2.1 je pri žarometih, zasnovanih tako, da izpolnjujejo zahteve za vožnjo po desni strani cestišča, ločnica vodoravna na levi polovici zaslona (9) in pri žarometih, zasnovanih tako, da izpolnjujejo zahteve za vožnjo po levi strani cestišča, ločnica vodoravna na desni polovici zaslona;
 6.2.2.2 je ta vodoravni del „ločnice“ na zaslonu 25 cm pod ravnijo hh (glej Prilogo 3);
 6.2.2.3 je „prelom“„ločnice“ na črti vv (10).
 6.2.3 Kadar je žaromet usmerjen tako, mora, če se njegova homologacija zahteva le za kratki svetlobni pramen (11), izpolnjevati le zahteve iz odstavkov 6.2.5. do 6.2.7. in 6.2.9. spodaj; če je predviden za kratki in dolgi svetlobni pramen, potem izpolnjuje zahteve iz odstavkov 6.2.5. do 6.2.7. in 6.3.
 6.2.4 Kjer tako usmerjeni žaromet ne izpolnjuje zahtev iz odstavkov 6.2.5. do 6.2.7. in 6.3., je njegovo nastavitev možno spremeniti, če os svetlobnega pramena ni prečno premaknjena v desno ali levo za več kot 1° (= 44 cm) (12).
 Za lažjo nastavitev s pomočjo „ločnice“ je lahko žaromet delno prekrit, da se tako poveča ostrina „ločnice“.
 6.2.5 Osvetljenost kratkega svetlobnega pramena na zaslonu izpolnjuje naslednje zahteve:
 Točka na merilnem zaslonu
 Zahtevana osvetljenost v luksih
 Žarometi za vožnjo po desni strani cestišča
 Žarometi za vožnjo po levi strani cestišča
 Žaromet razreda A
 Žaromet razreda B
 točka B 50 L
 točka B 50 R
 ≤ 0,4
 ≤ 0,4
 točka 75 R
 točka 75 L
 ≥ 6
 ≥ 12
 točka 75 L
 točka 75 R
 ≤ 12
 ≤ 12
 točka 50 L
 točka 50 R
 ≤ 15
 ≤ 15
 točka 50 R
 točka 50 L
 ≥ 6
 ≥ 12
 točka 50 V
 točka 50 V
 —
 ≥ 6
 točka 25 L
 točka 25 R
 ≥ 1,5
 ≥ 2
 točka 25 R
 točka 25 L
 ≥ 1,5
 ≥ 2
 katera koli točka v območju III
 ≤ 0,7
 ≤ 0,7
 katera koli točka v območju IV
 ≥ 2
 ≥ 3
 katera koli točka v območju I
 ≤ 20
 ≤ 2E (13)
 6.2.6 V območjih I, II, III in IV niso dopustna stranska odstopanja, ki bi zmanjšala dobro vidljivost.
 6.2.7 Vrednosti osvetljenosti v območjih „A“ in „B“ se, kot je prikazano na sliki C v Prilogi 3, preverijo z meritvijo fotometričnih vrednosti točk 1 do 8 na tej sliki; te vrednosti so znotraj naslednjih mejnih vrednosti (14):
 1 + 2 + 3 ≥ 0,3 luksa in
 4 + 5 + 6 ≥ 0,6 luksa in
 0,7 luksa≥ 7 ≥ 0,1 luksa in
 0,7 luksa≥ 8 ≥ 0,2 luksa.
 6.2.8 Žarometi, zasnovani tako, da izpolnjujejo zahteve za vožnjo po levi in desni strani cestišča, morajo pri obeh nastavitvah optične enote ali žarnice z žarilno nitko izpolnjevati zgoraj določene zahteve za ustrezno smer vožnje.
 Zahteve iz odstavka 6.2.5. zgoraj veljajo tudi za žaromete, zasnovane tako, da svetijo v ovinek.
 Če žaromet sveti v ovinek:
 6.2.9.1 z vrtenjem kratkega svetlobnega pramena ali vodoravnim premikanjem preloma ločnice, se meritve izvedejo po ponovni vodoravni usmeritvi celotnega sestavljenega žarometa, npr. z goniometrom;
 6.2.9.2 s premikanjem enega ali več optičnih delov žarometa brez vodoravnega premikanja preloma ločnice, se meritve izvedejo tako, da so ti deli v skrajnem delovnem položaju;
 6.2.9.3 z dodatnim virom svetlobe brez vodoravnega premikanja preloma ločnice, se meritve izvedejo tako, da je ta vir svetlobe vključen.
 6.3 Določbe o dolgih svetlobnih pramenih
 6.3.1 Pri žarometih, zasnovanih za dolgi in kratki svetlobni pramen, se meritve osvetljenosti dolgega svetlobnega pramena na zaslonu izvedejo z isto nastavitvijo žarometa kot pri meritvah iz odstavka 6.2.5. do 6.2.7. zgoraj; če je žaromet izdelan le za dolgi svetlobni pramen, je nastavljen tako, da je območje največje osvetljenosti na presečišču črt hh in vv; takšen žaromet mora izpolnjevati le zahteve iz odstavka 6.3. Kjer je pri žarometih za dolgi svetlobni pramen uporabljen več kot en vir svetlobe, se za določitev največje vrednosti osvetljenosti (EM) uporabijo kombinirane funkcije.
 Osvetljenost kratkega svetlobnega pramena na zaslonu izpolnjuje naslednje zahteve.
 Presečišče (HV) črt hh in vv je pod krivuljo izoluks za 80 % največje osvetljenosti. Ta največja vrednost (EM) ni nižja od 32 luksov za žaromete razreda A in 48 luksov za žaromete razreda B. Največja vrednost pod nobenim pogojem ne presega 240 luksov; razen tega pri kombiniranem žarometu za kratki in dolgi svetlobni pramen ta največja vrednost ne presega 16-kratne osvetljenosti, izmerjene za kratki svetlobni pramen pri točki 75 R (ali 75 L).
 6.3.2.1.1 Največja svetilnost (IM) dolgega svetlobnega pramena, izražena v tisočih kandel, se izračuna s formulo:
 IM = 0,625 EM
 6.3.2.1.2 Referenčna oznaka (I'M) te največje svetilnosti iz odstavka 4.2.2.7. zgoraj se dobi z razmerjem:
 Ta vrednost se zaokroži na vrednost 7,5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45 – 50.
 6.3.2.2 Osvetljenost, ki se začenja v točki HV in poteka vodoravno na desno in levo, ni manjša od 16 luksov za žaromet razreda A in 24 luksov za žaromet razreda B na razdalji 1,125 m ter od 4 luksov za žaromet razreda A in 6 luksov za žaromet razreda B na razdalji 2,25 m.
 Pri žarometih s prilagodljivim odsevnikom veljajo zahteve iz odstavkov 6.2. in 6.3. za vsak položaj namestitve, naveden v skladu z odstavkom 2.1.3. Za potrditev se uporabi naslednji postopek:
 6.4.1 Vsak uporabljeni položaj je prikazan na preskusnem goniometru na podlagi črte, ki združuje središče vira svetlobe in točke HV na zaslonu, v katerega je usmerjen pramen. Prilagodljivi odsevnik se potem pomakne v takšen položaj, da je vzorec svetlobe na zaslonu ustreza predpisom za usmerjanje iz odstavkov 6.2.1. do 6.2.2.3. in/ali 6.3.1.
 6.4.2 Pri odsevniku, ki je bil začetno pritrjen v skladu z odstavkom 6.4.1., mora žaromet izpolnjevati ustrezne fotometrične zahteve iz odstavkov 6.2. in 6.3.
 6.4.3 Ko je odsevnik z uporabo naprave za nastavitev žarometov navpično premaknjen s svojega začetnega položaja za ± 2° ali vsaj v skrajni položaj, če je ta manjši od 2°, se izvedejo dodatni preskusi. Po ponovni usmeritvi celotnega žarometa (na primer z goniometrom) v ustrezni nasprotni smeri se izhodna svetloba v naslednjih smereh nadzoruje in je znotraj zahtevanih mejnih vrednosti:
 kratki svetlobni pramen: točki HV in 75 R (ali 75 L);
 dolgi svetlobni pramen: EM in točka HV (odstotek EM).
 6.4.4 Če prosilec ni navedel več kot enega položaja namestitve, se postopek iz odstavkov 6.4.12. do 6.4.3. ponovi za vse druge položaje.
 6.4.5 Če prosilec ni zahteval posebnih položajev namestitve, je žaromet namenjen meritvam iz odstavkov 6.2. in 6.3., pri čemer je naprava za nastavitev žarometov v srednjem položaju. Dodatni preskus iz odstavka 6.4.3. se izvede pri odsevniku, pomaknjenem v skrajni položaj (namesto ± 2°) z napravo za nastavitev žarometov.
 6.5 Osvetljenost zaslona, določena v odstavkih 6.2.5. do 6.2.7. in 6.3. zgoraj, se izmeri s fotoreceptorjem, katerega učinkovita površina je v kvadratu s stranico 65 mm.
 7 BARVA
 7.1 Barva oddane svetlobe je bela. Svetloba pramenov, izražena v trikromatskih koordinatah CIE, je v naslednjih mejah:
 meja proti modri
 x ≥ 0,310
 meja proti rumeni
 x ≤ 0,500
 meja proti zeleni
 y ≤ 0,150 + 0,640 x
 meja proti zeleni
 y ≤ 0,440
 meja proti vijolični
 y ≥ 0,050 + 0,750 x
 meja proti rdeči
 y ≥ 0,382
 8 OCENITEV ZASLEPLJENOSTI
 Oceni se zaslepljenost, ki jo povzroči kratki svetlobni pramen žarometa (15).
 C. NADALJNJE UPRAVNE DOLOČBE
 9 SPREMEMBA TIPA ŽAROMETA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE
 Vsaka sprememba tipa žarometa se sporoči upravnemu organu, ki je odobril tip žarometa. Omenjeni organ lahko potem:
 9.1.1 meni, da spremembe ne bodo imele znatnih škodljivih učinkov in da žaromet v vsakem primeru izpolnjuje zahteve; ali
 9.1.2 od tehnične službe, odgovorne za opravljanje preskusov, zahteva nadaljnje poročilo o preskusu.
 9.2 Potrditev ali zavrnitev homologacije z navedbo sprememb, se po postopku iz odstavka 4.1.4. zgoraj sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo to uredbo.
 9.3 Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu obrazcu za obveščanje o podeljeni homologaciji, pripravljenemu za takšno razširitev, in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo to uredbo, na obrazcu za obveščenje o podeljeni homologaciji, ki se sklada z vzorcem iz Priloge 1 k tej uredbi.
 10 SKLADNOST PROIZVODNJE
 Skladnost proizvodnih postopkov ustreza določilom iz Dodatka 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) v naslednjih zahtevah:
 10.1 Žarometi, homologirani po tej uredbi, se izdelajo tako, da izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 6 in 7 zato, da bi bili v skladu s homologiranim tipom.
 10.2 Izpolnjene so minimalne zahteve za skladnost postopkov nadzora proizvodnje iz Priloge 5 k tej uredbi.
 10.3 Izpolnjene so minimalne zahteve za vzorčenje iz Priloge 7 k tej uredbi, ki ga opravi inšpektor.
 10.4 Organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Ta preverjanja se običajno opravijo enkrat na dve leti.
 10.5 Pri tem se ne upošteva žarometov z očitnimi okvarami.
 10.6 Referenčna oznaka se ne upošteva.
 11 KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE
 11.1 Homologacija, ki je bila podeljena za tip žarometa v skladu s to uredbo, se lahko prekliče, če zahteve niso izpolnjene ali če ima žaromet homologacijsko oznako, ki ni v skladu s homologiranim tipom.
 11.2 Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja to uredbo, prekliče homologacijo, ki jo je prej odobrila, o tem na obrazcu za obveščanje, ki se sklada z vzorcem iz Priloge 1 k tej uredbi takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo to uredbo.
 12 POPOLNO PRENEHANJE PROIZVODNJE
 Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip žarometa, za katerega je bila podeljena homologacija v skladu s to uredbo, o tem obvesti organ, ki je odobril homologacijo. Ko ta organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo to uredbo, na obrazcu za obveščanje, ki se sklada z vzorcem iz Priloge 1 k tej uredbi
 13 IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI OPRAVLJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER UPRAVNIH ORGANOV
 Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo to uredbo, Sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki opravljajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in katerim se pošljejo obrazci, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije ali popolno prenehanje proizvodnje.
 (1) ki vključuje
 dodatek 1 k izvirni različici uredbe – datum začetka veljavnosti: 11. avgust 2002.
 dodatek 2 k izvirni različici uredbe – datum začetka veljavnosti: 10. december 2002.
 dodatek 3 k izvirni različici uredbe – datum začetka veljavnosti: 30. oktober 2003
 (2) Ta uredba ne vsebuje določb, ki preprečujejo pogodbenici Sporazuma, ki uporablja to uredbo, da prepove kombinacijo žarometa z lečo iz plastičnega materiala, homologirano na podlagi te uredbe, in mehanske naprave za čiščenje žarometa (z brisalniki).
 (3) Za žaromete, zasnovane v skladu z zahtevami za le eno smer vožnje (po desni ali po levi strani), se nadalje priporoča, da se na prednji leči žarometa neizbrisno označi meja površine, ki se lahko prekrije, da ne bi motila udeležencev v prometu v državi, v kateri je stran vožnje nasprotna tisti, za katero je izdelan žaromet. Ta oznaka ni potrebna, če je območje jasno razpoznavno že iz zasnove.
 (4) Če je leča neločljivo povezana z ohišjem žarometa, zadošča edinstvena oznaka kot pri odstavku 4.2.5.
 (5) 1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 10 za Jugoslavijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35 (prosto), 36 za Litvo, 37 za Turčijo, 38 (prosto), 39 za Azerbajdžan, 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije podelijo države članice z uporabo svojih oznak ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo, 46 za Ukrajino, 47 za Južno Afriko in 48 za Novo Zelandijo. Naknadne številčne oznake se dodelijo drugim državam v kronološkem zaporedju, po katerem ratificirajo ali pristopijo k Sporazumu o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, podeljenih na podlagi teh predpisov, in generalni sekretar Združenih narodov tako dodeljene številčne oznake sporoči pogodbenicam Sporazuma.
 (6) Tehnične zahteve za žarnice z žarilno nitko: glej Uredbo št. 37.
 (7) Žarnice z žarilno nitko HIR1 in/ali H9 lahko v povezavi z namestitvijo naprav(e) za čiščenje žarometa v skladu z Uredbo št. 45 proizvajajo le kratki svetlobni pramen. Razen tega velja v zvezi z navpičnim naklonom pri namestitvi teh luči določba iz odstavka 6.2.6.2.2. Uredbe št. 48, 1. serija sprememb.
 (8) Žaromet izpolnjuje zahteve iz tega odstavka, če se lahko žarnica z žarilno nitko z lahkoto namesti v žaromet in je pozicionirne nastavke mogoče pravilno vstaviti v reže tudi v temi.
 (9) Testni zaslon mora biti dovolj širok, da omogoča pregled „ločnice“ vsaj v razponu 5° na obeh straneh črte vv.
 (10) Če svetlobni pramen nima ločnice z jasnim „prelomom“, se prečna nastavitev izvede na najboljši možni način za izpolnjevanje zahtev osvetljenosti pri točkah 75 R in 50 R za vožnjo po desni strani cestišča ter točkah 75 L in 50 L za vožnjo po levi strani cestišča.
 (11) Tak poseben žaromet „s kratkim svetlobnim pramenom“ lahko vključuje dolgi svetlobni pramen, za katerega zahteve ne veljajo.
 (12) Meja nove nastavitve 1° na desno ali levo ni nezdružljiva s ponovno zgornjo ali podnjo navpično nastavitvijo. Slednja je omejena le z zahtevami iz odstavka 6.3. Vseeno vodoravni del „ločnice“ ne sme biti nad črto hh (določbe iz odstavka 6.3. ne veljajo za žaromete, ki izpolnjujejo zahteve te uredbe le za dolgi svetlobni pramen).
 (13) E je dejanska izmerjena vrednost pri točki 50R ali 50L.
 (14) Vrednosti osvetljenosti pri kateri koli točki v območjih A in B, ki je tudi znotraj območja III, ne presega 0,7 luksa.
 (15) Ta zahteva bo v priporočilu organom.
 PRILOGA 1
 SPOROČILO
 (Največji format: A4 (210 × 297 mm))
 PRILOGA 2
 PRIMERI HOMOLOGACIJSKIH OZNAK
 Žaromet, ki je označen z eno od zgornjih homologacijskih oznak, je bil homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu z Uredbo št. XXX s številko homologacije 243, izpolnjuje zahteve te uredbe v njeni izvirni obliki (00). Kratki svetlobni pramen je zasnovan le za vožnjo po desni strani cestišča. Črki CR (Slika 1) označujeta, da gre za kratki in dolgi svetlobni pramen žarometa razreda A, črke HCR (Slika 2) pa, da gre za kratki in dolgi svetlobni pramen žarometa razreda B.
 Številka 30 označuje, da je največja svetilnost dolgega svetlobnega pramena med 86 250 in 101 250 kandelami.
 Opomba: Številka homologacije in dodatni simboli se namestijo v bližino kroga ter nad ali pod črko „E“, ali desno ali levo od te črke. Števke številke homologacije so na isti strani črke „E“ in so usmerjene v isto smer.
 Izogibati se je treba uporabi rimskih številk za homologacijo, da se prepreči kakršna koli zamenjava z drugimi simboli.
 Žaromet, ki ima zgornjo homologacijsko oznako, izpolnjuje zahteve te uredbe v zvezi s kratkim in dolgim svetlobnim pramenom ter je zasnovan:
 Slika 3: Razred A za vožnjo le po levi strani cestišča.
 Sliki 4a in 4b: Razred B za obe smeri vožnje z ustrezno nastavitvijo optične enote ali žarnice z žarilno nitko na vozilo.
 Žaromet, ki ima zgornjo homologacijsko oznako, je žaromet z lečo iz plastičnega materiala, ki izpolnjuje zahteve te uredbe le v zvezi s kratkim svetlobnim pramenom in je zasnovan:
 Slika 5: Razred A za obe smeri vožnje.
 Slika 6: Razred B za vožnjo le po desni strani cestišča.
 Žaromet, ki ima zgornjo homologacijsko oznako, je žaromet, ki izpolnjuje zahteve te uredbe:
 Slika 7: Razred B le v zvezi s kratkim svetlobnim pramenom in je zasnovan za vožnjo le po levi strani cestišča.
 Slika 8: Razred A le v zvezi z dolgim svetlobnim pramenom.
 Identifikacija žarometa z lečo iz plastičnega materiala, ki izpolnjuje zahteve te uredbe:
 Slika 9: Razred B v zvezi s kratkim in dolgim svetlobnim pramenom ter je zasnovan za vožnjo le po desni strani cestišča.
 Slika 10: Razred B le v zvezi s kratkim svetlobnim pramenom in je zasnovan za vožnjo le po desni strani cestišča.
 Kratki svetlobni pramen ne sme goreti hkrati z dolgim svetlobnim pramenom in/ali drugim integriranim žarometom.
 Poenostavljene oznake za združene, kombinirane ali integrirane svetilke
 (Navpične in vodoravne črte prikazujejo obliko naprave za svetlobno signalizacijo. Niso del homologacijske oznake).
 Vzorec A
 Vzorec B
 Vzorec C
 Vzorec D
 Opomba: Štirje zgornji primeri ustrezajo svetlobni napravi s homologacijsko oznako, sestavljeni iz:
 prednje pozicijske svetilke, homologirane v skladu s serijo 02 sprememb Uredbe št. 7,
 žarometa razreda B s kratkim svetlobnim pramenom za vožnjo po desni in levi strani cestišča ter dolgim svetlobnim pramenom z največjo svetilnostjo med 86 250 in 101 250 kandelami (kot je nakazano s številko 30), homologiranega v skladu z zahtevami te uredbe v njeni izvirni obliki (00), z vgrajeno lečo iz plastičnega materiala,
 prednjega žarometa za meglo, homologiranega v skladu s serijo 02 sprememb Uredbe št. 19, z vgrajeno lečo iz plastičnega materiala,
 prednje smerne svetilke kategorije 1a, homologirane v skladu s serijo 01 sprememb Uredbe št. 6.
 Zgornji primer ustreza oznaki leče iz plastičnega materiala, ki je predvidena za uporabo na različnih tipih žarometov, in sicer:
 ali na žarometu razreda B s kratkim svetlobnim pramenom za obe smeri vožnje ter dolgim svetlobnim pramenom z največjo svetilnostjo med 86 250 in 101 250 kandelami (kot je nakazano s številko 30), homologiranem v Nemčiji (E1) v skladu z zahtevami te uredbe v njeni izvirni obliki (00),
 ki je integriran s
 prednjo pozicijsko svetilko, homologirano v skladu s serijo 02 sprememb Uredbe št. 7;
 ali na žarometu razreda A s kratkim svetlobnim pramenom za obe smeri vožnje ter dolgim svetlobnim pramenom z največjo svetilnostjo med 33 750 cd in 45 000 cd (kot je nakazano s številko 12.5), homologiranem v Nemčiji (E1) v skladu z zahtevami te uredbe v njeni izvirni obliki (00),
 ki je integriran z
 enako prednjo pozicijsko svetilko kot zgoraj;
 ali celo na obeh zgoraj omenjenih žarometih, homologiran kot posamezna svetilka.
 Ohišje žarometa je označeno z edino veljavno številko homologacije, na primer:
 Zgornji primer ustreza oznaki leče iz plastičnega materiala, ki je uporabljena za sklop dveh žarometov, homologiran v Franciji (E2) s številko homologacije 81151, ki je sestavljen iz:
 žarometa razreda B za kratki in dolgi svetlobni pramen z največjo svetilnostjo med x in y kandelami, ki izpolnjuje zahteve te uredbe, ter
 žarometa razreda B za dolgi svetlobni pramen za obe smeri vožnje z največjo svetilnostjo med w in z kandelami, ki izpolnjuje zahteve te uredbe, pri čemer je največja skupna svetilnost dolgih svetlobnih pramenov med 86 250 in 101 250 kandelami.
 PRILOGA 3
 MERILNI ZASLON
 A. Žaromet za vožnjo po desni strani cestišča
 (dimenzija v mm pri zaslonu, postavljenem v oddaljenosti 25 m)
 B. Žaromet za vožnjo po levi strani cestišča
 (dimenzija v mm pri zaslonu, postavljenem v oddaljenosti 25 m)
 Opomba: Slika C prikazuje merilne točke za vožnjo po desni strani cestišča. Točki 7 in 8 se za vožnjo po levi strani cestišča premakneta na ustrezno mesto na desni strani slike.
 PRILOGA 4
 PRESKUS STABILNOSTI FOTOMETRIČNIH ZNAČILNOSTIH ŽAROMETOV V OBRATOVANJU
 PRESKUSI CELOTNIH ŽAROMETOV
 Ko so v skladu s predpisi te uredbe izmerjene fotometrične vrednosti v točki za Emax za dolgi svetlobni pramen in v točkah HV, 50 R, B 50 L za kratki svetlobni pramen (ali HV, 50 L, B 50 R za žaromete, zasnovane za vožnjo po levi strani cestišča) se preskusi stabilnost fotometričnih značilnosti celotnega žarometa v obratovanju. „Celotni žaromet“ pomeni celotno svetilko, vključno z bližnjimi deli karoserije, ki bi lahko vplivali na količino toplote, ki jo oddaja svetilka.
 1 PRESKUS STABILNOSTI FOTOMETRIČNIH ZNAČILNOSTI
 Preskusi se izvedejo v suhem in mirnem okolju pri temperaturi okolice 23 °C ± 5 °C, pri čemer je celotni žaromet nameščen na podlago, kar velja kot pravilna namestitev na vozilo.
 1.1 Čisti žaromet
 Žaromet je prižgan 12 ur, kot je navedeno v odstavku 1.1.1., nato se opravi pregled, kot je predpisano v odstavku 1.1.2.
 1.1.1 Preskusni postopek (1)
 Žaromet je prižgan za določen čas:, tako da:
 (a)
 Če se homologira le ena svetlobna funkcija (dolgi ali kratki svetlobni pramen ali žaromet za meglo), ustrezna žarilna nitka sveti tako dolgo, kot je predpisano (2).
 (b)
 Pri žarometu s kratkim svetlobnim pramenom in enim ali več dolgimi svetlobnimi prameni ali pri žarometu s kratkim svetlobnim pramenom in prednjim žarometom za meglo:
 (i)
 Žaromet sledi naslednjemu ciklu, dokler ne poteče predpisani čas:
 15 minut je prižgana žarilna nitka kratkega svetlobnega pramena;
 5 minut so prižgane vse žarilne nitke.
 (ii)
 Če prosilec izjavi, da se žaromet uporablja le pri prižganem kratkem svetlobnem pramenu ali dolgem svetlobnem pramenu/hkrati prižganih dolgih svetlobnih pramenih (3), se preskus izvede v skladu s tem pogojem, tako da se zaporedno aktivirata (2) kratki svetlobni pramen za polovico časa trajanja in dolgi svetlobni pramen/dolgi svetlobni prameni (hkrati) za polovico časa trajanja, določenega v odstavku 1.1. zgoraj.
 (c)
 Pri žarometu s prednjim žarometom za meglo in enem ali več dolgih svetlobnih pramenih:
 (i)
 Žaromet sledi naslednjemu ciklu, dokler ne poteče predpisani čas:
 15 minut je prižgan prednji žaromet za meglo;
 5 minut so prižgane vse žarilne nitke.
 (ii)
 Če prosilec izjavi, da se žaromet uporablja le pri prižganem prednjem žarometu za meglo ali dolgem svetlobnem pramenu/hkrati prižganih dolgih svetlobnih pramenih (3), se preskus izvede v skladu s tem pogojem, tako da se zaporedno aktivirata (2) prednji žaromet za meglo za polovico časa trajanja in dolgi svetlobni pramena/dolgih svetlobnih prameni (hkrati) za polovico časa trajanja, določenega v odstavku 1.1. zgoraj.
 (d)
 Pri žarometu s kratkim svetlobnim pramenom, enem ali več dolgih svetlobnih pramenih in prednjem žarometu za meglo:
 (i)
 Žaromet sledi naslednjemu ciklu, dokler ne poteče predpisani čas:
 15 minut je prižgana žarilna nitka kratkega svetlobnega pramena;
 5 minut so prižgane vse žarilne nitke.
 (ii)
 Če prosilec izjavi, da se žaromet uporablja le pri prižganem kratkem svetlobnem pramenu ali dolgem svetlobnem pramenu/hkrati prižganih dolgih svetlobnih pramenih (3), se preskus izvede v skladu s tem pogojem, tako da se zaporedno aktivirata (2) kratki svetlobni pramen za polovico časa trajanja in dolgi svetlobni pramen/dolgih svetlobni pramen(i) za drugo polovico časa, določenega v odstavku 1.1. zgoraj, medtem ko prednji žaromet za meglo sledi ciklu 15-minutne izključitve in 5-minutne vključitve za polovico časa trajanja in med delovanjem dolgega svetlobnega pramena.
 (iii)
 Če prosilec izjavi, da se žaromet uporablja le pri prižganem kratkem svetlobnem pramenu ali le pri prižganem prednjem žarometu za meglo (3), se preskus izvede v skladu s tem pogojem, tako da se zaporedno aktivirata (2) kratki svetlobni pramen za polovico časa trajanja in prednji žaromet za meglo za polovico časa trajanja, določenega v odstavku 1.1. zgoraj, medtem ko dolgi svetlobni pramen(i) sledi(jo) ciklu 15-minutne izključitve in 5-minutne vključitve za polovico časa trajanja in med delovanjem kratkega svetlobnega pramena.
 (iv)
 Če prosilec izjavi, da se žaromet uporablja le pri prižganem kratkem svetlobnem pramenu ali le dolgem svetlobnem pramenu/dolgih svetlobnih pramenih (3) ali le prednjim žarometom za meglo (3), se preskus izvede v skladu s tem pogojem, tako da se zaporedno aktivirata (2) kratki svetlobni pramen za tretjino časa trajanja in dolgi svetlobni pramen/dolgi svetlobni prameni za tretjino časa trajanja ter prednji žaromet za meglo za tretjo tretjino časa trajanja, določenega v odstavku 1.1. zgoraj.
 (e)
 Pri kratkem svetlobnem pramenu, ki sveti v ovinek z dodatnim virom svetlobe, se med tem, ko je vključen le kratki pramen svetlobe, ta vir svetlobe vklopi za 1 minuto in izklopi za 9 minut (glej Dodatek 1 k Prilogi 4).
 1.1.1.2 Preskusna napetost
 Napetost se prilagodi tako, da se doseže 90 odstotkov največje moči, določene v Uredbi št. 37 za uporabljeno žarnico/žarnice z žarilno nitko v uporabi.
 Uporabljena moč je v vseh primerih v skladu z ustrezno vrednostjo žarnice z žarilno nitko z nazivno napetostjo 12 V, razen če prosilec prošnje za homologacijo navede, da se žaromet lahko uporabi pri drugačni napetosti. V tem primeru se preskus z žarnico z žarilno nitko izvede pri največji dovoljeni moči.
 1.1.2 Rezultati preskusa
 1.1.2.1 Vizualni pregled
 Ko se žaromet stabilizira na temperaturi okolice, se leča žarometa in morebitna zunanja leča, očistita s čisto, vlažno bombažno krpo. Potem se žaromet vizualno pregleda; ne sme imeti vidnih odstopanj, deformacij, razpok ali sprememb barve leče žarometa ali morebitne zunanje leče.
 1.1.2.2 Fotometrični preskus
 Za izpolnjevanje zahtev te uredbe je treba fotometrične vrednosti preveriti v naslednjih točkah:
 kratki svetlobni pramen:
 50 R – B 50 L – HV pri žarometih, zasnovanih za vožnjo po desni strani cestišča,
 50 L – B 50 R – HV pri žarometih, zasnovanih za vožnjo po levi strani cestišča,
 dolgi svetlobni pramen: točka Emax
 Pri kakršni koli deformaciji nosilca žarometa zaradi toplote se lahko izvede drugačna usmeritev (spremembo položaja ločnice določa odstavek 2 te priloge).
 Dovoljeno je 10-odstotno razhajanje med fotometričnimi značilnostmi in vrednostmi, izmerjenimi pred preskusom, vključno z odstopanji fotometričnega postopka.
 1.2 Umazan žaromet
 Po opravljenem preskusu iz odstavka 1.1. zgoraj se žaromet pripravi v skladu z odstavkom 1.2.1. in se v skladu z odstavkom 1.1.2. opravi njegov pregled se žaromet prižge za eno uro, kot je navedeno v odstavku 1.1.1.
 1.2.1 Priprava žarometa
 1.2.1.1 Preskusna mešanica
 1.2.1.1.1 Za žaromet z zunanjo lečo iz stekla:
 Na žaromet se nanese mešanica vode in onesnaževala, ki vsebuje:
 9 utežnih delov kremenčevega peska z velikostjo delcev 0–100 μm, 1 utežni del praška iz rastlinskega oglja (iz bukovine) z velikostjo delcev 0–100 μm, 0,2 utežnega dela NaCMC (4) in ustrezno količino destilirane vode s prevodnostjo ≤ 1 mS/m. Mešanica ne sme biti starejša od 14 dni.
 1.2.1.1.2 Za žaromet z zunanjo lečo v plastičnem materialu:
 Na žaromet se nanese mešanica vode in onesnaževala, ki vsebuje:
 9 utežnih delov kremenčevega peska z velikostjo delcev 0–100 μm, 1 utežni del praška iz rastlinskega oglja (iz bukovine) z velikostjo delcev 0–100 μm, 0,2 utežnega dela NaCMC (4), 13 utežnih delov destilirane vode s prevodnostjo ≤ 1 mS/m in 2 ± 1 utežna dela površinsko aktivne snovi (5). Mešanica ne sme biti starejša od 14 dni.
 1.2.1.2 Nanos preskusne mešanice na žaromet
 Preskusna mešanica se enakomerno nanese na celotno svetlečo površino žarometa in se jo potem pusti, da se posuši. Ta postopek se ponavlja, dokler vrednost osvetljenosti ne pade na 15–20 odstotkov vrednosti, izmerjenih za vsako naslednjo točko v skladu s pogoji iz te priloge:
 točka Emax pri kratkem/dolgem svetlobnem pramenu in le pri dolgem svetlobnem pramenu,
 50 R in 50 V (6) le pri žarometu s kratkim svetlobnim pramenom, zasnovanem za vožnjo po desni strani cestišča,
 50 L in 50 V (6) pri le kratkem svetlobnem pramenu, zasnovanem za vožnjo po levi strani cestišča.
 1.2.1.3 Merilna oprema
 Merilna oprema je enaka tisti, ki se uporablja med homologacijskimi preskusi žarometov. Za fotometrično preverjanje se uporabi standardna (etalonska) žarnica z žarilno nitko.
 2 PRESKUS SPREMEMBE NAVPIČNEGA POLOŽAJA LOČNICE POD VPLIVOM TOPLOTE
 S tem preskusom se preveri, da navpični premik ločnice pod vplivom toplote ne presega vrednosti, določene za žaromet s kratkim svetlobnim pramenom.
 Pri žarometu, ki je preskušan v skladu z odstavkom 1, se izvede preskus, kot je navedeno v odstavku 2.1., ne da bi ga odstranili iz preskusne pritrditve ali ga ponovno nastavili.
 2.1 Preskus
 Preskus se izvede v suhem in mirnem okolju pri temperaturi okolice 23 °C ± 5 °C.
 Pri uporabi žarnice z žarilno nitko iz serijske proizvodnje, ki je bila starana vsaj eno uro, žaromet deluje z vključenim kratkim svetlobnim pramenom brez odstranitve ali ponovne nastavitve v njegovi preskuševalni pritrditvi. (Za namen tega preskusa se napetost nastavi, kot je določeno v odstavku 1.1.1.2.). Vodoravni del položaja ločnice (med vv in navpično črto skozi točko B 50 L za vožnjo po desni strani cestišča ter točko B 50 R za vožnjo po levi strani cestišča) se preveri 3 minute (r3) oz. 60 minut (r60) po delovanju.
 Meritve odstopanj položaja ločnice, kot so opisane zgoraj, se izvedejo s katero koli metodo s sprejemljivo natančnostjo in ponovljivimi rezultati.
 2.2 Rezultati preskusa
 2.2.1 Rezultat v miliradianih (mrad) je sprejemljiv za žaromet s kratkim svetlobnim pramenom le takrat, ko absolutna vrednost ΔrI = |r3 – r60|, izmerjena na žarometu, ni večja od 1,0 mrad (ΔrI ≤ 1,0 mrad).
 2.2.2 Če pa je ta vrednost večja od 1,0 mrad, vendar ne presega 1,5 mrad (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad), se v skladu z odstavkom 2.1 po treh zaporednih ponovitvah spodaj opisanega cikla preskusi drugi žaromet, da se stabilizira položaj mehanskih delov žarometa na nosilcu, kar velja kot pravilna namestitev na vozilo:
 enourno delovanje kratkega svetlobnega pramena (napetost se prilagodi, kot je določeno v odstavku 1.1.1.2.),
 obdobje enournega premora.
 Tip žarometa je sprejemljiv, če srednja vrednost absolutnih vrednosti ΔrI, izmerjenih na prvem vzorcu, in ΔrII, izmerjenih na drugem vzorcu, ni večja od 1,0 mrad.
 (1) Za razpored preskusa glej Prilogo 8 k tej uredbi.
 (2) Če preskušani žaromet sestavljajo signalne svetilke, se te prižgejo med preskusom. Če gre za smerno svetilko, se ta prižge v utripajočem načinu z vklopnim/izklopnim časom približno ena proti ena.
 (3) Če sta pri utripanju žarometa hkrati prižgani dve ali več žarilnih nitk, to ne šteje za običajno hkratno uporabo žarilnih nitk.
 (4) NaCMC je natrijeva sol karboksimetilceluloze, običajno znana kot CMC. Stopnja substitucije NaCMC, uporabljenega v umazani mešanici, je 0,6–0,7, stopnja viskoznosti pa 200–300 cP za 2-odstotno raztopino pri 20 °C.
 (5) Dovoljeno je količinsko odstopanje zaradi potrebe po ustrezno porazdeljeni umazanosti na celotni plastični leči.
 (6) Točka 50 V je 375 mm pod HV na navpični črti v-v na zaslonu, oddaljenem 25 m.
 DODATEK 1
 Pregled obratovalnih obdobij v zvezi s preskusom stabilnosti fotometričnih značilnosti
 Okrajšave:
 P:
 kratki svetlobni pramen (passing beam lamp)
 D:
 dolgi svetlobni pramen (driving beam lamp; D1 + D2 pomeni dva dolga svetlobna pramena)
 F:
 prednji žaromet za meglo (front fog lamp)
 pomeni cikel 15-minutnega izklopa in 5-minutnega vklopa
 pomeni cikel 9-minutnega izklopa in 1-minutnega vklopa
 Vsi nadaljnji združeni žarometi in prednji žarometi za meglo z dodanimi oznakami so primeri in niso izčrpni.
 1
 P ali D ali F (HC ali HR ali B)
 2
 P + F (HC B) ali P + D (HCR)
 3
 P + F (HC B/) ali HC/B ali P + D (HC/R)
 PRILOGA 5
 Minimalne zahteve za skladnost postopkov za nadzor proizvodnje
 1 SPLOŠNO
 1.1 Zahteve za skladnost so izpolnjene z mehaničnega in geometričnega stališča, če razlike ne presegajo neizogibnih odmikov pri proizvodnji, ki so v mejah zahtev te uredbe. Ta pogoj velja tudi za barvo.
 V zvezi s fotometričnimi značilnostmi se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če pri preskušanju fotometričnih značilnosti katerega koli naključno izbranega žarometa, opremljenega s standardno (etalonsko) žarnico z žarilno nitko:
 1.2.1 Nobena izmerjena vrednost ne presega predpisane vrednosti iz te uredbe za več kot 20 odstotkov. Za vrednosti B 50 L (ali R) in območje III je lahko najbolj neugoden odmik:
 B 50 L (ali R):
 0,2 luksa, kar ustreza 20 odstotkom
 0,3 luksa, kar ustreza 30 odstotkom
 Območje III
 0,3 luksa, kar ustreza 20 odstotkom
 0,45 luksa, kar ustreza 30 odstotkom
 ali če
 1.2.2.1 so na merilnem zaslonu (v oddaljenosti 25 m) predpisane vrednosti za kratki svetlobni pramen iz te uredbe dosežene v HV (z dovoljenim odstopanjem +0,2 luksa), usmerjenih v vsaj eno od naštetih točk vsakega območja na zaslonu – B 50 L (ali R) (1) (z dovoljenim odstopanjem +0,1 luksa), 75 R (ali L), 50 V, 25 R, 25 L – v krogu z radijem 15 cm okoli te točke ter na celotnem območju IV, ki ni nad črto 25 R in 25 L za več kot 22,5 cm;
 1.2.2.2 in če je pri dolgem svetlobnem pramenu HV pod krivuljo izoluks 0,75 Emax, se pri fotometričnih značilnostih upošteva dovoljeno odstopanje +20 odstotkov za največje vrednosti in –20 odstotkov za najmanjše vrednosti pri kateri koli merilni točki, določeni v odstavku 6.3.2. te uredbe.
 1.2.3 Če rezultati zgornjega preskusa ne izpolnjujejo zahtev, se lahko nastavitev žarometa spremeni pod pogojem, da os svetlobnega pramena ni prečno premaknjena v desno ali levo za več kot 1° (2).
 1.2.4 Če rezultati zgoraj opisanih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi ponovijo z uporabo druge standardne (etalonske) žarnice z žarilno nitko.
 1.3 Za preverjanje spremembe navpičnega položaja ločnice, ki je pod vplivom toplote se uporabi naslednji postopek:
 Eden od vzorčenih žarometov se po treh zaporednih ponovitvah cikla iz odstavka 2.2.2. Priloge 4 preskusi po postopku, opisanem v odstavku 2.1. Priloge 4.
 Žaromet je sprejemljiv, če Δr ne presega 1,5 mrad.
 Če ta vrednost presega 1,5 mrad, vendar ni večja od 2,0 mrad, se izvede preskus drugega vzorca, po katerem povprečje absolutnih vrednosti izmerjenih pri obeh vzorcih ne presega 1,5 mrad.
 2 MINIMALNE ZAHTEVE ZA PREVERJANJE SKLADNOSTI, KI JO OPRAVI PROIZVAJALEC
 Za vsak tip žarometa imetnik homologacijske oznake izvede vsaj naslednje preskuse v ustreznih časovnih presledkih. Preskusi se izvedejo v skladu z določbo te uredbe.
 Če katero koli vzorčenje pokaže neskladnost glede ustreznega preskusa, se vzamejo in preskusijo novi vzorci. Proizvajalec sprejme ukrepe za zagotovitev skladnosti zadevne proizvodnje.
 2.1 Vrsta preskusov
 Preskusi skladnosti v tej uredbi zajemajo fotometrične značilnosti in preverjanje spremembe navpičnega položaja ločnice pod vplivom toplote.
 2.2 Metode preskušanja
 2.2.1 Preskusi se na splošno opravljajo v skladu z metodami, določenimi v tej uredbi.
 2.2.2 Pri katerem koli preskusu skladnosti, ki ga opravi proizvajalec, se lahko uporabijo enakovredne metode, če z njimi soglaša pristojni organ, odgovoren za homologacijske preskuse. Obveznost proizvajalca je, da dokaže enakovrednost uporabljenih metod s tistimi, ki so določene v tej uredbi.
 2.2.3 Uporaba odstavkov 2.2.1. in 2.2.2. zahteva redno umerjanje preskusne naprave in njeno primerjavo z meritvijo, ki jo izvede pristojni organ.
 2.2.4 V vseh primerih za referenčne metode veljajo metode iz uredbe, še zlasti za potrebe upravnega preverjanja in vzorčenja.
 2.3 Vrsta vzorčenja
 Vzorci žarometov se naključno izberejo iz proizvodnje enotne serije. Enotna serija pomeni vrsto žarometov istega tipa, ki je določen v skladu s proizvodnimi metodami proizvajalca.
 Ocena na splošno zajema serijsko proizvodnjo posameznih tovarn. Vseeno lahko proizvajalec združi zapise o istih tipih iz več tovarn, če te obratujejo po enakem sistemu kakovosti in upravljanja kakovosti.
 2.4 Izmerjene in zapisane fotometrične značilnosti
 Na vzorčnih žarometih se izvedejo fotometrične meritve v točkah, ki jih določa uredba, pri čemer je odčitavanje omejeno na točke Emax, HV (3), HL, HR (4) za dolgi svetlobni pramen ter B 50 L (ali R), HV, 50 V, 75 R (ali L) in 25 L (ali R) za kratki svetlobni pramen (glej sliko iz Priloge 3).
 2.5 Merila sprejemljivosti
 Proizvajalec je odgovoren za izvajanje statistične študije rezultatov preskusa in za določanje meril, v soglasju s pristojnim organom, ki urejajo sprejemljivost njegovih proizvodov, da bi izpolnil zahteve, določene za preverjanje skladnosti proizvodov v odstavku 10.1. te uredbe.
 Merila, ki urejajo sprejemljivost, so takšna, da bi bila pri stopnji zaupanja 95 odstotkov najmanjša verjetnost za uspeh pregleda po naključnem izboru v skladu s Prilogo 7 (prvo vzorčenje) 0,95.
 (1) Črke v oklepaju veljajo pri žarometih za vožnjo po levi strani cestišča.
 (2) Glej opombo 11 v besedilu te uredbe.
 (3) Kadar je dolgi svetlobni pramen integriran s kratkim svetlobnim pramenom, je HV v primeru dolgega svetlobnega pramena ista merilna točka kot pri kratkem svetlobnem pramenu.
 (4) HL in HR: točki „hh“ 1,125 m levo ali desno od točke HV
 PRILOGA 6
 Zahteve za svetilke z integriranimi lečami iz plastičnega materiala – Preskusi leč ali vzorcev materiala in celotnih svetilk
 1 SPLOŠNE ZAHTEVE
 1.1 Vzorci, predloženi v skladu z odstavkom 2.2.4. te uredbe, izpolnjujejo specifikacije, navedene v odstavkih 2.1. do 2.5. spodaj.
 1.2 Dva vzorca celotnih žarometov z integriranimi lečami iz plastičnega materiala, predložena v skladu z odstavkom 2.2.3. te uredbe, v zvezi z materialom leč izpolnjujeta specifikacije, navedene v odstavku 2.6. spodaj.
 1.3 Na vzorcih leč iz plastičnega materiala ali vzorcih materiala, vključno z odsevnikom, na katerega naj bi se pritrdile (kjer je to primerno), se izvedejo homologacijski preskusi v kronološkem zaporedju iz tabele A, ki je ponovno prikazana v Dodatku 1 k tej prilogi.
 1.4 Če proizvajalec svetilke lahko dokaže, da je proizvod opravil preskuse, ki so predpisani v odstavkih 2.1. do 2.5. spodaj, ali enakovredne preskuse v skladu z drugo uredbo, teh preskusov ni treba ponoviti; le preskusi, predpisani v Dodatku 1, tabeli B, so obvezni.
 2 PRESKUSI
 2.1 Odpornost proti temperaturnim spremembam
 2.1.1 Preskusi
 Trije novi vzorci (leče) sledijo petim ciklom sprememb temperature in vlažnosti (RH = relativna vlažnost) v skladu z naslednjim programom:
 3 ure pri 40 °C ± 2 °C in 85–95 odstotkih RH;
 1 ura pri 23 °C ± 5 °C in 60–75 odstotkih RH;
 15 ur pri –30 °C ± 2 °C;
 1 ura pri 23 °C ± 5 °C in 60–75 odstotkih RH;
 3 ure pri 80 °C ± 2 °C;
 1 ura pri 23 °C ± 5 °C in 60–75 odstotkih RH.
 Pred tem preskusom se vzorci najmanj štiri ure hranijo pri 23 °C ± 5 °C in 60–75 odstotkih RH.
 Opomba: Enourna obdobja pri 23 °C ± 5 °C vključujejo prehodni čas med eno in drugo temperaturo, potreben da se preprečijo toplotni šoki.
 2.1.2 Fotometrične meritve
 2.1.2.1 Metoda
 Fotometrične meritve se opravijo na vzorcih pred preskusom in po njem.
 Te meritve se opravijo s standardno (etalonsko) žarnico pri naslednjih točkah:
 B 50 L in 50 R za kratki svetlobni pramen žarometa s kratkim svetlobnim pramenom ali žarometa s kratkim/dolgim svetlobnim pramenom (B 50 R in 50 L za žaromete, namenjene vožnji po levi strani cestišča);
 Emax poti za dolgi svetlobni pramen žarometa z dolgim svetlobnim pramenom ali žarometa s kratkim/dolgim svetlobnim pramenom.
 2.1.2.2 Rezultati
 Variacije med fotometričnimi vrednostmi, izmerjenimi na vsakem vzorcu pred preskusom in po njem, ne presegajo 10 odstotkov, vključno z dovoljenimi odstopanji fotometričnega postopka.
 2.2 Odpornost proti atmosferskim dejavnikom in kemičnim snovem
 2.2.1 Odpornost proti atmosferskim dejavnikom
 Trije novi vzorci (leče ali vzorci materiala) se izpostavijo sevanju iz vira, katerega spektralna porazdelitev energije je podobna tisti črnega telesa pri temperaturi med 5 500 K in 6 000 K. Med vir in vzorce se namestijo ustrezni filtri, tako da se čim bolj zmanjša sevanje z valovnimi dolžinami, manjšimi od 295 nm in večjimi od 2 500 nm. Vzorci se intenzivno osvetlijo z 1 200 W/m2 ± 200 W/m2, dokler prejeta svetlobna energija ni enaka 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. V ohišju je temperatura, izmerjena na črni plošči, ki je na isti višini kot vzorci, 50 °C ± 5 °C. Za zagotovitev enakomerne izpostavljenosti se vzorci vrtijo okrog vira sevanja s hitrostjo med 1 in 5 vrtljajev na minuto.
 Vzorci se popršijo z destilirano vodo s prevodnostjo, manjšo od 1 mS/m, pri temperaturi 23 °C ± 5 °C v po naslednjem ciklu:
 pršenje: 5 minut; sušenje: 25 minut.
 2.2.2 Odpornost proti kemičnim snovem
 Po opravljenem preskusu, opisanem v odstavku 2.2.1. zgoraj, in meritvah, opisanih v odstavku 2.2.3.1. spodaj, se zunanja površina omenjenih treh vzorcev obdela, kot je opisano v odstavku 2.2.2.2., z mešanico, določeno v odstavku 2.2.2.1. spodaj.
 2.2.2.1 Preskusna mešanica
 Preskusna mešanica je sestavljena iz 61,5 odstotka n-heptana, 12,5 odstotka toluena, 7,5 odstotka etiltetraklorida, 12,5 odstotka trikloretilena in 6 odstotkov ksilena (v volumskih odstotkih).
 2.2.2.2 Nanašanje preskusne mešanice
 Kos bombažne krpe (na podlagi ISO 105) se namoči za toliko časa, da je prepojen z mešanico, določeno v odstavku 2.2.2.1. zgoraj, potem se v naslednjih 10 sekundah pritisne za 10 minut na zunanjo površino vzorca s tlakom 50 N/cm2, kar ustreza sili 100 N na preskusno površino 14 mm × 14 mm.
 V teh 10 minutah je treba krpo večkrat prepojiti z mešanico, tako da je sestava uporabljene tekočine ves čas enaka sestavi predpisane preskusne mešanice.
 Med uporabo je dovoljeno uravnavanje tlaka na vzorec, da se na njem prepreči nastanek razpok.
 2.2.2.3 Čiščenje
 Po nanosu preskusne mešanice se vzorci posušijo na prostem in potem sperejo z raztopino, opisano v odstavku 2.3. (Odpornost proti detergentom) 23 °C ± 5 °C.
 Potem se vzorci temeljito sperejo z destilirano vodo pri 23 °C ± 5 °C, ki ne vsebuje več kot 0,2 odstotka nečistoč, in se obrišejo z mehko krpo.
 2.2.3 Rezultati
 2.2.3.1 Po preskusu odpornosti proti atmosferskim dejavnikom vzorci ne smejo biti razpokani, opraskani, okrušeni ali deformirani, povprečna sprememba pri prepuščanju svetlobe , izmerjena pri treh vzorcih v skladu s postopkom, opisanim v Dodatku 2 k tej prilogi, pa ne sme preseči 0,020 (Δtm ≤ 0,020).
 2.2.3.2 Po preskusu odpornosti proti kemičnim snovem na vzorcih ni nobenih sledov kemičnega onesnaženja, ki bi lahko povzročilo spremembe pri razpršitvi svetlobe, pri kateri povprečna sprememba , izmerjena pri treh vzorcih v skladu s postopkom, opisanim v Dodatku 2 k tej prilogi, ne presega 0,020 (Δtm ≤ 0,020).
 2.3 Odpornost proti detergentom in ogljikovodikom
 2.3.1 Odpornost proti detergentom
 Zunanja površina treh vzorcev (leč ali vzorcev materiala) se segreje na 50 °C ± 5 °C, potem pa za pet minut potopi v mešanico s stalno temperaturo 23 °C ± 5 °C, sestavljeno iz 99 delov destilirane vode, ki ne vsebuje več kot 0,02 odstotka nečistoč, in enega dela alkilaril sulfonata.
 Po koncu preskusa se vzorci posušijo pri 50 °C ± 5 °C.
 Površina vzorcev se očisti z vlažno krpo.
 2.3.2 Odpornost proti ogljikovodikom
 Zunanja površina treh vzorcev se potem eno minuto rahlo drgne z bombažno krpo, namočeno v mešanici, sestavljeni iz 70 odstotkov n-heptana in 30 odstotkov toluena (volumski odstotki), ter posuši na prostem.
 2.3.3 Rezultati
 Po uspešno opravljenih zgornjih dveh preskusih srednja vrednost spremembe pri prepuščanju svetlobe , izmerjena na treh vzorcih v skladu s postopkom, opisanim v Dodatku 2 k tej prilogi, ne sme presegati 0,010 (Δtm ≤ 0,010).
 2.4 Odpornost proti mehanski obrabi
 2.4.1 Metoda preskusa mehanske obrabe
 Na zunanji površini treh novih vzorcev (leč) se izvede enoten preskus mehanske obrabe z metodo, opisano v Dodatku 3 k tej prilogi.
 2.4.2 Rezultati
 Po preskusu se spremembi:
 pri prepuščanju
 :
 in pri razpršitvi svetlobe
 :
 izmerita v skladu s postopkom, opisanim v Dodatku 2, na območju, določenem v odstavku 2.2.4.1.1. te uredbe. Srednja vrednost treh vzorcev je takšna, da je:
 Δtm ≤ 0,100;
 Δdm ≤ 0,050.
 2.5 Preskus oprijemanja morebitnih nanosov
 2.5.1 Priprava vzorca
 Površina 20 mm × 20 mm na nanosu leče se z britvico ali iglo razreže v mrežo kvadratov velikosti približno 2 mm × 2 mm. Tlak na rezilo ali iglo je tolikšen, da se prereže vsaj nanos.
 2.5.2 Opis preskusa
 Uporabi se lepilni trak z adhezijsko silo 2 N/(cm širine) ± 20 odstotkov, izmerjeno v standardnih pogojih, določenih v Dodatku 4 k tej prilogi. Ta lepilni trak, ki je širok najmanj 25 mm, se najmanj pet minut pritiska na površino, pripravljeno v skladu z odstavkom 2.5.1.
 Potem se konec lepilnega traku obremeni tako, da je adhezijska sila na zadevno površino v ravnotežju s silo, ki je pravokotna na to površino. Potem se trak odtrga z enakomerno hitrostjo 1,5 m/s ± 0,2 m/s.
 2.5.3 Rezultati
 Na površini, razrezani v mrežo, ne sme biti opaznih poškodb. Poškodbe na presečiščih kvadratov ali robovih rezov so dopustne, če poškodovana površina ne presega 15 odstotkov v mrežo razrezane površine.
 2.6 Preskusi celotnega žarometa z vgrajeno lečo iz plastičnega materiala
 2.6.1 Odpornost proti mehanski obrabi površine leče
 2.6.1.1 Preskusi
 Na leči vzorca št. 1 svetilke se izvede preskus, opisan v odstavku 2.4.1. zgoraj.
 2.6.1.2 Rezultati
 Po preskusu rezultati fotometričnih meritev, opravljenih na žarometu v skladu s to uredbo, ne presegajo največjih vrednosti, predpisanih v točkah B 50 L in HV, za več kot 30 odstotkov in ne smejo biti za več kot 10 odstotkov pod najnižjo predpisano vrednostjo v točki 75 R (v primeru žarometov, namenjenih vožnji po levi strani cestišča, so upoštevane točke B 50 R, HV in 75 L).
 2.6.2 Preskus oprijemanja morebitnih nanosov
 Na leči vzorca št. 2 svetilke se opravi preskus, opisan v odstavku 2.5. zgoraj.
 3 PREVERJANJE SKLADNOSTI PROIZVODNJE
 V zvezi z materiali za proizvodnjo leč je serija svetilk skladna s to direktivo, če:
 3.1.1 po preskusu odpornosti proti kemičnim snovem ter preskusu odpornosti proti detergentom in ogljikovodikom s prostim očesom ni mogoče opaziti, da je zunanja površina vzorcev razpokana, okrušena ali deformirana (glej odstavke 2.2.2., 2.3.1. in 2.3.2.);
 3.1.2 so po preskusu, opisanem v odstavku 2.6.1.1., fotometrične vrednosti za merilne točke iz odstavka 2.6.1.2 v mejah, ki jih glede skladnosti proizvodnje določa ta uredba.
 3.2 Če rezultati preskusa ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi ponovijo na drugem naključno izbranem vzorcu žarometov.
 DODATEK 1
 KRONOLOŠKO ZAPOREDJE HOMOLOGACIJSKIH PRESKUSOV
 A. Preskusi plastičnih materialov (leče ali vzorci materialov, predloženi v skladu z odstavkom 2.2.4. te uredbe).
 Vzorci – Preskusi
 Leče ali vzorci materiala
 Leče
 1
 2
 3
 4
 5
 6
 7
 8
 9
 10
 11
 12
 13
 1.1
 Omejena fotometrija (odst. 2.1.2.)
 x
 x
 x
 1.1.1
 Temperaturna sprememba (odst. 2.1.1.)
 x
 x
 x
 1.1.2
 Omejena fotometrija (odst. 2.1.2.)
 x
 x
 x
 1.2.1
 Meritev prepuščanja svetlobe
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 1.2.2
 Meritev razpršitve svetlobe
 x
 x
 x
 x
 x
 x
 1.3
 Atmosferski dejavniki (odst. 2.2.1.)
 x
 x
 x
 1.3.1
 Meritev prepuščanja svetlobe
 x
 x
 x
 1.4
 Kemične snovi (odst. 2.2.2.)
 x
 x
 x
 1.4.1
 Meritev razpršitve svetlobe
 x
 x
 x
 1.5
 Detergenti (odst. 2.3.1.)
 x
 x
 x
 1.6
 Ogljikovodiki (odst. 2.3.2.)
 x
 x
 x
 1.6.1
 Meritev prepuščanja svetlobe
 x
 x
 x
 1.7
 Obraba (odst. 2.4.1.)
 x
 x
 x
 1.7.1
 Meritev prepuščanja svetlobe
 x
 x
 x
 1.7.2
 Meritev razpršitve svetlobe
 x
 x
 x
 1.8
 Oprijemanje (odst. 2.5.)
 x
 B. Preskusi celotnega žarometa (predloženega v skladu z odstavkom 2.2.3. te uredbe).
 Preskusi
 Celoten žaromet
 Vzorec št.
 1
 2
 2.1
 Obraba (odst. 2.6.1.1.)
 x
 2.2
 Fotometrija (odst. 2.6.1.2.)
 x
 2.3
 Oprijemanje (odst. 2.6.2.)
 x
 DODATEK 2
 METODA MERJENJA RAZPRŠITVE IN PREPUŠČANJA SVETLOBE
 1 OPREMA (glej sliko)
 Svetlobni pramen kolimatorja K s polovično divergenco β/2 = 17,4 × 104 rd je omejen z zaslonko Dτ z odprtino 6 mm, pred katero se postavi stojalo z vzorci.
 Konvergentna akromatska leča L2 s korekcijo sferičnih aberacij povezuje zaslonko Dτ s sprejemnikom R; premer leče L2 je tolikšen, da leča ne zaslanja svetlobe, ki jo vzorec razprši v stožec, katerega polovični kot pri vrhu je β/2 = 14°.
 Zaslonko DD v obliki obroča s kotoma α°/2 = 1° in αmax/2 = 12° se postavi v goriščno ravnino slike, ki jo naredi leča L2.
 Središčni del zaslonke mora biti neprozoren, da se izloči vpliv svetlobe, ki prihaja neposredno iz vira svetlobe. Omogočiti je treba, da se odstrani središčni del zaslonke od svetlobnega pramena tako, da se ta vrne točno v svoj prvotni položaj.
 Razdalja L2 Dτ in goriščna razdalja F2
 (1) leče L2 sta izbrani tako, da slika Dτ povsem prekrije sprejemnik R.
 Kadar je začetni vpadni svetlobni tok 1 000 enot, je absolutna natančnost vsakega odčitavanja boljša od 1 enote.
 2 MERITVE
 Odčitajo se naslednje vrednosti:
 Odčitek
 Z vzorcem
 S srednjim delom DD
 Predstavljena količina
 T1
 ne
 ne
 vpadni svetlobni tok pri začetnem odčitavanju
 T2
 da
 (pred preskusom)
 ne
 svetlobni tok, ki ga novi material prepušča na območju 24°
 T3
 da
 (po preskusu)
 ne
 svetlobni tok, ki ga preskušani material prepušča na območju 24°
 T4
 da
 (pred preskusom)
 da
 svetlobni tok, ki ga razprši novi material
 T5
 da
 (po preskusu)
 da
 svetlobni tok, ki ga razprši preskušani material
 (1) Pri L2 je priporočena uporaba goriščne razdalje približno 80 mm.
 DODATEK 3
 METODA PRESKUŠANJA Z RAZPRŠEVANJEM
 1 Oprema za preskušanje
 1.1 Brizgalna pištola
 Brizgalna pištola je opremljena s šobo premera 1,3 mm, ki omogoča pretok tekočine 0,24 ± 0,02 l/minuto pri delovnem tlaku 6,0 barov – 0, +0,5 bara.
 Pri teh obratovalnih pogojih ima dobljeni curek na površini, izpostavljeni obrabi, pri razdalji 380 mm ± 10 mm od šobe premer 170 mm ± 50 mm.
 1.2 Preskusna mešanica
 Preskusna mešanica je sestavljena iz:
 kremenčevega peska trdote 7 po Mohrovi lestvici z velikostjo zrnc med 0 in 0,2 mm ter skoraj normalno porazdelitvijo, s kotnim faktorjem med 1,8 in 2;
 vode, ki v mešanici 25 g peska na liter vode ne presega trdote 205 g/m3.
 2 Preskus
 Zunanja površina leč žarometa se enkrat ali večkrat obdela s peščenim curkom, proizvedenim na zgoraj opisan način. Curek se razprši skoraj pravokotno na preskusno površino.
 Obraba se preveri z enim ali več vzorci stekla, ki se postavijo poleg preskušanih leč kot referenca. Mešanica se brizga, dokler ni sprememba pri razpršitvi svetlobe na vzorcu ali vzorcih, izmerjena z metodo, opisano v Dodatku 2 takšna, da je:
 Za preverjanje, ali je celotna površina, ki se preskuša, enakomerno obrabljena, se lahko uporabijo številni referenčni vzorci.
 DODATEK 4
 PRESKUS OPRIJEMANJA Z LEPILNIM TRAKOM
 1 NAMEN
 Ta metoda omogoča ugotavljanje linearne adhezijske sile lepilnega traku na stekleno ploščo pri standardnih pogojih.
 2 NAČELO
 Meritev sile, ki je potrebna, da se lepilni trak odlepi od steklene plošče pod kotom 90°.
 3 PREDPISANI ATMOSFERSKI POGOJI
 Temperatura okolice je 23 °C ± 5 °C in RH 65 ± 15 odstotkov.
 4 PRESKUSNI TRAKOVI
 Pred preskusom se vzorčni zvitek lepilnega traku hrani 24 ur pri predpisanih atmosferskih pogojih (glej odst. 3 zgoraj).
 Z vsakega zvitka se preskusi pet trakov, od katerih je vsak dolg 400 mm. Ti preskusni trakovi se vzamejo z zvitka po odstranitvi prvih treh navitkov.
 5 POSTOPEK
 Preskus se opravi pri pogojih okolice, ki so določeni v odstavku 3.
 Ob radialnem odvijanju zvitka s hitrostjo približno 300 mm/s se vzame pet preskusnih trakov in se jih potem najpozneje v 15 sekundah nalepi na naslednji način:
 Trak se postopoma nalepi na stekleno ploščo z rahlim vzdolžnim drgnjenjem s prstom, brez pretiranega pritiskanja, tako da med trakom in stekleno ploščo ni nobenega zračnega mehurčka.
 Sestav miruje 10 minut pri predpisanih atmosferskih pogojih.
 Od plošče se odlepi približno 25 mm preskusnega traku v ravnini, pravokotni na os preskusnega traku.
 Plošča se pritrdi in konec traku se zapogne pod kotom 90°. Sila deluje tako, da je meja med trakom in ploščo pravokotna na to silo in ploščo.
 Nato se trak se povleče tako, da se odlepi s hitrostjo 300 mm/s ± 30 mm/s ter se zapiše potrebna sila.
 6 REZULTATI
 Pet izmerjenih vrednosti se razvrsti po velikosti in njihova vrednost mediane je rezultat meritve. Ta vrednost se izrazi v newtonih na centimeter širine traku.
 PRILOGA 7
 MINIMALNE ZAHTEVE ZA VZORČENJE, KI GA OPRAVI INŠPEKTOR
 1 SPLOŠNO
 1.1 Šteje se, da so zahteve za skladnost z mehanskega in geometrijskega stališča izpolnjene v skladu z morebitnimi zahtevami te uredbe, če razlike ne presegajo neizogibnih odmikov pri proizvodnji. Ta pogoj velja tudi za barvo.
 V zvezi s fotometričnimi značilnostmi se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če pri preskušanju fotometričnih značilnosti katerega koli naključno izbranega žarometa, opremljenega s standardno žarnico z žarilno nitko:
 1.2.1 nobena izmerjena vrednost ne odstopa od predpisane vrednosti iz te uredbe za več kot 20 odstotkov. Za vrednosti B 50 L (ali R) in območje III je lahko najbolj neugoden odmik:
 B 50 L (ali R):
 0,2 luksa, kar ustreza 20 odstotkom
 0,3 luksa, kar ustreza 30 odstotkom
 Območje III
 0,3 luksa, kar ustreza 20 odstotkom
 0,45 luksa, kar ustreza 30 odstotkom
 ali če
 1.2.2.1 so na merilnem zaslonu (v oddaljenosti 25 m) predpisane vrednosti za kratki svetlobni pramen iz te uredbe dosežene pri HV (z dovoljenim odstopanjem 0,2 luksa), za vsaj eno od naštetih točk vsakega območja na zaslonu – B 50 L (ali R) (z dovoljenim odstopanjem 0,1 luksa), 75 R (ali L), 50 V, 25 R, 25 L – v krogu z radijem 15 cm okoli te točke ter na celotnem območju IV, ki ne sega preko črt 25 R in 25 L za več kot 22,5 cm;
 1.2.2.2 in če je pri dolgem svetlobnem pramenu HV pod krivuljo izoluks 0,75 Emax, se pri fotometričnih vrednostih upošteva dovoljeno odstopanje +20 odstotkov za največje vrednosti in –20 odstotkov za najmanjše vrednosti pri kateri koli merilni točki, določeni v odstavku 6.3.2. te uredbe. Referenčna oznaka se ne upošteva.
 1.2.3 Če rezultati zgornjega preskusa ne izpolnjujejo zahtev, se lahko nastavitev žarometa spremeni pod pogojem, da os svetlobnega pramena ni prečno premaknjena v desno ali levo za več kot 1° (1).
 1.2.4 Če rezultati zgornjih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi ponovijo z uporabo druge standardne žarnice z žarilno nitko.
 1.2.5 Pri tem se ne upoštevajo žarometi z očitnimi okvarami.
 1.2.6 Referenčna oznaka se ne upošteva.
 2 PRVO VZORČENJE
 Pri prvem vzorčenju se naključno izberejo štirje žarometi. Prvi vzorec dveh žarometov je označen kot A, drugi vzorec dveh žarometov je označen kot B.
 2.1 Skladnost se ne izpodbija
 Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če so odmiki izmerjenih vrednosti žarometov v neugodni smeri za:
 2.1.1.1 vzorec A
 A1:
 en žaromet
 0 odstotkov
 en žaromet
 ne več kot
 20 odstotkov
 A2:
 oba žarometa
 več kot
 0 odstotkov
 vendar
 ne več kot
 20 odstotkov
 glej
 vzorec B
 B1:
 oba žarometa
 0 odstotkov
 2.1.2 ali če so za vzorec A izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2.
 2.2 Skladnost se izpodbija
 Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje izpodbija, od proizvajalca pa zahteva, da njegova proizvodnja izpolnjuje zahteve (uskladitev), če so odmiki izmerjenih vrednosti žarometov za:
 2.2.1.1 vzorec A
 A3:
 en žaromet
 ne več kot
 20 odstotkov
 en žaromet
 več kot
 20 odstotkov
 vendar
 ne več kot
 30 odstotkov
 2.2.1.2 vzorec B
 B2:
 v primeru A2
 en žaromet
 več kot
 0 odstotkov
 vendar
 ne več kot
 20 odstotkov
 en žaromet
 ne več kot
 20 odstotkov
 B3:
 v primeru A2
 en žaromet
 0 odstotkov
 en žaromet
 več kot
 20 odstotkov
 vendar
 ne več kot
 30 odstotkov
 2.2.2 ali če za vzorec A niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2.
 2.3 Preklic homologacije
 Skladnost se izpodbija in uporabi se člen 11, če so po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, odmiki izmerjenih vrednosti žarometov za:
 2.3.1 vzorec A
 A4:
 en žaromet
 ne več kot
 20 odstotkov
 en žaromet
 več kot
 30 odstotkov
 A5:
 oba žarometa
 več kot
 20 odstotkov
 2.3.2 vzorec B
 B4:
 v primeru A2
 en žaromet
 več kot
 0 odstotkov
 vendar
 ne več kot
 20 odstotkov
 en žaromet
 več kot
 20 odstotkov
 B5:
 v primeru A2
 oba žarometa
 več kot
 20 odstotkov
 B6:
 v primeru A2
 en žaromet
 0 odstotkov
 en žaromet
 več kot
 30 odstotkov
 2.3.3 ali če za vzorca A in B niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2.
 3 PONOVLJENO VZORČENJE
 V primerih A3, B2 in B3 je treba v dveh mesecih po obvestilu ponoviti vzorčenje, tako da se iz serijsko izdelanih žarometov po uskladitvi izbere tretji vzorec C, ki vključuje dva žarometa.
 3.1 Skladnost se ne izpodbija
 Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če so odmiki izmerjenih vrednosti žarometov za:
 3.1.1.1 vzorec C
 C1:
 en žaromet
 0 odstotkov
 en žaromet
 ne več kot
 20 odstotkov
 C2:
 oba žarometa
 več kot
 0 odstotkov
 vendar
 ne več kot
 20 odstotkov
 glej vzorec D
 vzorec D
 D1:
 v primeru C2
 oba žarometa
 0 odstotkov
 3.1.2 ali če so za vzorec C izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2.
 3.2 Skladnost se izpodbija
 Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost žarometov iz serijske proizvodnje izpodbija, od proizvajalca pa zahteva, da njegova proizvodnja izpolnjuje zahteve (uskladitev), če so odmiki izmerjenih vrednosti žarometov za:
 3.2.1.1 vzorec D
 D2:
 v primeru C2
 en žaromet
 več kot
 0 odstotkov
 vendar
 ne več kot
 20 odstotkov
 en žaromet
 ne več kot
 20 odstotkov
 3.2.1.2 ali če za vzorec C niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2.
 3.3 Preklic homologacije
 Skladnost se izpodbija in uporabi se člen 11, če so po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, odmiki izmerjenih vrednosti žarometov za:
 3.3.1 vzorec C
 C3:
 en žaromet
 ne več kot
 20 odstotkov
 en žaromet
 več kot
 20 odstotkov
 C4:
 oba žarometa
 več kot
 20 odstotkov
 3.3.2 vzorec D
 D3:
 v primeru C2
 en žaromet
 0 ali več kot
 0 odstotkov
 en žaromet
 več kot
 20 odstotkov
 3.3.3 ali če za vzorca C in D niso izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.2.2.
 4 SPREMEMBA NAVPIČNEGA POLOŽAJA LOČNICE
 Za preverjanje spremembe navpičnega položaja ločnice pod vplivom toplote se uporabi naslednji postopek:
 eden od žarometov iz vzorca A po postopku vzorčenja iz slike 1 te priloge se po treh zaporednih ponovitvah cikla iz odstavka 2.2.2. Priloge 4 preskusi po postopku, opisanem v odstavku 2.1. Priloge 4.
 Žaromet je sprejemljiv, če Δr ne presega 1,5 mrad.
 Če ta vrednost presega 1,5 mrad, vendar ni večja od 2,0 mrad, se opravi preskus drugega žarometa vzorca A, po katerem srednja vrednost absolutnih vrednosti, izmerjenih pri obeh vzorcih, ne presega 1,5 mrad.
 Če pa na vzorcu A ni dosežena vrednost skladna z 1,5 mrad, se enak postopek izvede pri dveh žarometih vzorca B in vrednost Δr pri nobenem od njiju ne sme presegati 1,5 mrad.
 (1) Glej opombo 11 v besedilu te uredbe.
 PRILOGA 8
 PREGLED OBRATOVALNIH OBDOBIJ V ZVEZI S PRESKUSOM STABILNOSTI FOTOMETRIČNIH ZNAČILNOSTI
 Okrajšave:
 P:
 kratki svetlobni pramen (passing beam lamp)
 D:
 dolgi svetlobni pramen (driving beam lamp; D1 + D2 pomeni dva dolga svetlobna pramena)
 F:
 prednji žaromet za meglo (front fog lamp)
 :
 pomeni cikel 15-minutnega izklopa in 5-minutnega vklopa
 Vsi nadaljnji združeni žarometi in prednji žarometi za meglo z dodanimi oznakami razreda B so primeri in niso izčrpni.
 1
 P ali D ali F (HC ali HR ali B)
 2
 P + D (HCR) ali P + D1 + D2 (HCR HR)
 3
 P + D (HC/R) ali P + D1 + D2 (HC/R HR)
 4
 P + F (HC B)
 5
 P + F (HC B) ali HC/B
 6
 D + F (HR B) ali D1 + D2 + F (HR HR B)
 7
 D + F (HR B/) ali D1 + D2 + F (HR HR B/)
 8
 P + D + F (HCR B) ali P + D1 + D2 + F (HCR HR B)
 9
 P + D + F (HC/R B) ali P + D 1+ D2 + F (HC/R HR B)
 10
 P + D + F (HCR B/) ali P + D1 + D2 + F (HCR HR B/)
 11
 P + D + F (HC/R B/) ali P + D1 + D2 + F (HC/R HR B/)


type: other

text:
OpublikowałAnatol Kruk
 Wydział Prawa, Administracji i EkonomiiNOWELIZACJA KODEKSU PRACY
 Wydział Prawa, Administracji i EkonomiiPodstawa prawna: USTAWA z dnia 25 czerwca 2015 r. o zmianie ustawy – Kodeks pracy oraz niektórych innych ustaw
 Wydział Prawa, Administracji i EkonomiiGŁÓWNY CEL NOWELIZACJI : - ograniczenie nieuzasadnionego wykorzystywania umów o pracę na czas określony.
 Wydział Prawa, Administracji i EkonomiiGłówne zmiany wprowadzane niniejszą nowelizacją to: ograniczenie rodzajów umów o pracę do trzech - w miejsce obecnych czterech; 2) dookreślenie specyfiki umowy o pracę na okres próbny; 3) zmiana zasad zatrudniania pracowników na podstawie umów o pracę na czas określony przez wprowadzenie bardziej skutecznego sposobu limitowania tych umów; 4) uzależnienie długości okresu wypowiedzenia umowy o pracę zawartej na czas określony od okresu zatrudnienia u danego pracodawcy, analogicznie jak w przypadku umowy o pracę zawartej na czas nieokreślony; 5) umożliwienie pracodawcy jednostronnego zwolnienia pracownika z obowiązku świadczenia pracy w okresie wypowiedzenia z zachowaniem prawa do wynagrodzenia.
 Ograniczenie rodzajów umów o pracę ART. 25 K.P.Wydział Prawa, Administracji i Ekonomii Ograniczenie rodzajów umów o pracę ART. 25 K.P. Rezygnacja z umowy o pracę na czas wykonania określonej pracy. Oznacza to, że w Kodeksie pracy utrzymane zostaną trzy rodzaje umów o pracę: umowa o pracę na czas nieokreślony 2. umowa o pracę na czas określony (zmiana art. 25 § 1 Kodeksu pracy), a także 3. umowa o pracę na okres próbny (zmiana art. 25 § 2 i dodanie § 3 w art. 25 Kodeksu pracy).
 Uzasadnienie nowelizacjiWydział Prawa, Administracji i Ekonomii Uzasadnienie nowelizacji rzadko stosowana 2) pozostawienie tego rodzaju umów może budzić uzasadnione wątpliwości w świetle zgodności z prawem unijnym, np. brak ograniczenia wielokrotnego zawierania tych umów. 3) budzi wątpliwości, w przypadku jakich prac dopuszczalne jest zawieranie umowy o pracę na czas wykonania określonej pracy, a w jakich właściwe byłoby zawarcie umowy o pracę na czas określony
 Wydział Prawa, Administracji i Ekonomiikazus Wątpliwości budzi w orzecznictwie kwalifikacja umowy z prezesem zarządu spółki. Uchwałą Nadzwyczajnego walnego zgromadzenia w dniu 9 lipca 2002 r. Adam S. został powołany na stanowisko prezesa zarządu w Spółce. Następnego dnia zawarto z nim umowę o pracę na stanowisku prezesa zarządu Spółki. Jeden z przepisów umowy o pracę określał, że umowa została zawarta na czas pełnienia funkcji prezesa zarządu Spółki. Zgodnie ze statutem spółki kadencja prezesa zarządu trwała 3 lata. W umowie stwierdzono również, że umowa o pracę rozwiązuje się: - w przypadku upływu kadencji i niepowołania na kolejną kadencję do pełnienia funkcji prezesa zarządu Spółki - w przypadku odwołania uchwałą walnego zgromadzenia akcjonariuszy z pełnienia funkcji prezesa zarządu. - w każdym czasie na mocy porozumienia stron.
 Wydział Prawa, Administracji i Ekonomiistanowisko SO W ocenie Sądu Okręgowego doszło do zawarcia między stronami umowy o pracę na czas określony. Z treści umowy o pracę zawartej między powodem a stroną pozwaną wynika, że została ona zawarta na czas pełnienia funkcji prezesa zarządu, Oznacza to, iż umowa została zawarta na czas kadencji, tj. pełnienia przez powoda funkcji prezesa zarządu, który zgodnie ze statutem Spółki wynosił 3 lata.
 Wydział Prawa, Administracji i Ekonomiistanowisko SN W orzeczeniu z dnia 25 stycznia 2007 r. (sygn. akt I PK 213/06, OSNP 2008/5-6/63) Sąd Najwyższy, nie przychylił się do stanowiska Sądu Okręgowego, SN stwierdził, że "umowa o pracę zawarta na czas pełnienia funkcji prezesa zarządu spółki handlowej jest umową o pracę na czas wykonania określonej pracy”. W uzasadnieniu tego orzeczenia Sąd wskazał, że „zawarta przez powoda umowa wyraźnie odnosi czas jej trwania do czasu pełnienia funkcji prezesa zarządu, a nie do okresu trwania kadencji zarządu. (...)
 Wydział Prawa, Administracji i EkonomiiNależy uznać, że doszło do zawarcia umowy na czas wykonania określonej pracy. W odróżnieniu do umów na czas określony, w których wskazuje się dzień rozwiązania stosunku pracy (na tydzień, miesiąc, na czas trwania sezonu, np. artystycznego) umowy tego rodzaju zawierane są na okresy, które kończą się z chwilą wykonania przewidzianych w tych umowach prac (robót). Kodeksowego pojęcia "czas wykonania określonej pracy" nie należy pojmować w sensie wynikowym (jak przy umowie o dzieło), lecz czynnościowym.”
 Wydział Prawa, Administracji i EkonomiiDookreślenie specyfiki umowy o pracę na okres próbny Wyraźne określenie w przepisach Kodeksu pracy celu zatrudnienia pracownika na podstawie umowy o pracę na okres próbny (zmiana art. 25 § 2 oraz dodanie § 3 w tym artykule). W poprzednim stanie prawnym o celu tego rodzaju umowy można wnioskować tylko z jej nazwy. Przewiduje się, że umowa o pracę na okres próbny będzie mogła być zawarta w celu sprawdzenia kwalifikacji pracownika i możliwości jego zatrudnienia do wykonywania pracy określonego rodzaju. Co do zasady pracodawca będzie mógł zatrudnić pracownika na okres próbny tylko raz.
 Wydział Prawa, Administracji i EkonomiiJednakże jest uzasadnione, by w pewnych przypadkach tego rodzaju umowa mogła być ponownie zawarta z pracownikiem. Ponowne zawarcie takiej umowy z tym samym pracownikiem jest zatem możliwe jeżeli pracownik ma być zatrudniony do wykonywania innego rodzaju pracy. Skoro bowiem celem tej umowy jest sprawdzenie kwalifikacji pracownika i możliwości jego zatrudnienia do wykonywania pracy określonego rodzaju, to zasadne jest ponowne wypróbowanie pracownika, jeżeli ubiega się on o zatrudnienie do innej pracy.
 Wydział Prawa, Administracji i EkonomiiZmiana zasad zatrudniania pracowników na podstawie umów o pracę na czas określony Zmiana art. 251 Kodeksu pracy jest wprowadzana w celu skuteczniejszego mechanizmu przeciwdziałania nadużywaniu zawierania terminowych umów o pracę. W nowym art. 251przewiduje się: określenie dopuszczalnego okresu zatrudnienia na podstawie umowy (umów) o pracę na czas określony (max 33 miesiące) 2) określenie liczby tych umów, które mogą być zawarte w ramach tego limitu (łączna liczba tych umów nie będzie mogła przekraczać trzech)
 Wydział Prawa, Administracji i EkonomiiSKUTKI PRZEKROCZENIA TYCH LIMITÓW Jeżeli okres zatrudnienia na podstawie umowy o pracę lub umów o pracę na czas określony przekraczałby 33 miesiące lub liczba takich umów przekroczyłaby trzy, to od następnego dnia po upływie 33-miesięcznego okresu zatrudnienia lub od dnia zawarcia czwartej umowy pracownik byłby traktowany, jak zatrudniony na podstawie umowy o pracę na czas nieokreślony.
 Wydział Prawa, Administracji i EkonomiiPowyższe limity ograniczające zatrudnienie na podstawie umowy lub umów o pracę na czas określony nie będą dotyczyły umowy zawartej w celu: - zastępstwa pracownika w czasie jego usprawiedliwionej nieobecności w pracy, - wykonywania pracy o charakterze dorywczym lub sezonowym, - wykonywania pracy przez okres kadencji, a także: (nowe) - gdy pracodawca wskaże obiektywne przyczyny leżące po jego stronie, które uzasadniają zatrudnienie na czas określony w związku z okresowymi potrzebami pracodawcy.
 Wydział Prawa, Administracji i EkonomiiW takich przypadkach konieczne będzie określenie w umowie o pracę tego celu lub okoliczności, tj. zamieszczenie informacji obiektywnie uzasadniających zawarcie takiej umowy (dodawany § 11 w ąrt. 29 Kodeksu pracy). Ponadto, w przypadku zawarcia umowy o pracę na okres dłuższy niż 33 miesiące z powodu obiektywnych przyczyn leżących po stronie pracodawcy, pracodawca będzie miał obowiązek zawiadomienia właściwego okręgowego inspektora pracy o zawarciu takiej umowy, wskazując jednocześnie przyczynę jej zawarcia, w terminie 5 dni roboczych od dnia jej zawarcia (dodawany § 4 w art. 251 Kodeksu pracy).
 Wydział Prawa, Administracji i EkonomiiUzależnienie długości okresu wypowiedzenia umowy o pracę zawartej na czas określony od okresu zatrudnienia u danego pracodawcy. Zarówno umowa o pracę na czas określony, jak i umowa o pracę na czas nieokreślony będzie mogła być wypowiedziana przez pracodawcę z zachowaniem ustawowo określonego okresu wypowiedzenia, którego długość w obu przypadkach będzie taka sama i będzie zależała od okresu zatrudnienia u danego pracodawcy (zmiana art. 36 § 1 Kodeksu pracy). Obowiązują następujące okresy wypowiedzenia umowy o pracę na czas określony i na czas nieokreślony: a) 2 tygodnie - w przypadku zatrudnienia u danego pracodawcy przez okres krótszy niż 6 miesięcy, b) 1 miesiąc - w przypadku zatrudnienia u danego pracodawcy przez okres co najmniej 6 miesięcy, c) 3 miesiące - w przypadku zatrudnienia u danego pracodawcy przez okres co najmniej 3 lat.
 Wydział Prawa, Administracji i EkonomiiPowyższe okresy wypowiedzenia obowiązują także w przypadku wypowiedzenia umowy o pracę zawartej na czas określony w celu zastępstwa pracownika w czasie jego usprawiedliwionej nieobecności w pracy (uchylenie art. 331 Kodeksu pracy).
 Wydział Prawa, Administracji i EkonomiiZwolnienie pracownika z obowiązku świadczenia pracy w okresie wypowiedzenia Przyznanie pracodawcy możliwości jednostronnego zwolnienia pracownika z obowiązku świadczenia pracy w okresie wypowiedzenia umowy o pracę, niezależnie od jej rodzaju (nowy art. 36(2) Kodeksu pracy). Będzie to więc możliwe zarówno w okresie wypowiedzenia umowy o pracę na czas nieokreślony, jak i umowy o pracę na czas określony oraz umowy o pracę na okres próbny. Jeżeli pracodawca zwolni pracownika z obowiązku świadczenia pracy w okresie wypowiedzenia, to z mocy przepisów Kodeksu pracy będzie obowiązany wypłacić pracownikowi wynagrodzenie jakie by otrzymał, gdyby pracował.
 Wydział Prawa, Administracji i EkonomiiPrzepisy przejściowe Ustawa z dnia 25 czerwca 2015 r. o zmianie ustawy - Kodeks pracy oraz niektórych innych ustaw (Dz. U. z dnia 21 sierpnia 2015 r.)
 Wydział Prawa, Administracji i EkonomiiKIEDY NOWE PRZEPISY NIE BĘDĄ MIAŁY ZASTOSOWANIA? Art. 13. Do umów o pracę na czas wykonania określonej pracy, trwających w dniu wejścia w życie niniejszej ustawy, stosuje się przepisy dotychczasowe. Art. 14. 1. Do umów o pracę na czas określony, trwających w dniu wejścia w życie niniejszej ustawy, które przed tym dniem zostały wypowiedziane, stosuje się przepisy dotychczasowe. Przepisy dotychczas obowiązujące stosować należy – pomimo wejścia w życie nowych regulacji – do umów o pracę na czas wykonywania określonej pracy oraz do umów o pracę na czas określony, jeżeli zostały wypowiedziane przed dniem wejścia w życie nowelizacji.
 Wydział Prawa, Administracji i EkonomiiArt. 14. 2. Do umów o pracę na czas określony zawartych na okres do 6 miesięcy albo zawartych na okres dłuższy niż 6 miesięcy, w których nie przewidziano możliwości ich rozwiązania z zachowaniem 2-tygodniowego okresu wypowiedzenia, trwających w dniu wejścia w życie niniejszej ustawy, w zakresie dopuszczalności ich wypowiedzenia stosuje się przepisy dotychczasowe. (W związku z tym, nawet po 22 lutym 2016 r. nie będzie możliwe ich rozwiązanie przez wypowiedzenie).
 NOWE PRZEPISY OBOWIĄZUJĄWydział Prawa, Administracji i Ekonomii NOWE PRZEPISY OBOWIĄZUJĄ art.14 ust. 3 Przy wypowiadaniu umów o pracę na czas określony zawartych na okres dłuższy niż 6 miesięcy, w których przewidziano możliwość ich rozwiązania z zachowaniem 2-tygodniowego okresu wypowiedzenia, trwających w dniu wejścia w życie niniejszej ustawy, stosuje się okresy wypowiedzenia, o których mowa w art. 36 § 1 ustawy zmienianej w art. 1 w brzmieniu nadanym niniejszą ustawą. Okres wypowiedzenia będzie identyczny, jak przy umowach na czas nieokreślony, a więc wynosić będzie (art. 36 § 1 k.p.): 1) 2 tygodnie, jeżeli pracownik był zatrudniony krócej niż 6 miesięcy; 2) 1 miesiąc, jeżeli pracownik był zatrudniony co najmniej 6 miesięcy; 3) 3 miesiące, jeżeli pracownik był zatrudniony co najmniej 3 lata.
 Wydział Prawa, Administracji i EkonomiiSTAŻ PRACY Art. 16. Przy ustalaniu długości okresu wypowiedzenia umów o pracę na czas określony, trwających w dniu wejścia w życie niniejszej ustawy, których wypowiedzenie następuje, począwszy od dnia wejścia w życie niniejszej ustawy, nie uwzględnia się okresów zatrudnienia u danego pracodawcy, przypadających przed dniem wejścia w życie niniejszej ustawy. Staż pracy pracownika „zeruje się” w tym zakresie i jest liczony od dnia wejścia w życie nowych przepisów. 25
 Wydział Prawa, Administracji i EkonomiiSTAŻ PRACY Art. 16. Przy ustalaniu długości okresu wypowiedzenia umów o pracę na czas określony, trwających w dniu wejścia w życie niniejszej ustawy, których wypowiedzenie następuje, począwszy od dnia wejścia w życie niniejszej ustawy, nie uwzględnia się okresów zatrudnienia u danego pracodawcy, przypadających przed dniem wejścia w życie niniejszej ustawy. Staż pracy pracownika „zeruje się” w tym zakresie i jest liczony od dnia wejścia w życie nowych przepisów. 26
 Stosowanie nowego przepisu art. 251 k.p.Wydział Prawa, Administracji i Ekonomii Stosowanie nowego przepisu art. 251 k.p. Art. 14. ust. 4 Do umów o pracę na czas określony, trwających w dniu wejścia w życie niniejszej ustawy, stosuje się art. 251 ustawy zmienianej w art. 1 w brzmieniu nadanym niniejszą ustawą, jednakże do okresu zatrudnienia, o którym mowa w tym przepisie, wlicza się okres zatrudnienia na podstawie umowy o pracę na czas określony przypadający od dnia wejścia w życie niniejszej ustawy, a trwająca w tym dniu umowa o pracę na czas określony jest uważana za pierwszą umowę w rozumieniu art. 251 ustawy zmienianej w art. 1 w brzmieniu nadanym niniejszą ustawą albo za drugą umowę w rozumieniu tego przepisu, jeżeli została zawarta jako druga umowa w rozumieniu art. 251 ustawy zmienianej w art. 1 w dotychczasowym brzmieniu.
 Stosowanie nowego przepisu art. 251 k.p.Wydział Prawa, Administracji i Ekonomii Stosowanie nowego przepisu art. 251 k.p. ZASADA Okres zatrudnienia, od którego ma zależeć 33-miesięczny limit będzie liczony od dnia wejścia w życie nowych przepisów. Nawet więc, gdyby umowa obowiązywała już od np. 2 lat przed wejściem w życie ustawy, to z dniem wejścia w życie staż ten „zeruje się”.
 Stosowanie nowego przepisu art. 251 k.p.Wydział Prawa, Administracji i Ekonomii Stosowanie nowego przepisu art. 251 k.p. WYJĄTKI art. 14 ust. 6. Przepisu ust. 4 nie stosuje się do umów o pracę zawartych na czas określony przed dniem wejścia w życie niniejszej ustawy, jeżeli rozwiązanie takiej umowy przypada po upływie 33 miesięcy od tego dnia i stosunek pracy pracownika podlega szczególnej ochronie przed wypowiedzeniem lub rozwiązaniem umowy o pracę w okresie od dnia wejścia w życie niniejszej ustawy do dnia upływu okresu 33 miesięcy od dnia wejścia w życie niniejszej ustawy; w takim przypadku umowa rozwiązuje się z upływem okresu, na jaki została zawarta. (Nie będzie to jednak miało zastosowania w przypadku, gdy rozwiązanie umowy przypada po upływie 33 miesięcy od dnia wejścia w życie ustawy i stosunek pracy określonego pracownika podlega szczególnej ochronie przed wypowiedzeniem lub rozwiązaniem – umowa taka rozwiąże się z upływem okresu, na jaki została zawarta).
 Stosowanie nowego przepisu art. 251 k.p.Wydział Prawa, Administracji i Ekonomii Stosowanie nowego przepisu art. 251 k.p. WYJĄTEK NR 2 art. 14 ust. 5. Umowa o pracę na czas określony zawarta od dnia wejścia w życie niniejszej ustawy, jednakże w okresie 1 miesiąca od dnia rozwiązania drugiej umowy w rozumieniu art. 251 ustawy zmienianej w art. 1 w dotychczasowym brzmieniu, jeżeli okres ten rozpoczął bieg przed dniem wejścia w życie niniejszej ustawy lub w dniu jej wejścia w życie, jest uważana za umowę o pracę zawartą na czas nieokreślony. (Zawarcie umowy o pracę po wejściu w życie ustawy, jeżeli będzie to w okresie 1 miesiąca od dnia rozwiązania drugiej umowy terminowej, jeżeli okres ten rozpoczął bieg przed dniem w wejścia w życie nowej ustawy lub w dniu jej wejścia, będzie uważane za zawarcie umowy na czas nieokreślony. Cel takiego rozwiązania – powstrzymanie przed obejściem przepisów nowelizacji przez wypowiadanie umów terminowych przed dniem wejścia w życie nowelizacji.).
 Wydział Prawa, Administracji i EkonomiiArt. 15. 1. Strony trwających w dniu wejścia w życie niniejszej ustawy umów o pracę na czas określony zawartych w celu określonym w art. 251 § 4 pkt 1-3 lub w przypadku, o którym mowa w art. 251 § 4 pkt 4 ustawy zmienianej w art. 1 w brzmieniu nadanym niniejszą ustawą, w terminie 3 miesięcy od dnia wejścia w życie niniejszej ustawy uzupełnią te umowy o informacje, o których mowa w art. 29 § 11 ustawy zmienianej w art. 1 w brzmieniu nadanym niniejszą ustawą. 2. W przypadku umowy o pracę na czas określony, zawartej w przypadku, o którym mowa w art. 251 § 4 pkt 4 ustawy zmienianej w art. 1 w brzmieniu nadanym niniejszą ustawą, trwającej w dniu wejścia w życie niniejszej ustawy, pracodawca zawiadamia właściwego okręgowego inspektora pracy, w formie pisemnej lub elektronicznej, o takiej umowie, wraz ze wskazaniem przyczyn jej zawarcia, w terminie 5 dni roboczych od dnia uzupełnienia umowy o pracę o informacje o przyczynach zawarcia tej umowy.
 Wydział Prawa, Administracji i EkonomiiJeżeli umowa na czas określony została zawarta na okres dłuższy niż 33 miesiące lub jest czwartą i następną taką umową, co jest uzasadnione przez wyjątki od ograniczenia, to informacje o takich okolicznościach należy uzupełnić w drodze zmiany umowy w okresie 3 miesięcy od dnia wejścia w życie ustawy, czyli do dnia 22 maja 2016 r. Następnie, w terminie 5 dni od dnia uzupełnienia umowy, należy zgłosić ten fakt do właściwego okręgowego inspektora pracy.
 Wydział Prawa, Administracji i EkonomiiKazus nr 1 Spółka X ma oddziały w Krakowie, Warszawie, Wrocławiu i Poznaniu. Pan Jan został zatrudniony na podstawie umowy o pracę na czas określony, na stanowisku informatyka w zakładzie pracy spółki X zlokalizowanym w Warszawie. Bezpośrednio po rozwiązaniu tej umowy został zatrudniony na 2 miesiące w zakładzie pracy tej samej spółki w Poznaniu, następnie na 2 miesiące we Wrocławiu. Po tym czasie na 4 miesiące w Krakowie. Czy takie zachowanie spółki X jest dopuszczalne?
 Wydział Prawa, Administracji i EkonomiiKazus nr 2 Po wejściu w życie nowelizacji pracownik został zatrudniony na okres próbny 3 miesięcy. Następnie pracodawca zaoferował mu umowę na 3 lata Czy takie zachowanie pracodawcy jest dopuszczalne?
 Wydział Prawa, Administracji i EkonomiiKazus nr 3 Pracodawca zawarł z pracownikiem umowę na czas określony 9 miesięcy, po czym pracownik rozwiązał umowę i wyjechał za granicę na 6 miesięcy. Po powrocie zgłosił się ponownie do pracodawcy, który zaoferował mu kolejną umowę na czas określony 2,5 roku. Czy takie zachowanie pracodawcy jest dopuszczalne?
 Prawo Pracy II Wykład SSA(3)III Dr Jacek Borowicz. О projekcie