text:
Zákon o sociálnom zabezpečení vojakov 1999 | AUTORA
 Zákon o sociálnom zabezpečení vojakov 1999
 Znenie účinné: od 01.07.1999 do 31.12.1999 Neplatné znenie pre dnes
 01.08.2001-30.06.2002257/2001 Z.z.
 01.01.2000-31.07.2001131/1999 Z.z.
 01.07.1999-31.12.1999131/1999 Z.z.
 01.05.1998-30.06.1999114/1998 Z.z.
 114/1998 Z. z.
 Časová verzia predpisu účinná od 01.07.1999 do 31.12.1999
 z 31. marca 1998
 o sociálnom zabezpečení vojakov
 Tento zákon upravuje sociálne zabezpečenie vojakov,1) ktoré pozostáva
 z nemocenského zabezpečenia
 vojakov, ktorí vykonávajú profesionálnu službu v ozbrojených silách2) (ďalej len „profesionálny vojak“) a ktorí sa stali dočasne neschopnými výkonu vojenskej služby v dôsledku choroby alebo úrazu,
 vojakov, ktorí vykonávali vojenskú službu3) v ozbrojených silách a ktorí sa počas výkonu tejto služby alebo v ustanovenej lehote po jej skončení stali dočasne neschopnými výkonu práce v dôsledku choroby alebo úrazu, ak táto pracovná neschopnosť trvá aj po skončení výkonu vojenskej služby,
 z výsluhového zabezpečenia
 profesionálnych vojakov, ktorí vykonávajú alebo vykonávali vojenskú službu v ozbrojených silách,
 vojakov, ktorí sa počas výkonu vojenskej služby v ozbrojených silách štúdiom alebo výcvikom pripravovali na výkon profesionálnej služby v ozbrojených silách a stali sa invalidnými v dôsledku choroby alebo úrazu vzniknutých pri výkone vojenskej služby alebo v súvislosti s ním,
 zo zvýšenia výsluhového dôchodku, invalidného výsluhového dôchodku a sirotského výsluhového dôchodku z dôvodu bezvládnosti,
 zo zabezpečenia službami
 vojakov po skončení výkonu vojenskej služby, ktorí sú poberateľmi dávok výsluhového zabezpečenia,
 vojakov, ktorí zomreli počas výkonu vojenskej služby,3a)
 Na sociálnom zabezpečení podľa tohto zákona sa v ustanovených prípadoch zúčastňuje aj manželka, manžel, deti a rodičia vojakov uvedených v odseku 1.
 Na vzťahy upravené týmto zákonom sa nevzťahujú všeobecné predpisy o sociálnom zabezpečení,4) ak tento zákon neustanovuje inak.
 §3 Výška dávok sociálneho zabezpečenia vojakov
 Výška dávok nemocenského zabezpečenia poskytovaných profesionálnym vojakom závisí od výšky služobného príjmu, príplatkov k nemu a odmien za výkon služby, ktoré profesionálni vojaci dosiahli v ustanovenom období pred vznikom nároku na dávku.
 Výška dávok výsluhového zabezpečenia poskytovaných profesionálnym vojakom závisí od doby výkonu vojenskej služby v ozbrojených silách,2) služby v ozbrojených bezpečnostných zboroch a služby v ozbrojených zboroch a od výšky služobného príjmu, príplatkov k nemu a odmien za výkon služby, ktoré profesionálni vojaci dosiahli v ustanovenom období pred vznikom nároku na dávku. Výška dávok výsluhového zabezpečenia poskytovaných vojakom, ktorí sa štúdiom alebo výcvikom pripravovali na výkon profesionálnej služby, závisí od výšky služobného príjmu za výkon vojenskej služby, ktorý by dostali bezprostredne po prijatí do služobného pomeru profesionálneho vojaka.
 Iné doby ako doby výkonu vojenskej služby v ozbrojených silách, služby v ozbrojených bezpečnostných zboroch a služby v ozbrojených zboroch a iné príjmy, ako sú uvedené v odsekoch 1 a 2, sa pre výšku dávok podľa tohto zákona nezapočítavajú.
 Za službu v ozbrojených bezpečnostných zboroch sa na účely tohto zákona považuje aj služba príslušníka Federálnej informačnej služby vykonávaná v služobnom pomere a štátna služba príslušníka Slovenskej informačnej služby vykonávaná v služobnom pomere.
 DRUHÁ ČASŤ | NEMOCENSKÉ ZABEZPEČENIE
 §4 Druhy dávok nemocenského zabezpečenia
 Z nemocenského zabezpečenia sa poskytuje
 náhrada služobného príjmu počas dočasnej neschopnosti vykonávať vojenskú službu v dôsledku choroby alebo úrazu,
 náhrada nemocenského.
 Náhrada služobného príjmu počas dočasnej neschopnosti vykonávať vojenskú službu v dôsledku choroby alebo úrazu
 Profesionálny vojak, ktorý sa stane dočasne neschopným vykonávať vojenskú službu v dôsledku choroby alebo úrazu, má počas prvých šiestich mesiacov takejto neschopnosti nárok na náhradu služobného príjmu, a to počas prvých troch mesiacov vo výške 100 % a počas ďalších troch mesiacov vo výške 90 % sumy určenej podľa § 6 ods. 2 až 4 s výnimkou prípadov uvedených v odseku 2 a v § 7.
 Profesionálny vojak, ktorý sa stane dočasne neschopným vykonávať vojenskú službu v dôsledku choroby alebo úrazu vzniknutých pri výkone vojenskej služby alebo v súvislosti s ním, alebo v dôsledku aktívnej tuberkulózy, má nárok na náhradu služobného príjmu vo výške 100 % sumy určenej podľa § 6 ods. 2 až 4 po celý čas takejto neschopnosti, najdlhšie však po čas určený podľa § 15.
 Náhrada služobného príjmu počas dočasnej neschopnosti vykonávať vojenskú službu v dôsledku choroby alebo úrazu a nemocenské sa určuje na kalendárny deň z čistého denného služobného príjmu.
 Čistý denný služobný príjem profesionálneho vojaka sa zistí z jeho príjmu z predchádzajúceho kalendárneho roka, a to ak ide o profesionálneho vojaka
 odmeňovaného podľa osobitného predpisu,4a) zo súhrnu mesačných služobných príjmov a osobitných príplatkov a odmien (§ 84a ods. 1),
 ktorý vykonáva službu v štátnom podniku, ktorého zakladateľom je ministerstvo obrany,4b) alebo u inej právnickej osoby,4c) zo súhrnu hodnostného príplatku4d) a peňažných náležitostí poskytovaných podľa osobitného predpisu4e) [§ 84a ods. 2 písm. a)],
 ktorého platové pomery upravujú osobitné predpisy,4f) zo súhrnu hodnostného príplatku4d) a peňažných náležitostí poskytovaných podľa osobitných predpisov4f) [§ 84a ods. 2 písm. b)],
 ktorý plní úlohy s miestom výkonu služobných povinností v zahraničí a je odmeňovaný podľa osobitného predpisu,4g) zo súhrnu hodnostného príplatku4d) a platu patriaceho podľa osobitného predpisu4g) [§ 84a ods. 2 písm. c)],
 Ak sa profesionálnemu vojakovi v predchádzajúcom kalendárnom roku nevyplácal niektorý z príjmov uvedený v odseku 2 písm. a) až d) aspoň jeden mesiac, zisťuje sa čistý denný služobný príjem z príjmu dosiahnutého v kalendárnom mesiaci predchádzajúcom kalendárnemu mesiacu, v ktorom sa profesionálny vojak stal dočasne neschopným vykonávať vojenskú službu v dôsledku choroby alebo úrazu.
 Ak sa v kalendárnom roku, v ktorom sa profesionálny vojak stal dočasne neschopným vykonávať vojenskú službu v dôsledku choroby alebo úrazu, nevyplácal niektorý z príjmov uvedený v odseku 2 písm. a) až d) po dobu uvedenú v odseku 3, určí sa čistý denný služobný príjem z naposledy priznaného funkčného platu, hodnostného príplatku, prídavku za výsluhu rokov, príplatku za riadenie a príplatkov priznaných mesačnou sumou.4a)
 Čistý denný služobný príjem zistený podľa odsekov 2 a 3 sa použije na výpočet dávok nemocenského zabezpečenia uvedených v odseku 1 vždy na obdobie od 1. apríla bežného roka do 31. marca nasledujúceho roka.
 Na nemocenské má nárok profesionálny vojak,
 ktorý sa stane dočasne neschopným vykonávať vojenskú službu v dôsledku choroby alebo úrazu, a to po uplynutí času uvedeného v § 5 ods. 1, najdlhšie však do uplynutia predĺženej podpornej doby (§ 15 ods. 2),
 po skončení výkonu vojenskej služby, ak sa stane dočasne neschopným výkonu práce, najneskoršie do 42 dní po skončení výkonu vojenskej služby v dôsledku choroby alebo úrazu; nárok na nemocenské trvá najdlhšie do skončenia podpornej doby prípadne predĺženej podpornej doby.
 Profesionálny vojak, ktorý si dočasnú neschopnosť vykonávať vojenskú službu v dôsledku choroby alebo úrazu spôsobí
 zavinenou účasťou v bitke alebo
 ako bezprostredný následok svojej opitosti, alebo zneužitia omamných prostriedkov, alebo
 pri spáchaní úmyselného trestného činu, za ktorý zákon ustanovuje trest odňatia slobody, ktorého horná hranica presahuje jeden rok,
 má nárok na nemocenské podľa § 8 ods. 3 od prvého dňa takejto neschopnosti, ak má vyživovaciu povinnosť voči manželke (manželovi) alebo nezaopatreným deťom.8)
 Profesionálny vojak, ktorý si dočasnú neschopnosť vykonávať vojenskú službu v dôsledku choroby alebo úrazu spôsobí za okolností uvedených v odseku 2 a nemá vyživovaciu povinnosť voči manželke (manželovi) alebo nezaopatreným deťom alebo si dočasnú neschopnosť vykonávať vojenskú službu v dôsledku choroby alebo úrazu spôsobí s úmyslom vyhnúť sa výkonu vojenskej služby, nemá nárok na nemocenské.
 Profesionálny vojak, ktorý spĺňa podmienky uvedené v § 7 ods. 1 písm. a), má nárok na nemocenské vo výške 90 % zo sumy uvedenej v § 9 na kalendárny deň.
 Profesionálny vojak, ktorý spĺňa podmienky uvedené v § 7 ods. 1 písm. b) a ktorého dočasná pracovná neschopnosť v dôsledku choroby alebo úrazu vznikla počas výkonu vojenskej služby, má nárok na nemocenské vo výške 90 % zo sumy uvedenej v § 9 na kalendárny deň; ak však dočasná pracovná neschopnosť v dôsledku choroby alebo úrazu vznikla až po skončení výkonu vojenskej služby, má nárok na nemocenské za prvé tri kalendárne dni takejto neschopnosti vo výške 70 % zo sumy uvedenej v § 9 na kalendárny deň.
 Profesionálny vojak, ktorý spĺňa podmienky uvedené v § 7 ods. 2, má nárok na nemocenské vo výške 50 % zo sumy uvedenej v § 9 na kalendárny deň.
 Výška nemocenského sa určuje z čistého denného služobného príjmu profesionálneho vojaka zisteného podľa § 6, najviac však zo sumy 250 Sk na kalendárny deň.
 §10 Materské
 Na materské má nárok profesionálny vojak počas doby a za podmienok ustanovených osobitným predpisom o poskytovaní peňažnej pomoci v materstve.9)
 Materské sa poskytuje vo výške nemocenského určeného podľa § 8 ods. 1.
 §11 Ošetrovné
 Na ošetrovné má nárok profesionálny vojak po vyčerpaní doby, počas ktorej sa mu na ošetrovanie člena rodiny poskytla krátka dovolenka podľa osobitného predpisu.10)
 Ošetrovné sa poskytuje za podmienok ustanovených všeobecným predpisom o poskytovaní podpory pri ošetrovaní člena rodiny.11)
 Ošetrovné sa poskytuje v každom jednotlivom prípade počas doby najviac desiatich po sebe idúcich kalendárnych dní, ak potreba ošetrovania alebo starostlivosti v nich trvá.
 Ošetrovné sa poskytuje vo výške nemocenského podľa § 8 ods. 1.
 §12 Náhrada nemocenského
 Vojak, ktorý vykonával vojenskú službu v ozbrojených silách na základe brannej povinnosti, a vojak, ktorý sa počas výkonu vojenskej služby v ozbrojených silách štúdiom alebo výcvikom pripravoval na výkon profesionálnej služby a ktorý sa stane dočasne neschopným výkonu práce najneskoršie do 42 dní po skončení výkonu vojenskej služby v dôsledku choroby alebo úrazu, má nárok na náhradu nemocenského od prvého dňa takejto neschopnosti, najskôr však od prvého dňa nasledujúceho po skončení výkonu vojenskej služby, ak nie je nemocensky zabezpečený alebo poistený podľa všeobecného predpisu o sociálnom zabezpečení.12) Nárok na náhradu nemocenského trvá najdlhšie do skončenia podpornej doby, prípadne predĺženej podpornej doby.
 Náhrada nemocenského podľa odseku 1 sa poskytuje vo výške, v akej by sa inak poskytovalo nemocenské podľa všeobecného predpisu o sociálnom zabezpečení13) ustanovené z minimálnej mzdy.14)
 Ako doba dočasnej neschopnosti vykonávať vojenskú službu v dôsledku choroby alebo úrazu sa posudzuje aj doba poskytovania kúpeľnej starostlivosti a doba poskytovania zdravotnej starostlivosti v ozdravovniach, ak sa takáto starostlivosť poskytuje mimo doby určenej na preventívnu rehabilitáciu15) alebo mimo doby riadnej dovolenky, ako aj doba, počas ktorej profesionálny vojak nevykonáva vojenskú službu alebo iné zamestnanie po skončení výkonu vojenskej služby z dôvodu karantény nariadenej podľa predpisov o boji proti prenosným chorobám.
 Na vznik a trvanie ochrannej lehoty pri poskytovaní dávok nemocenského zabezpečenia vojakovi po skončení výkonu vojenskej služby sa použijú ustanovenia osobitného predpisu.16)
 Dávky nemocenského zabezpečenia počas dočasnej neschopnosti vykonávať vojenskú službu alebo iné zamestnanie4) po skončení výkonu vojenskej služby v dôsledku choroby alebo úrazu podľa § 5 až 8 a § 12 sa poskytujú najdlhšie počas jedného roka od začiatku takejto neschopnosti (ďalej len „podporná doba“).
 Podporná doba sa môže predĺžiť na návrh ošetrujúceho lekára najviac o jeden rok, ak možno odôvodnene predpokladať, že dočasná neschopnosť vykonávať vojenskú službu alebo iné zamestnanie po skončení výkonu vojenskej služby v dôsledku choroby alebo úrazu sa v tomto období skončí.
 O predĺžení podpornej doby rozhoduje
 Ministerstvo obrany Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo obrany“) u vojakov, ktorí vykonávajú alebo vykonávali vojenskú službu v Armáde Slovenskej republiky alebo v Železničnom vojsku,
 Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo vnútra“) u vojakov, ktorí vykonávajú alebo vykonávali vojenskú službu vo Vojskách ministerstva vnútra.
 Do podpornej doby sa zaratúvajú, s výnimkou období uvedených v odsekoch 2 a 3, aj predchádzajúce obdobia dočasnej neschopnosti vykonávať vojenskú službu v dôsledku choroby alebo úrazu, ak spadajú do obdobia jedného roka pred vznikom novej dočasnej neschopnosti vykonávať vojenskú službu alebo iné zamestnanie po skončení výkonu vojenskej služby z uvedených dôvodov.
 Do podpornej doby sa nezaratúvajú obdobia dočasnej neschopnosti vykonávať vojenskú službu alebo iné zamestnanie po skončení výkonu vojenskej služby, ak
 od skončenia poslednej dočasnej neschopnosti vykonávať vojenskú službu alebo iné zamestnanie po skončení výkonu vojenskej služby z uvedených dôvodov do začiatku novej dočasnej neschopnosti uplynulo aspoň šesť mesiacov,
 novú dočasnú neschopnosť vykonávať vojenskú službu alebo iné zamestnanie po skončení výkonu vojenskej služby z uvedených dôvodov spôsobila choroba alebo úraz vzniknuté pri výkone vojenskej služby alebo v súvislosti s ním,
 predchádzajúcu dočasnú neschopnosť vykonávať vojenskú službu alebo iné zamestnanie po skončení výkonu vojenskej služby spôsobila choroba alebo úraz vzniknuté pri výkone vojenskej služby alebo v súvislosti s ním.
 Do podpornej doby sa nezaratúvajú ani obdobia karantény nariadenej pri ohrození prenosnými chorobami.
 Za úraz vzniknutý pri výkone vojenskej služby alebo v súvislosti s ním sa považuje úraz, ktorý vojak utrpel
 v mieste služobného pôsobenia pri činnosti, ktorá je obvyklá pri plnení služobných úloh vrátane činnosti v čase prestávok,
 pri činnosti, ktorá sa vykonáva v záujme vojenskej služby alebo s cieľom chrániť záujem vojenskej služby, bez ohľadu na to, z akého podnetu vojak túto činnosť vykonáva,
 v dôsledku konania alebo opomenutia inej osoby, ak dôvodom takéhoto konania alebo opomenutia je príslušnosť vojaka k ozbrojeným silám alebo činnosť, ktorú vojak vykonáva alebo vykonával v záujme vojenskej služby alebo s cieľom chrániť záujem vojenskej služby,
 pri činnosti počas cesty z miesta, kde sa vojak zdržiava mimo výkonu vojenskej služby, na miesto služobného pôsobenia, ak sa táto činnosť vykonáva s cieľom dostaviť sa na miesto služobného pôsobenia,
 pri činnosti počas cesty z miesta služobného pôsobenia na miesto trvalého alebo prechodného pobytu, ak sa táto činnosť vykonáva s cieľom dostaviť sa na miesto uvedeného pobytu,
 pri činnosti, ktorú vojak vykonáva vo verejnom záujme alebo v záujme ochrany života alebo majetku.
 Za úraz vzniknutý pri výkone vojenskej služby alebo v súvislosti s ním sa nepovažuje úraz, ktorý vojak utrpel za okolností uvedených v § 7 ods. 2 a 3, aj keď sú inak splnené podmienky uvedené v odseku 1.
 Za chorobu vzniknutú pri výkone vojenskej služby alebo v súvislosti s ním sa považuje choroba, ktorá vznikla alebo prevažne vznikla v dôsledku služobnej činnosti.
 TRETIA ČASŤ | VÝSLUHOVÉ ZABEZPEČENIE
 §18 Druhy dávok výsluhového zabezpečenia
 Z výsluhového zabezpečenia sa poskytuje
 úmrtné,
 vdovský výsluhový dôchodok,
 vdovecký výsluhový dôchodok,
 Profesionálny vojak prepustený zo služobného pomeru17) má nárok na výsluhový príspevok počas doby
 1 roka odo dňa prepustenia zo služobného pomeru, ak vykonával vojenskú službu najmenej 5 rokov, ale kratšie ako 10 rokov,
 2 rokov odo dňa prepustenia zo služobného pomeru, ak vykonával vojenskú službu najmenej 10 rokov, ale kratšie ako 15 rokov,
 3 rokov odo dňa prepustenia zo služobného pomeru, ak vykonával vojenskú službu najmenej 15 rokov, ale kratšie ako 20 rokov.
 Na výsluhový príspevok za podmienok uvedených v § 19 má nárok aj profesionálny vojak, ktorý vykonával službu výkonného letca alebo službu osobitnej povahy, alebo službu osobitného stupňa nebezpečnosti (§ 48) a jej výkon sa skončil, a to odo dňa skončenia takejto služby, aj keď jeho služobný pomer trvá naďalej.
 Výsluhový príspevok sa určuje za každý skončený rok výkonu vojenskej služby vo výške 2 % základu ustanoveného podľa § 49 a upraveného podľa § 51 ods. 1.
 Profesionálny vojak v stálom služobnom pomere18) prepustený z tohto pomeru má nárok na odchodné vo výške jednonásobku základu ustanoveného podľa § 49, ak vykonával službu počas doby najmenej šesť rokov. Táto výmera sa zvyšuje za každý ďalší skončený rok výkonu služby o jednu polovicu základu ustanoveného podľa § 49.
 Profesionálny vojak v dočasnom služobnom pomere19) prepustený z tohto pomeru má nárok na odchodné vo výške polovice základu ustanoveného podľa § 49 za každý skončený rok výkonu služby, ak bol prepustený zo služobného pomeru z dôvodu splnenia prevzatého záväzku na dočasný služobný pomer alebo z dôvodu zníženia početných stavov ozbrojených síl, alebo v dôsledku organizačných zmien a zároveň bol v služobnom pomere bez prerušenia aspoň päť rokov.
 Profesionálnemu vojakovi v stálom služobnom pomere a profesionálnemu vojakovi v dočasnom služobnom pomere, ktorého služobný pomer sa skončil prepustením z dôvodu právoplatného odsúdenia súdom na nepodmienečný trest odňatia slobody za úmyselný trestný čin, odchodné nepatrí.
 Ak bolo profesionálnemu vojakovi v stálom služobnom pomere18) vyplatené odchodné v súvislosti s predchádzajúcimi skončeniami služobného pomeru profesionálneho vojaka v stálom služobnom pomere, profesionálneho vojaka v dočasnom služobnom pomere, vojaka z povolania alebo vojaka v ďalšej službe podľa všeobecne záväzných právnych predpisov platných pred 1. júlom 1999 alebo v súvislosti so skončením služobného pomeru príslušníka ozbrojených bezpečnostných zborov alebo ozbrojených zborov, alebo v súvislosti so skončením štátnej služby vykonávanej v služobnom pomere podľa osobitných predpisov,19a) vyplatí sa pri novom prepustení zo služobného pomeru odchodné znížené o sumu odchodného vyplatenú v súvislosti s predchádzajúcimi skončeniami služobného pomeru.
 §25 Úmrtné
 Ak sa skončí služobný pomer profesionálneho vojaka v stálom služobnom pomere úmrtím alebo vyhlásením za mŕtveho, má pozostalý manžel nárok na úmrtné vo výške odchodného, na ktoré by mal profesionálny vojak v stálom služobnom pomere v čase úmrtia nárok podľa § 22 a 24. Každé pozostalé dieťa s nárokom na sirotský výsluhový dôchodok podľa tohto zákona alebo na sirotský dôchodok8) po zomretom má nárok na úmrtné vo výške jednonásobku základu podľa § 49.
 Ak sa skončí služobný pomer profesionálneho vojaka v dočasnom služobnom pomere úmrtím alebo vyhlásením za mŕtveho, má pozostalý manžel nárok na úmrtné vo výške odchodného, na ktoré by mal profesionálny vojak v dočasnom služobnom pomere nárok podľa § 22 ods. 2. Každé pozostalé dieťa s nárokom na sirotský výsluhový dôchodok podľa tohto zákona alebo na sirotský dôchodok8) po zomretom má nárok na úmrtné vo výške jednonásobku základu podľa § 49.
 Ak pozostalému manželovi nevznikne nárok na úmrtné podľa odseku 1 alebo 2, má každé pozostalé dieťa s nárokom na sirotský výsluhový dôchodok podľa tohto zákona alebo na sirotský dôchodok8) po zomretom profesionálnom vojakovi nárok aj na pomerný diel úmrtného, na ktoré by mal inak nárok pozostalý manžel.
 Ak pozostalému manželovi ani pozostalým deťom nevznikne nárok na úmrtné podľa odsekov 1 až 3, majú rodičia a deti profesionálneho vojaka nárok na pomerný diel úmrtného, na ktoré by mal inak nárok pozostalý manžel.
 Nárok na úmrtné podľa odsekov 1 až 4 nevzniká osobe, ktorá bola právoplatne odsúdená za úmyselný trestný čin smerujúci proti zomretému profesionálnemu vojakovi alebo proti jeho majetku.
 Profesionálny vojak prepustený zo služobného pomeru má nárok na výsluhový dôchodok, ak vykonával službu (§ 47) najmenej 20 rokov.
 Na výsluhový dôchodok má nárok aj profesionálny vojak prepustený zo služobného pomeru, ak poberal invalidný výsluhový dôchodok a doba jeho výkonu služby spolu s dobou poberania invalidného výsluhového dôchodku dosahuje najmenej 20 rokov.
 Na výsluhový dôchodok za podmienok uvedených v § 26 ods. 1 má nárok aj profesionálny vojak, ktorý vykonával službu výkonného letca alebo službu osobitnej povahy, alebo službu osobitného stupňa nebezpečnosti (§ 48) a ktorého výkon tejto služby sa skončil, a to odo dňa skončenia takejto služby, aj keď jeho služobný pomer trvá naďalej.
 Výsluhový dôchodok sa za 20 skončených rokov výkonu služby určuje vo výške 40 % základu ustanoveného podľa § 49 a upraveného podľa § 51 ods. 2. Za 21. a každý ďalší skončený rok výkonu služby až do dovŕšenia 25 skončených rokov výkonu služby sa výmera výsluhového dôchodku zvyšuje o 4 % upraveného základu. Za 26. a každý ďalší skončený rok výkonu služby sa výmera výsluhového dôchodku zvyšuje o 5 % upraveného základu, najviac však do výšky 75 % upraveného základu.
 Profesionálny vojak, ktorý sa stal invalidným v dôsledku choroby alebo úrazu vzniknutých pri výkone vojenskej služby alebo v súvislosti s ním (§ 17), má odo dňa vzniku invalidity, najskôr však odo dňa skončenia služobného pomeru, nárok na invalidný výsluhový dôchodok.
 Nárok na invalidný výsluhový dôchodok trvá počas invalidity vzniknutej za okolností uvedených v odseku 1, najdlhšie však do dňa predchádzajúceho dňu opätovného prijatia do služobného pomeru profesionálneho vojaka alebo prijatia do služobného pomeru príslušníka ozbrojeného bezpečnostného zboru alebo ozbrojeného zboru alebo do dňa predchádzajúceho dňu priznania výsluhového dôchodku.
 Na invalidný výsluhový dôchodok za podmienok uvedených v § 29 má nárok aj vojak, ktorý sa štúdiom alebo výcvikom pripravoval na výkon profesionálnej služby v ozbrojených silách a výkon vojenskej služby skončil.
 Invalidný výsluhový dôchodok je plný alebo čiastočný.
 Na plný invalidný výsluhový dôchodok má nárok vojak, ktorého schopnosť vykonávať primerané civilné zamestnanie (§ 34) je znížená najmenej o 50 %; v ostatných prípadoch zníženia takejto schopnosti uvedených v § 33 má nárok na čiastočný invalidný výsluhový dôchodok.
 Plný invalidný výsluhový dôchodok sa určuje rovnako ako výsluhový dôchodok (§ 28).
 Čiastočný invalidný výsluhový dôchodok sa určuje z plného invalidného výsluhového dôchodku vo výške percentuálneho podielu zodpovedajúceho dvojnásobku percentuálneho zníženia schopnosti vojaka vykonávať primerané civilné zamestnanie (§ 31 ods. 2 a § 33).
 Pre vznik a trvanie nároku na invalidný výsluhový dôchodok sa za invaliditu považuje taký zdravotný stav, keď vojak v dôsledku choroby alebo úrazu vzniknutých pri výkone vojenskej služby alebo v súvislosti s ním (§ 17) nie je spôsobilý vykonávať profesionálnu službu v ozbrojených silách a jeho schopnosť vykonávať primerané civilné zamestnanie je v dôsledku uvedenej choroby alebo úrazu vzniknutých pri výkone vojenskej služby alebo v súvislosti s ním s prihliadnutím na dobu vykonanej služby znížená najmenej o 20 %.
 Za primerané civilné zamestnanie sa na účely posudzovania invalidity podľa § 33 považuje zamestnanie vyžadujúce rovnaký stupeň vzdelania s podobným odborným zameraním a zodpovedajúce dĺžke odbornej praxe, ktorú profesionálny vojak dosiahol pred vznikom invalidity.
 Na vdovský výsluhový dôchodok má nárok vdova po profesionálnom vojakovi, ktorý
 splnil ku dňu smrti podmienku doby výkonu služby ustanovenú v § 26 ods. 1 pre nárok na výsluhový dôchodok alebo
 zomrel v dôsledku choroby alebo úrazu vzniknutých pri výkone vojenskej služby alebo v súvislosti s ním, alebo
 bol predo dňom smrti poberateľom výsluhového dôchodku alebo invalidného výsluhového dôchodku.
 Na vdovský výsluhový dôchodok má nárok aj vdova po vojakovi, ktorý sa štúdiom alebo výcvikom pripravoval na výkon profesionálnej služby v ozbrojených silách a ktorý zomrel v dôsledku choroby alebo úrazu vzniknutých pri výkone vojenskej služby alebo v súvislosti s ním.
 Nárok na vdovský výsluhový dôchodok podľa § 35 a 36 nevzniká vdove, ktorá bola právoplatne odsúdená za úmyselný trestný čin smerujúci proti zomretému vojakovi alebo proti jeho majetku.
 Vdovský výsluhový dôchodok je 60 % výsluhového dôchodku alebo plného invalidného výsluhového dôchodku, na ktorý mal alebo by mal nárok vojak v čase smrti. Ak sú splnené podmienky nároku na výsluhový dôchodok aj na invalidný výsluhový dôchodok, vdovský výsluhový dôchodok sa vypočíta z vyššieho dôchodku.
 §39 Trvanie nároku na vdovský výsluhový dôchodok
 Ak manželstvo vdovy so zomretým vojakom trvalo počas výkonu služby zomretého do dňa jeho smrti aspoň desať rokov, nárok na vdovský výsluhový dôchodok zaniká len uzatvorením nového manželstva.
 Ak nejde o prípad uvedený v odseku 1, nárok na vdovský výsluhový dôchodok trvá počas doby a za podmienok ustanovených osobitným predpisom20) o trvaní nároku na vdovský dôchodok.
 Na vdovecký výsluhový dôchodok má nárok vdovec po vojačke za podmienok a vo výške ustanovenej v § 35, 36, 38 a 39 pre nárok na vdovský výsluhový dôchodok.
 Nárok na vdovecký výsluhový dôchodok podľa § 40 nevzniká vdovcovi, ktorý bol právoplatne odsúdený za úmyselný trestný čin smerujúci proti zomretej vojačke alebo proti jej majetku.
 Na sirotský výsluhový dôchodok má nárok nezaopatrené dieťa8) po profesionálnom vojakovi, ktorý
 bol pred dňom smrti poberateľom výsluhového dôchodku alebo invalidného výsluhového dôchodku.
 Na sirotský výsluhový dôchodok má nárok aj nezaopatrené dieťa8) po vojakovi, ktorý sa štúdiom alebo výcvikom pripravoval na výkon profesionálnej služby v ozbrojených silách a ktorý zomrel v dôsledku choroby alebo úrazu vzniknutých pri výkone vojenskej služby alebo v súvislosti s ním.
 Nárok na sirotský výsluhový dôchodok podľa § 42 a 43 nevzniká nezaopatrenému dieťaťu,8) ktoré bolo právoplatne odsúdené za úmyselný trestný čin smerujúci proti zomretému vojakovi alebo proti jeho majetku.
 Sirotský výsluhový dôchodok je 30 % výsluhového dôchodku alebo plného invalidného výsluhového dôchodku, na ktorý mal alebo by mal nárok vojak v čase smrti. Ak sú súčasne splnené podmienky nároku na výsluhový dôchodok a na invalidný výsluhový dôchodok, sirotský výsluhový dôchodok sa vypočíta z vyššieho dôchodku.
 Ak ide o obojstranne osirelé dieťa, ktorého rodičia boli profesionálni vojaci, má toto dieťa nárok na sirotský výsluhový dôchodok po každom rodičovi samostatne.
 §46 Trvanie nároku na sirotský výsluhový dôchodok
 Trvanie nároku na sirotský výsluhový dôchodok sa posudzuje podľa podmienok ustanovených osobitným predpisom8) o trvaní nároku na sirotský dôchodok.
 Dobou výkonu služby rozhodujúcou pre vznik nároku na výsluhový príspevok, odchodné, úmrtné, výsluhový dôchodok a invalidný výsluhový dôchodok a pre výšku týchto dávok je doba
 výkonu služby v ozbrojených silách a doba výkonu služby v ozbrojených bezpečnostných zboroch a v ozbrojených zboroch Československej republiky, Československej socialistickej republiky, Českej a Slovenskej Federatívnej republiky pred 1. januárom 1993,
 výkonu služby v služobnom pomere príslušníkov Federálnej informačnej služby v období od 1. júla 1991 do 31. decembra 1992,
 výkonu služby v Armáde Českej republiky v období od 1. januára 1993 do 31. marca 1993,
 hodnotená ako doba služby podľa predpisu o súdnych rehabilitáciách a podľa predpisu o mimosúdnych rehabilitáciách,21)
 výkonu služby v ozbrojených silách, v ozbrojených bezpečnostných zboroch a v ozbrojených zboroch Slovenskej republiky od 1. januára 1993,
 štátnej služby vykonávanej v služobnom pomere príslušníka Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky a Železničnej polície od 1. apríla 1998,
 štátnej služby colníka vykonávanej v služobnom pomere od 1. júla 1998.
 Do doby výkonu služby uvedenej v odseku 1 sa nezapočítavajú doby prerušenia výkonu profesionálnej služby profesionálneho vojaka podľa osobitného predpisu,21a) doby prerušenia výkonu funkcie príslušníka Policajného zboru podľa osobitného predpisu21b) a doby prerušenia výkonu funkcie colníka podľa osobitného predpisu.21c)
 Pre vznik nároku na invalidný výsluhový dôchodok a jeho výšku sa ako doba výkonu služby hodnotí aj doba od vzniku invalidity, najskôr však odo dňa skončenia služobného pomeru, do dosiahnutia 28 rokov započítateľnej doby.
 Pre vznik nároku na výsluhový dôchodok a invalidný výsluhový dôchodok a ich výšku sa ako doba výkonu služby hodnotí aj doba, počas ktorej trval predchádzajúci nárok na invalidný výsluhový dôchodok.
 Minister obrany Slovenskej republiky a minister vnútra Slovenskej republiky môžu vo svojej pôsobnosti ustanoviť, že doba výkonu funkcií výkonných letcov, funkcií osobitnej povahy alebo osobitného stupňa nebezpečnosti a niektorých ďalších funkcií v služobnom pomere profesionálneho vojaka sa pre vznik nároku na výsluhový príspevok, výsluhový dôchodok a invalidný výsluhový dôchodok a ich výšku započítava zvýhodnene, a ustanoviť rozsah tohto zvýhodneného započítania, najviac však dvojnásobkom skutočnej doby výkonu týchto funkcií.
 Ročný základ na výpočet výsluhového príspevku, odchodného, úmrtného, výsluhového dôchodku a invalidného výsluhového dôchodku profesionálneho vojaka,
 ktorý je odmeňovaný podľa osobitného predpisu,4a) je súhrn mesačných služobných príjmov a osobitných príplatkov a odmien a je rovnaký ako vymeriavací základ na určenie poistného na nemocenské poistenie a dôchodkové zabezpečenie (§ 84a ods. 1),
 ktorý vykonáva službu v štátnom podniku, ktorého zakladateľom je ministerstvo obrany,4b) alebo u inej právnickej osoby,4c) je súhrn hodnostného príplatku4d) a peňažných náležitostí poskytovaných podľa osobitného predpisu4e) a je rovnaký ako vymeriavací základ na určenie poistného na nemocenské poistenie a dôchodkové zabezpečenie [§ 84a ods. 2 písm. a)],
 ktorého platové pomery upravujú osobitné predpisy,4f) je súhrn hodnostného príplatku4d) a peňažných náležitostí poskytovaných podľa osobitných predpisov4f) a je rovnaký ako vymeriavací základ na určenie poistného na nemocenské poistenie a dôchodkové zabezpečenie [§ 84a ods. 2 písm. b)],
 ktorý plní úlohy s miestom výkonu služobných povinností v zahraničí a je odmeňovaný podľa osobitného predpisu,4g) je súhrn hodnostného príplatku4d) a platu patriaceho podľa osobitného predpisu4g) a je rovnaký ako vymeriavací základ na určenie poistného na nemocenské poistenie a dôchodkové zabezpečenie [§ 84a ods. 2 písm. c)],
 Ročný základ na výpočet výsluhového príspevku a výsluhového dôchodku, na ktorý vznikol nárok podľa § 20 alebo podľa § 27, sa zisťuje z príjmov uvedených v odseku 1 zúčtovaných v poslednom kalendárnom roku predchádzajúcom dňu skončenia výkonu služby výkonného letca alebo služby osobitnej povahy alebo osobitného stupňa nebezpečnosti. Ak sa výkon takejto služby skončí posledným dňom kalendárneho roka, zisťuje sa ročný základ z tohto kalendárneho roka.
 Ak je ročný základ na výpočet výsluhového príspevku, odchodného, úmrtného, výsluhového dôchodku a invalidného výsluhového dôchodku profesionálneho vojaka s miestom výkonu služobných povinností v zahraničí zistený podľa odseku 1 písm. d) nižší ako ročný základ na výpočet uvedených dávok zistený podľa odseku 1 písm. a) až c) z posledného kalendárneho roka pred dňom nástupu na výkon služobných povinností v zahraničí, použije sa ročný základ na výpočet uvedených dávok zistený z posledného kalendárneho roka pred dňom nástupu na výkon služobných povinnosti v zahraničí.
 Ak sa v kalendárnom roku, ktorý je rozhodujúci na zistenie ročného základu na výpočet výsluhového príspevku, odchodného, úmrtného, výsluhového dôchodku alebo invalidného výsluhového dôchodku, profesionálnemu vojakovi nevyplácali príjmy uvedené v odseku 1, zisťuje sa ročný základ z najbližšieho predchádzajúceho kalendárneho roka, v ktorom sa príjmy uvedené v odseku 1 vyplácali.
 Ak služobný pomer v kalendárnom roku, z ktorého sa má zisťovať ročný základ na výpočet dávok podľa odsekov 1 až 4, netrval po celý kalendárny rok, zisťuje sa ročný základ na výpočet dávok uvedených v odseku 1 z obdobia aspoň troch po sebe idúcich kalendárnych mesiacov, v ktorých služobný pomer v tomto kalendárnom roku trval.
 Ak služobný pomer v kalendárnom roku, z ktorého sa má zisťovať ročný základ na výpočet dávok podľa odsekov 1 až 5, netrval ani počas časti kalendárneho roka, zisťuje sa ročný základ na výpočet uvedených dávok z celého obdobia predchádzajúceho dňu vzniku nároku na uvedené dávky.
 Ročný základ na výpočet výsluhového príspevku, odchodného, úmrtného, výsluhového dôchodku a invalidného výsluhového dôchodku zistený spôsobom uvedeným v odsekoch 1 až 6 sa vydelí celkovým počtom dní, za ktoré boli v rozhodujúcom období profesionálnemu vojakovi vyplatené a výsledok sa vynásobí koeficientom 30,417, čo je priemerný počet kalendárnych dní v mesiaci. Takto zistený mesačný základ je základom na výpočet dávok uvedených v odseku 1.
 Základ na výpočet invalidného výsluhového dôchodku vojaka, ktorý sa štúdiom alebo výcvikom pripravuje na výkon profesionálnej služby v ozbrojených silách, je mesačný služobný príjem a pravidelné príplatky, ktoré by vojakovi patrili v prvom mesiaci po vzniku služobného pomeru profesionálneho vojaka v základnej funkcii, na ktorú sa uvedeným spôsobom pripravuje.
 Základné funkcie profesionálnych vojakov, na ktoré sa vojaci pripravujú štúdiom alebo výcvikom, ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo obrany.
 Na výpočet výsluhového príspevku sa základ zistený podľa § 49 upravuje tak, že suma do 10 000 Sk sa započítava v plnej výške, zo sumy prevyšujúcej 10 000 Sk do 15 000 Sk sa započítava jedna polovica, zo sumy prevyšujúcej 15 000 Sk do 20 000 Sk sa započítava jedna tretina, zo sumy prevyšujúcej 20 000 Sk do 30 000 Sk sa započítava jedna štvrtina a zo sumy prevyšujúcej 30 000 Sk sa započítava jedna pätina.
 Na výpočet výsluhového dôchodku a invalidného výsluhového dôchodku sa základ zistený podľa § 49 upravuje tak, že suma do 8 500 Sk sa započítava v plnej výške, zo sumy prevyšujúcej 8 500 Sk do 13 500 Sk sa započítava jedna polovica, zo sumy prevyšujúcej 13 500 Sk do 18 500 Sk sa započítava jedna tretina, zo sumy prevyšujúcej 18 500 Sk do 28 500 Sk sa započítava jedna štvrtina a zo sumy prevyšujúcej 28 500 Sk sa započítava jedna pätina.
 Výsluhový dôchodok a invalidný výsluhový dôchodok toho, kto poberá alebo už poberal niektorý z týchto dôchodkov a v období pred 1. májom 1998 poberal starobný dôchodok, invalidný dôchodok alebo čiastočný invalidný dôchodok,21a) sa nesmie vymerať z nižšieho základu (§ 49), než aký bol základ, z ktorého sa vymerala predošlá dávka alebo aký bol priemerný mesačný zárobok, z ktorého sa vymeral predošlý dôchodok;21a) ak sa tento základ alebo priemerný mesačný zárobok určil podľa skôr platných predpisov, upraví sa podľa § 51.
 Pri opätovnom prijatí profesionálneho vojaka do služobného pomeru alebo pri prijatí do štátnej služby vykonávanej v služobnom pomere podľa osobitných predpisov19a) zaniká nárok na výsluhový príspevok, na výsluhový dôchodok priznaný podľa § 26 a na invalidný výsluhový dôchodok dňom, ktorý predchádza dňu opätovného prijatia do služobného pomeru.
 Pri opätovnom začatí výkonu funkcie výkonného letca alebo výkonu funkcií osobitnej povahy, alebo osobitného stupňa nebezpečnosti počas trvania služobného pomeru profesionálneho vojaka alebo po prijatí do štátnej služby vykonávanej v služobnom pomere podľa osobitných predpisov19a) zaniká nárok na výsluhový príspevok priznaný podľa § 20 a na výsluhový dôchodok priznaný podľa § 27, a to dňom, ktorý predchádza dňu opätovného začatia výkonu takýchto funkcií.
 Ak profesionálny vojak po skončení služobného pomeru začne v inom zamestnaní vykonávať činnosť výkonného letca, zastavuje sa výplata výsluhového príspevku priznaného podľa § 20 a výsluhového dôchodku priznaného podľa § 27 dňom, ktorý predchádza dňu začatia uvedenej činnosti. Výplata tohto výsluhového dôchodku sa obnoví dňom nasledujúcim po dni skončenia takejto činnosti.
 Profesionálnemu vojakovi, ktorý spĺňa podmienky uvedené v odseku 1, po dobu výkonu činnosti výkonného letca patrí výsluhový príspevok podľa § 19 alebo výsluhový dôchodok podľa § 26 so započítaním len skutočnej doby výkonu služby; tieto dávky profesionálnemu vojakovi nepatria, ak vykonáva štátnu službu v služobnom pomere podľa osobitných predpisov.19a)
 Pri súbehu výsluhového príspevku, výsluhového dôchodku alebo invalidného výsluhového dôchodku s príjmom zo zárobkovej činnosti alebo s príjmami, ktoré nahrádzajú zárobok, sa výplata výsluhového príspevku, výsluhového dôchodku ani invalidného výsluhového dôchodku neobmedzuje.
 Pri súbehu vdovského výsluhového dôchodku s príjmom zo zárobkovej činnosti sa tento dôchodok vypláca za podmienok a vo výške ustanovenej osobitným predpisom.22)
 Pri súbehu nároku na výsluhový príspevok podľa § 19 alebo na výsluhový dôchodok podľa § 26 s nárokom na výsluhový príspevok podľa § 20 alebo na výsluhový dôchodok podľa § 27 má profesionálny vojak nárok na ten príspevok alebo dôchodok, ktorý má poberať dlhšie; ak obidva príspevky alebo dôchodky má poberať rovnaký čas, má nárok na ten príspevok alebo dôchodok, ktorý je vyšší. Pri rovnako ustanovenej lehote trvania nároku a rovnakej výške príspevkov alebo dôchodkov má profesionálny vojak nárok na ten príspevok alebo dôchodok, na ktorý vznikol nárok skôr.
 Pri súbehu nároku na výsluhový dôchodok alebo na výsluhový príspevok s nárokom na invalidný výsluhový dôchodok má poberateľ dávky nárok len na jeden dôchodok alebo príspevok, a to na vyšší. Pri rovnakej výške dôchodku a príspevku má poberateľ dávky nárok na ten dôchodok alebo príspevok, na ktorý vznikol nárok skôr.
 Pri súbehu nároku na výsluhový príspevok, výsluhový dôchodok, invalidný výsluhový dôchodok, vdovský výsluhový dôchodok, vdovecký výsluhový dôchodok alebo sirotský výsluhový dôchodok s nárokom na dôchodok zo všeobecného sociálneho zabezpečenia23) má poberateľ dôchodku zo všeobecného sociálneho zabezpečenia23) nárok na výsluhový príspevok, výsluhový dôchodok, invalidný výsluhový dôchodok, vdovský výsluhový dôchodok, vdovecký výsluhový dôchodok alebo sirotský výsluhový dôchodok naďalej v plnej výške.
 Pri súbehu nároku na vdovský výsluhový dôchodok alebo na vdovecký výsluhový dôchodok s nárokom na výsluhový dôchodok, invalidný výsluhový dôchodok alebo na výsluhový príspevok sa výplata uvedených dôchodkov alebo výsluhového príspevku neobmedzuje. To platí aj pri súbehu nároku na sirotský výsluhový dôchodok s nárokom na invalidný výsluhový dôchodok alebo na výsluhový príspevok.
 Ak profesionálny vojak alebo vojak, ktorý sa štúdiom alebo výcvikom pripravoval na výkon profesionálnej služby v ozbrojených silách, nesplní podmienky nároku na výsluhový dôchodok alebo na invalidný výsluhový dôchodok alebo ak pozostalí po tomto vojakovi nesplnia podmienky nároku na vdovský výsluhový dôchodok, vdovecký výsluhový dôchodok alebo sirotský výsluhový dôchodok pri skončení výkonu služby, prevedú orgány sociálneho zabezpečenia ozbrojených síl poistné v sume zodpovedajúcej poistnému na dôchodkové poistenie, ktoré by počas trvania služby, najskôr však odo dňa účinnosti tohto zákona, platil vojak, jeho zamestnávatelia a štát podľa osobitného predpisu,24) zhodnotené o úrok určený podľa diskontnej úrokovej sadzby ustanovenej Národnou bankou Slovenska, na účet Sociálnej poisťovne, a to do troch mesiacov od skončenia služobného pomeru. Súčasne orgány sociálneho zabezpečenia ozbrojených síl prevedú do tejto poisťovne aj údaje o dobe vojenskej služby vykonanej v ozbrojených silách a údaje o príjmoch za výkon tejto služby, ktoré sú rozhodujúce pre ustanovenie vymeriavacieho základu na dôchodkové poistenie.25)
 Ak sa poistné a údaje o dobe výkonu vojenskej služby previedlo do Sociálnej poisťovne podľa odseku 1 alebo ak sa poistné na dôchodkové poistenie počas výkonu vojenskej služby v ozbrojených silách platilo do tejto poisťovne a vojak alebo pozostalí po ňom splnia podmienky nároku na výsluhový dôchodok, invalidný výsluhový dôchodok, vdovský výsluhový dôchodok, vdovecký výsluhový dôchodok alebo sirotský výsluhový dôchodok po skončení výkonu služby, vyžiadajú si orgány sociálneho zabezpečenia ozbrojených síl prevedenie poistného, údajov o dobe výkonu vojenskej služby v ozbrojených silách a údaje o príjmoch uvedených v odseku 1 od Sociálnej poisťovne. Sociálna poisťovňa je povinná vyžiadané poistné zhodnotené o úrok určený podľa diskontnej úrokovej sadzby ustanovenej Národnou bankou Slovenska a údaje previesť orgánom sociálneho zabezpečenia ozbrojených síl do troch mesiacov od vyžiadania.
 výsluhové príspevky ako čiastočné invalidné dôchodky,
 výsluhové dôchodky ako starobné dôchodky,
 invalidné výsluhové dôchodky ako invalidné dôchodky,
 vdovské výsluhové dôchodky ako vdovské dôchodky,
 vdovecké výsluhové dôchodky ako vdovské dôchodky,
 sirotské výsluhové dôchodky ako sirotské dôchodky.
 pričom percento zvýšenia týchto dôchodkov určí vláda Slovenskej republiky nariadením.
 §59a Zvýšenie výsluhového dôchodku, invalidného výsluhového dôchodku a sirotského výsluhového dôchodku z dôvodu bezvládnosti
 Ak je poberateľ výsluhového dôchodku, invalidného výsluhového dôchodku alebo sirotského výsluhového dôchodku trvale taký bezvládny, že potrebuje, aby ho ošetrovala a obsluhovala iná osoba, zvyšuje sa mu tento dôchodok, prípadne úhrn dôchodkov vyplácaných v súbehu (§ 57 ods. 2) za rovnakých podmienok a o rovnakú sumu, v akej by sa zvýšenie dôchodku pre bezvládnosť poskytovalo podľa osobitného predpisu.25a)
 Ak sa poberateľovi výsluhového dôchodku, invalidného výsluhového dôchodku a sirotského výsluhového dôchodku poskytuje aj dôchodok podľa osobitného predpisu,25b) zvýšenie dôchodku patrí k úhrnu týchto dôchodkov za podmienok uvedených v odseku 1 a prednostne sa priznáva a vypláca spolu s výsluhovým dôchodkom, invalidným výsluhovým dôchodkom alebo sirotským výsluhovým dôchodkom.
 ŠTVRTÁ ČASŤ | ZABEZPEČENIE SLUŽBAMI
 §60 Rekreačná starostlivosť
 Profesionálnemu vojakovi a poberateľovi dôchodku z výsluhového zabezpečenia, ich manželkám (manželom) a nezaopatreným deťom8) sa môže poskytnúť rekreačný pobyt vo forme rodinnej rekreácie, rekreácie pre dospelých alebo detskej rekreácie v rekreačných zariadeniach ministerstiev, v ktorých pôsobnosti profesionálny vojak vykonáva alebo vykonával vojenskú službu.
 Rekreačná starostlivosť podľa odseku 1 sa poskytuje za čiastočnú úhradu.
 Výška úhrady za rekreačné pobyty profesionálnych vojakov a poberateľov dôchodkov zo sociálneho zabezpečenia vojakov a ich manželiek (manželov) tvorí najmenej jednu tretinu ceny rekreačného pobytu. Výška úhrady za rekreačné pobyty poberateľov dôchodkov zo sociálneho zabezpečenia vojakov, ktorí splnili vekovú podmienku nároku na starobný dôchodok podľa osobitného predpisu25c) a ich manželiek (manželov), tvorí najmenej jednu štvrtinu ceny rekreačného pobytu. Výška úhrady za rekreačné pobyty nezaopatrených detí8) tvorí najmenej jednu štvrtinu ceny rekreačného pobytu.
 Účastníkom rekreačného pobytu uvedeným v odseku 1 sa môže uhradiť cestovné na rekreačný pobyt a späť v rekreačných zariadeniach uvedených v odseku 1, ak nevznikol nárok na jeho úhradu podľa osobitného predpisu.
 Na konanie o poskytovaní rekreačného pobytu podľa odseku 2 sa nevzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní26) a § 76 ods. 2, 3 a 4.
 Spôsob výberu účastníkov, výšku úhrady účastníkov z ceny rekreačného pobytu nad hranice ustanovené v odseku 3, výšku úhrady za pobyt nezaopatrených detí z ceny rekreačného pobytu diferencovane podľa ich veku nad hranicu ustanovenú v odseku 3, rozsah a spôsob úhrady cestovného na rekreačný pobyt a späť účastníkom rekreačného pobytu určí ministerstvo obrany, ministerstvo vnútra a Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky vo svojej pôsobnosti.
 §61 Kúpeľná starostlivosť
 Profesionálnemu vojakovi a poberateľovi dôchodku zo sociálneho zabezpečenia vojakov sa môže na základe návrhu ošetrujúceho lekára poskytnúť kúpeľná starostlivosť za podmienok, za akých sa poskytuje kúpeľná starostlivosť podľa osobitného predpisu.27)
 Kúpeľnou starostlivosťou podľa odseku 1 sa rozumie starostlivosť vo vojenských a v civilných kúpeľných ústavoch a vo vojenských ozdravovniach.
 Zabezpečenie pohrebu zomretého vojaka
 Vojakovi, ktorý zomrel počas výkonu vojenskej služby,3a) zabezpečia ozbrojené sily pohreb na území Slovenskej republiky v celom rozsahu alebo na prianie pozostalých s ich spoluúčasťou (§ 63 ods. 1).
 Vojakovi, ktorý zomrel počas výkonu vojenskej služby3a) v dôsledku konania uvedeného v § 7 ods. 2, sa neposkytne služba uvedená v odseku 1 a pozostalým patrí príspevok na pohreb len vo výške ustanovenej osobitným predpisom.28)
 Na vojaka uvedeného v odseku 2 sa nevzťahujú ani ustanovenia § 63 až 65 a § 67.
 Ak ozbrojené sily zabezpečia pohreb zomretého vojaka na území Slovenskej republiky so spoluúčasťou pozostalých, uhradia ozbrojené sily polovicu nákladov na pohreb, najviac však 7 000 Sk.
 Ak si pozostalí neprajú, aby ozbrojené sily zabezpečili pohreb zomretého vojaka alebo aby sa na zabezpečení pohrebu podieľali podľa § 62 alebo podľa odseku 1, alebo ak ide o pohreb mimo územia Slovenskej republiky, uhradia ozbrojené sily pozostalým na ich žiadosť náklady na pohreb, najviac však do výšky 7 000 Sk.
 V prípadoch uvedených v § 62 a v odsekoch 1 a 2 sa pozostalým nevypláca pohrebné podľa osobitných predpisov.28)
 Ak vojak zomrie počas výkonu vojenskej služby v dôsledku choroby alebo úrazu vzniknutých pri výkone vojenskej služby alebo v súvislosti s ním, zvyšujú sa sumy uvedené v § 63 ods. 1 a 2 na dvojnásobok.
 Nákladmi na zabezpečenie pohrebu sa na účely § 62 a 63 rozumejú náklady na úpravu, oblečenie a uloženie telesných pozostatkov zomretého, náklady na rakvu a jej úpravu a náklady na úhradu pohrebných úkonov a obradov obvyklých v mieste pohrebu. Ak sa vykonáva pohreb spopolnením, rozumejú sa nákladmi na pohreb aj náklady na prepravu telesných pozostatkov z miesta pohrebného obradu na miesto spopolnenia, náklady na spopolnenie, urnu a náklady spojené s uložením urny alebo rozptýlením popola.
 Ak vojak zomrie na území Slovenskej republiky v mieste, kde v čase smrti vykonával službu alebo sa zdržiaval zo služobných dôvodov alebo bol vyslaný na liečenie alebo ošetrenie a ktoré nie je miestom, kde sa má pohreb vykonať, uhrádzajú sa (§ 80) aj náklady na rakvu s kovovou vložkou alebo inú rakvu, ak tak ustanovuje osobitný predpis,28a) a náklady na jeho prevezenie na miesto pohrebu spôsobom primeraným vzdialenosti miesta úmrtia od miesta pohrebu.
 Ak vojak zomrie mimo územia Slovenskej republiky za okolností uvedených v odseku 1, náklady uvedené v odseku 1 uhrádzajú ozbrojené sily.
 Náklady uvedené v odseku 1 a 2 sa nezapočítavajú do nákladov podľa § 65.
 Ak ide o pohreb, ktorý ozbrojené sily zabezpečujú alebo sa na jeho zabezpečení podieľajú podľa § 62 a § 63 ods. 1, preukazujú sa zomretému vojakovi najmä tieto pocty:
 zahalenie rakvy s telesnými pozostatkami zomretého do štátnej vlajky Slovenskej republiky počas pohrebného obradu,
 postavenie čestnej stráže ku katafalku s rakvou zomretého počas trvania pohrebného obradu na tomto mieste,
 nesenie rakvy vojakmi z miesta posledného rozlúčenia na miesto posledného uloženia telesných pozostatkov zomretého, ak sa uvedené úkony vykonávajú na rôznych miestach,
 sprievod rakvy čestnou jednotkou a vojenskou hudbou z miesta posledného rozlúčenia na miesto posledného uloženia telesných pozostatkov zomretého, ak sa uvedené úkony vykonávajú na rôznych miestach,
 skončenie pohrebného obradu hymnou Slovenskej republiky so súčasným vzdaním pocty salvami sprevádzajúcej čestnej jednotky.
 Náklady spojené so vzdaním vojenských pôct, ktoré sa preukazujú zomretému vojakovi, hradia ozbrojené sily. Tieto náklady sa nezapočítavajú do nákladov podľa § 65.
 Pozostalými sa na účely § 62, 63 a 66 rozumejú manželka (manžel), deti, rodičia, vnuci a prarodičia zomretého, prípadne ďalšie osoby, ktoré zabezpečujú pohreb alebo sa v rozhodujúcej miere podieľajú na zabezpečení pohrebu zomretého vojaka.
 Na vojakov zomretých po skončení služobného pomeru, ak boli poberateľmi dôchodku zo sociálneho zabezpečenia vojakov, sa vzťahujú § 62 ods. 2, § 63, 65,67 a 68.
 PIATA ČASŤ | ORGANIZÁCIA, RIADENIE, KONANIE A FINANCOVANIE V SOCIÁLNOM ZABEZPEČENÍ VOJAKOV
 Sociálne zabezpečenie vojakov Armády Slovenskej republiky a vojakov Železničného vojska riadi a kontroluje ministerstvo obrany.
 Sociálne zabezpečenie vojakov Vojsk ministerstva vnútra riadi a kontroluje ministerstvo vnútra.
 Dávky nemocenského zabezpečenia vojakom počas výkonu služby priznáva, vypláca, zastavuje a odníma ten orgán ozbrojených síl, ktorý im vypláca služobný príjem.
 Dávky nemocenského zabezpečenia vojakom po skončení výkonu služby priznáva, vypláca, zastavuje a odníma
 Vojenský úrad sociálneho zabezpečenia (§ 74), ak ide o vojakov Armády Slovenskej republiky a vojakov Železničného vojska,
 orgán určený ministerstvom vnútra, ak ide o vojakov Vojsk ministerstva vnútra.
 Dodržiavanie liečebného režimu vojakmi, ktorým sa poskytujú dávky nemocenského zabezpečenia, sú oprávnení kontrolovať:
 vedúci lekár vojenskej ošetrovne alebo polikliniky, ktorá poskytuje zdravotnú starostlivosť vojakom, alebo lekári ním písomne splnomocnení,
 ošetrujúci vojenský lekár, ktorý uznal vojaka dočasne neschopným vykonávať službu v dôsledku choroby alebo úrazu.
 Dávky výsluhového zabezpečenia priznáva, vypláca, zastavuje a odníma
 Vojenský úrad sociálneho zabezpečenia, ak ide o vojakov Armády Slovenskej republiky a vojakov Železničného vojska a pozostalých po týchto vojakoch,
 orgán ustanovený ministerstvom vnútra, ak ide o vojakov Vojsk ministerstva vnútra a pozostalých po týchto vojakoch.
 Rekreačné pobyty profesionálnym vojakom Armády Slovenskej republiky a poberateľom dôchodkov zo sociálneho zabezpečenia vojakov, ktoré vypláca Vojenský úrad sociálneho zabezpečenia, ich manželkám (manželom) a nezaopatreným deťom8) poskytuje orgán ustanovený ministerstvom obrany. Rekreačné pobyty profesionálnym vojakom Železničného vojska, ako aj profesionálnym vojakom Železničného vojska po skončení služobného pomeru, ktorí sú poberateľmi dôchodkov zo sociálneho zabezpečenia vojakov, ich manželkám (manželom) a nezaopatreným deťom8) poskytuje orgán ustanovený Ministerstvom dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií“).
 Poukazy na kúpeľnú starostlivosť profesionálnym vojakom Armády Slovenskej republiky, profesionálnym vojakom Železničného vojska a poberateľom dôchodkov zo sociálneho zabezpečenia vojakov, ktoré vypláca Vojenský úrad sociálneho zabezpečenia, poskytuje tento úrad.
 Pohreby zomretých vojakov (§ 62 až 69) Armády Slovenskej republiky, vojakov Železničného vojska a poberateľov dôchodkov zo sociálneho zabezpečenia vojakov, ktoré vypláca Vojenský úrad sociálneho zabezpečenia, zabezpečujú orgány ustanovené ministerstvom obrany. O nároku pozostalých na náhradu nákladov na pohreb podľa § 63 ods. 1 a 2 a § 64 až 69 rozhoduje a túto náhradu vypláca Vojenský úrad sociálneho zabezpečenia.
 O poskytovaní služieb podľa odsekov 2 a 3 vojakom Vojsk ministerstva vnútra a poberateľom dôchodkov zo sociálneho zabezpečenia vojakov, ktoré sa vyplácajú v pôsobnosti ministerstva vnútra, rozhodujú a tieto služby poskytujú orgány ustanovené ministerstvom vnútra.
 Zriaďuje sa Vojenský úrad sociálneho zabezpečenia ako rozpočtová organizácia na výkon sociálneho zabezpečenia vojakov; zriaďovateľskú funkciu29) k nemu vykonáva ministerstvo obrany.
 Vojenský úrad sociálneho zabezpečenia je právnická osoba.
 Sídlom Vojenského úradu sociálneho zabezpečenia je Bratislava.
 Na čele Vojenského úradu sociálneho zabezpečenia je riaditeľ, ktorý je štatutárnym orgánom tohto úradu.
 Riaditeľa Vojenského úradu sociálneho zabezpečenia vymenúva a odvoláva minister obrany Slovenskej republiky.
 Na základe podania žiadosti sa poskytujú:
 náhrada nemocenského [§ 4 písm. e)],
 výsluhový príspevok [§ 18 písm. a)],
 odchodné [§ 18 písm. b)],
 úmrtné [§ 18 písm. c)],
 výsluhový dôchodok [§ 18 písm. d)],
 invalidný výsluhový dôchodok [§ 18 písm. e)],
 vdovský výsluhový dôchodok [§ 18 písm. f)],
 vdovecký výsluhový dôchodok [§ 18 písm. g)],
 sirotský výsluhový dôchodok [§ 18 písm. h)],
 služby (§ 60 až 69).
 Na základe dokumentácie osvedčujúcej nárok sa bez podania žiadosti poskytujú:
 náhrada služobného príjmu počas dočasnej neschopnosti vykonávať službu v dôsledku choroby alebo úrazu [§ 4 písm. a)],
 nemocenské [§ 4 písm. b)],
 materské [§ 4 písm. c)],
 ošetrovné [§ 4 písm. d)].
 Žiadosti o dávky alebo služby podľa odseku 1 sa podávajú orgánu, ktorý má dávky alebo služby priznať (§ 72 a 73).
 Na konanie o dávkach a službách sociálneho zabezpečenia vojakov (§ 75) sa vzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní,26) ak tento zákon neustanovuje inak.
 Proti rozhodnutiu orgánov uvedených v § 71 až 73 o dávkach alebo službách uvedených v § 75 možno podať písomné odvolanie do 15 dní od doručenia rozhodnutia orgánu, ktorý rozhodnutie vydal.
 Odvolacie orgány v konaní o dávkach a službách sociálneho zabezpečenia vojakov sú:
 ministerstvo obrany, ak ide o odvolanie proti rozhodnutiu Vojenského úradu sociálneho zabezpečenia alebo iného orgánu v pôsobnosti tohto ministerstva,
 ministerstvo vnútra, ak ide o rozhodnutie orgánu v pôsobnosti tohto ministerstva,
 ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií, ak ide o rozhodnutie orgánu v pôsobnosti tohto ministerstva.
 Právoplatné rozhodnutie odvolacieho orgánu o dávkach a službách sociálneho zabezpečenia vojakov môže preskúmať súd.30)
 Posudková komisia sociálneho zabezpečenia Vojenského úradu sociálneho zabezpečenia posudzuje, či
 dočasná neschopnosť vykonávať vojenskú službu je dôsledkom choroby alebo úrazu vzniknutých pri výkone vojenskej služby alebo v súvislosti s ním,
 dočasná neschopnosť vykonávať vojenskú službu je dôsledkom aktívnej tuberkulózy,
 dočasná neschopnosť vykonávať vojenskú službu je dôsledkom okolností uvedených v § 7 ods. 2,
 invalidita je dôsledkom choroby alebo úrazu vzniknutých pri výkone vojenskej služby alebo v súvislosti s ním (§ 29 alebo § 30),
 úmrtie bolo dôsledkom choroby alebo úrazu vzniknutých pri výkone vojenskej služby alebo v súvislosti s ním [§ 35 písm. b), § 40, § 42 písm. b), § 43 a 64],
 je poberateľ výsluhového dôchodku, invalidného výsluhového dôchodku alebo sirotského dôchodku bezvládny (§ 59a).
 Posudková komisia sociálneho zabezpečenia Vojenského úradu sociálneho zabezpečenia posudzuje skutočnosti uvedené v odseku 1, ak ide o vojakov, ktorí vykonávajú alebo vykonávali vojenskú službu v Armáde Slovenskej republiky alebo o vojakov, ktorí vykonávajú alebo vykonávali vojenskú službu v Železničnom vojsku.
 Pri posudzovaní toho, či poškodenie zdravotného stavu vojaka zakladá nárok na invalidný výsluhový dôchodok, posudková komisia sociálneho zabezpečenia uvedená v odseku 1 zároveň vydá posudok o tom, v akej miere je znížená schopnosť vojaka vykonávať primerané civilné zamestnanie (§ 34).
 Na účely odvolacieho konania podáva posudok o skutočnostiach uvedených v odsekoch 1 a 3 posudková komisia sociálneho zabezpečenia ministerstva obrany.
 Predsedov posudkových komisií a členov posudkových komisií uvedených v odsekoch 1 a 4 ustanovuje ministerstvo obrany.
 Podrobnosti o zložení a rokovaní posudkových komisií sociálneho zabezpečenia uvedených v odsekoch 1 a 4 ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo obrany.
 Predseda posudkovej komisie sociálneho zabezpečenia Vojenského úradu sociálneho zabezpečenia posudzuje,
 či poškodenie zdravotného stavu vojaka odôvodňuje poskytnutie kúpeľnej starostlivosti podľa § 61,
 v sporných prípadoch na účely poskytnutia služby podľa § 62 a 69, či k úmrtiu došlo v dôsledku konania uvedeného v § 7 ods. 2.
 Na účely odvolacieho konania skutočnosti uvedené v odseku 1 posudzuje predseda posudkovej komisie sociálneho zabezpečenia ministerstva obrany.
 Ak ide o vojakov Vojsk ministerstva vnútra, posudzujú skutočnosti uvedené
 v § 77 posudkové komisie sociálneho zabezpečenia ustanovené ministerstvom vnútra,
 v § 77a predsedovia posudkových komisií sociálneho zabezpečenia ustanovení ministerstvom vnútra.
 Ministerstvo vnútra môže po dohode s ministerstvom obrany ustanoviť, že posudkové komisie sociálneho zabezpečenia a predsedovia posudkových komisií sociálneho zabezpečenia ustanovení v § 77 a 77a vykonávajú činnosti uvedené v odseku 1 aj pre vojakov Vojsk ministerstva vnútra.
 Podrobnosti o zložení a rokovaní posudkových komisií sociálneho zabezpečenia uvedených v odseku 1 ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo vnútra.
 Orgány uvedené v § 70 až 73 a v § 76 až 78 konajú a rozhodujú v právnych vzťahoch sociálneho zabezpečenia vojakov v medziach svojej pôsobnosti samostatne.
 Členovia posudkových komisií sociálneho zabezpečenia a prizvané osoby sú povinné zachovávať mlčanlivosť o skutočnostiach, o ktorých sa dozvedeli v súvislosti s ich činnosťou.
 Predsedovi alebo členovi posudkovej komisie sociálneho zabezpečenia poskytuje Vojenský úrad sociálneho zabezpečenia alebo orgán ustanovený ministerstvom vnútra náhrady preukázaných výdavkov na cestovné, ubytovanie a stravné podľa osobitného predpisu,30a) ktoré im vznikli v súvislosti s výkonom posudkovej činnosti.
 Výkon funkcie predsedu alebo člena posudkovej komisie, u ktorých výkon tejto činnosti nie je v ich funkčnej náplni, sa považuje za prekážku v práci z dôvodov všeobecného záujmu,30b) pri ktorej patrí voľno s náhradou mzdy.
 Náhradu mzdy vyplatenú predsedovi alebo členovi posudkovej komisie podľa odseku 2 uhradí zamestnávateľovi Vojenský úrad sociálneho zabezpečenia a orgán ministerstva vnútra.
 §79b
 Orgány uvedené v § 79 ods. 1 nemajú nárok na náhradu trov vzniknutých v konaní o dávkach a službách sociálneho zabezpečenia.
 Vojenský úrad sociálneho zabezpečenia a orgán ustanovený ministerstvom vnútra uhrádzajú v rozsahu ustanovenom osobitným predpisom30c) trovy vzniknuté občanom, prípadne ich sprievodcom, ktorí sa na výzvu dostavia na konanie orgánov uvedených v § 77 až 78 alebo sa na potreby týchto orgánov podrobia vyšetreniu zdravotného stavu alebo inému odbornému vyšetreniu.
 Nároky na náhradu trov občanov v konaní pred súdom upravujú osobitné predpisy.30d)
 Dávky a služby sociálneho zabezpečenia poskytované podľa tohto zákona sa uhrádzajú z osobitných účtov ministerstva obrany a ministerstva vnútra, ak tento zákon neustanovuje inak. Náklady na rekreačné pobyty (§ 60) profesionálnych vojakov Železničného vojska počas trvania služobného pomeru a po jeho skončení, ich manželiek (manželov) a nezaopatrených detí, ak sa poskytujú v rekreačných zariadeniach ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií, uhrádza toto ministerstvo zo svojho rozpočtu.
 Príjmami osobitného účtu (§ 80) ministerstva obrany sú
 poistné na nemocenské poistenie a poistné na dôchodkové zabezpečenie, ktoré platia profesionálni vojaci Armády Slovenskej republiky a Železničného vojska, organizačné zložky týchto ozbrojených síl alebo iné právnické osoby, ktoré profesionálnym vojakom vyplácajú služobný príjem ako zamestnávatelia,
 poistné na dôchodkové zabezpečenie, ktoré podľa osobitného predpisu24) platí štát za
 vojakov Armády Slovenskej republiky a Železničného vojska, ktorí sa štúdiom alebo výcvikom pripravujú na výkon profesionálnej služby v ozbrojených silách,
 profesionálnych vojakov, ktorí sa osobne celodenne a riadne starajú o dieťa vo veku do troch rokov alebo o dlhodobo ťažko zdravotne postihnuté dieťa vo veku do 18 rokov, ktoré vyžaduje mimoriadnu starostlivosť alebo osobitne náročnú mimoriadnu starostlivosť,30e) ak nie je umiestnené v zariadení pre takéto deti s celoročným alebo týždenným pobytom,
 poistné prevedené zo Sociálnej poisťovne podľa § 58 ods. 2,
 poplatky za nesplnenie oznamovacej povinnosti, penále a pokuty,
 Príjmami osobitného účtu (§ 80) ministerstva vnútra sú
 poistné na nemocenské poistenie a poistné na dôchodkové zabezpečenie, ktoré platia profesionálni vojaci Vojsk ministerstva vnútra, organizačné zložky Vojsk ministerstva vnútra alebo iné právnické osoby, ktoré profesionálnym vojakom vyplácajú služobný príjem ako zamestnávatelia,
 vojakov Vojsk ministerstva vnútra, ktorí sa štúdiom alebo výcvikom pripravujú na výkon profesionálnej služby v ozbrojených silách,
 Na úhradu rozdielov medzi príjmami osobitného účtu a výdavkami osobitného účtu ministerstva obrany sa poskytnú príspevky z rozpočtu ministerstva obrany. Na úhradu rozdielov medzi príjmami osobitného účtu a výdavkami osobitného účtu ministerstva vnútra sa poskytnú príspevky z rozpočtu ministerstva vnútra.
 Výdavkami osobitných účtov (§ 80) ministerstva obrany a ministerstva vnútra sú výdavky na
 dávky a služby sociálneho zabezpečenia vojakov,
 prevod poistného na dôchodkové zabezpečenie do Sociálnej poisťovne podľa § 58 ods. 1.
 trovy, ktoré súvisia s výkonom posudkovej činnosti sociálneho zabezpečenia vojakov.
 Prebytky osobitných účtov (§ 80) za každý kalendárny štvrťrok sa odvádzajú do štátneho rozpočtu v termíne, ktorý ustanoví zákon o štátnom rozpočte na príslušný kalendárny rok.
 Správcom osobitného účtu (§ 80) ministerstva obrany je Vojenský úrad sociálneho zabezpečenia. Správcom osobitného účtu (§ 80) ministerstva vnútra je orgán ustanovený týmto ministerstvom.
 Rozpočty a účtovné závierky osobitných účtov (§ 80) na kalendárny rok schvaľuje vo svojej pôsobnosti ministerstvo obrany a ministerstvo vnútra.
 Ak je podľa tohto zákona na výplatu dávok nemocenského zabezpečenia príslušný orgán ozbrojených síl, ktorý vojakovi vypláca plat, a tieto dávky sa majú uhradiť z osobitného účtu (§ 80), zúčtuje platca vyplatené dávky so správcom príslušného osobitného účtu.
 §84 Platenie poistného
 Vojaci, organizačné zložky ozbrojených síl, ktoré vojakom vyplácajú služobný príjem ako zamestnávatelia, a štát platia poistné na sociálne poistenie vojakov vo výške, v akej by inak platili poistné na nemocenské poistenie a dôchodkové zabezpečenie podľa osobitného predpisu.30f)
 Na dôchodkové zabezpečenie vojakov, ktorí sa štúdiom alebo výcvikom pripravujú na výkon profesionálnej služby v ozbrojených silách, platí štát poistné vo výške určenej zákonom o štátnom rozpočte na príslušný kalendárny rok na poistné občanov, ktorí vykonávajú vojenskú službu v ozbrojených silách na základe brannej povinnosti.
 §84a Vymeriavací základ
 Vymeriavacím základom na určenie poistného na nemocenské poistenie a dôchodkové zabezpečenie profesionálneho vojaka odmeňovaného podľa osobitného predpisu4a) je
 služobný príjem,30g)
 osobitné príplatky a odmeny30h) s výnimkou odmeny za pohotovosť30i) a odmeny za pracovné zásluhy pri dosiahnutí 50 rokov veku a prvého skončenia služobného pomeru po nadobudnutí nároku na výsluhový dôchodok alebo na invalidný výsluhový dôchodok,30j)
 ďalší služobný príjem,30k)
 doplatok k služobnému príjmu,30l)
 Vymeriavacím základom na určenie poistného na nemocenské poistenie a dôchodkové zabezpečenie profesionálneho vojaka,
 ktorý vykonáva službu v štátnom podniku, ktorého zakladateľom je ministerstvo obrany,4b) alebo u inej právnickej osoby4c) a je odmeňovaný podľa osobitného predpisu,4e)
 ktorého platové pomery upravujú osobitné predpisy,4f)
 ktorý plní úlohy s miestom výkonu služobných povinností v zahraničí a je odmeňovaný podľa osobitného predpisu,4g)
 je súhrn príjmov ustanovených osobitným predpisom30m) a hodnostného príplatku.4d)
 Dávky nemocenského zabezpečenia (§ 4) sa vyplácajú v deň určený na výplatu služobných príjmov.
 Opakujúce sa dávky výsluhového zabezpečenia [§ 18 písm. a) a d) až h)] sa vyplácajú na bežný kalendárny mesiac do desiateho dňa tohto mesiaca.
 Jednorazové dávky výsluhového zabezpečenia [§ 18 písm. b) a c)] sa vyplatia do 14 dní odo dňa právoplatnosti rozhodnutia o ich priznaní.
 Dávky uvedené v odsekoch 1 až 3 možno vyplácať v hotovostnej i bezhotovostnej forme podľa požiadavky poberateľa dávky.
 Na rozhodovanie o nárokoch na dávky a služby podľa tohto zákona, o ich dodatočnom priznaní, zmenách výšky dávok, zániku nároku na dávky a ich výplatu, obmedzení výplaty, znížení dávok, výplate dávok oprávneným príjemcom, nároku na dávky a ich poskytovanie vo vzťahu k cudzine, postúpení a zrážkach z dávok sa použijú ustanovenia všeobecných predpisov o sociálnom zabezpečení4) s výnimkou súbehu nárokov výsluhového zabezpečenia uvedeného v § 55.
 Ministerstvo obrany a ministerstvo vnútra môžu vo svojej pôsobnosti povoľovať výnimky z obmedzenia výplaty dávok sociálneho zabezpečenia vojakov do cudziny.
 Povinnosti a zodpovednosť príjemcov dávok sa riadia ustanoveniami všeobecných predpisov o sociálnom zabezpečení.32)
 Práva a povinnosti orgánov sociálneho zabezpečenia vojakov (§74 a 78) a práva a povinnosti právnických osôb a fyzických osôb sú rovnaké ako práva a povinnosti v sociálnom zabezpečení podľa osobitného predpisu.33)
 Dohody o zrážkach z dávok sociálneho zabezpečenia vojakov sa môžu uzatvoriť aj na úhradu pohľadávok vojenských útvarov v pôsobnosti ministerstva obrany, ministerstva vnútra alebo ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií.
 Výsluhové príspevky, na ktoré vznikol nárok po 12. máji 1992 podľa § 33 ods. 1 písm. a) a b) zákona č. 76/1959 Zb. o niektorých služobných pomeroch vojakov v znení neskorších predpisov a tento nárok trvá ku dňu účinnosti tohto zákona, sa považujú za výsluhové príspevky podľa tohto zákona vo výške, v akej patrili ku dňu účinnosti tohto zákona. Trvanie nároku na ne sa však posudzuje podľa § 33 ods. 1 písm. a) a b) zákona č. 76/1959 Zb. v znení neskorších predpisov.
 Výsluhové príspevky, na ktoré vznikol nárok pred 13. májom 1992 podľa § 33 ods. 1 zákona č. 76/1959 Zb. v znení zákona č. 65/1978 Zb. a tento nárok trvá ku dňu účinnosti tohto zákona, sa považujú za výsluhové dôchodky podľa tohto zákona vo výške, v akej patrili ku dňu jeho účinnosti, a zvyšujú sa od tohto dňa o 24 %. Ak však bol poberateľ tejto dávky prijatý do služobného pomeru uvedeného v § 53 ods. 1, nárok na ňu zaniká dňom účinnosti tohto zákona.
 Výsluhové príspevky, na ktoré vznikol nárok podľa § 33 ods. 1 písm. c) zákona č. 76/1959 Zb. v znení neskorších predpisov a tento nárok trvá ku dňu účinnosti tohto zákona, sa považujú za výsluhové dôchodky podľa tohto zákona vo výške, v akej patrili ku dňu jeho účinnosti, a zvyšujú sa od tohto dňa o 12 %. Ak však bol poberateľ tejto dávky prijatý do služobného pomeru uvedeného v § 53 ods. 1, nárok na ňu zaniká dňom účinnosti tohto zákona.
 Dávky nemocenského zabezpečenia vojakov, na ktoré vznikol nárok pred účinnosťou tohto zákona a tento nárok trvá ku dňu účinnosti tohto zákona, sa od tohto dňa prepočítajú a poskytujú sa podľa tohto zákona, ak je to pre oprávneného výhodnejšie.
 Ak dôvod na poskytnutie dávky nemocenského zabezpečenia vojakov vznikol pred 1. júlom 1999 a trvá aj po tomto dni, poskytuje sa táto dávka podľa predpisov platných pred 1. júlom 1999.
 Starobné dôchodky z I. a II. kategórie funkcií, na ktoré vznikol nárok podľa doterajšieho predpisu34) a tento nárok trvá ku dňu účinnosti tohto zákona, sa považujú za výsluhové dôchodky podľa tohto zákona vo výške, v akej patrili ku dňu účinnosti tohto zákona, a zvyšujú sa od tohto dňa o 12 %.
 Profesionálnemu vojakovi, ktorý splnil podmienku 20 rokov služby v I. alebo v II. kategórii funkcií ustanovenú pre vznik nároku na starobný dôchodok z I. alebo z II. kategórie podľa doterajšieho predpisu34) a ku dňu účinnosti tohto zákona nespĺňa ostatné podmienky nároku na tento dôchodok ani podmienky nároku na výsluhový príspevok podľa § 33 ods. 1 písm. c) zákona č. 76/1959 Zb. v znení neskorších predpisov, vznikne nárok na výsluhový dôchodok dňom účinnosti tohto zákona a odo dňa účinnosti tohto zákona, najskôr však odo dňa splnenia podmienok nároku uvedených v § 26 alebo v § 27, sa zvyšuje o 12 %.
 Starobné dôchodky z III. pracovnej kategórie, na ktoré vznikol nárok podľa doterajšieho predpisu,35) tento nárok trvá ku dňu účinnosti tohto zákona a na ktorých výplatu sú príslušné orgány sociálneho zabezpečenia vojakov, sa považujú za starobné dôchodky podľa všeobecných predpisov o sociálnom zabezpečení a upravujú sa podľa týchto predpisov. Na výplatu týchto dôchodkov sú príslušné orgány sociálneho zabezpečenia vojakov. Výplata týchto dôchodkov sa financuje z osobitných účtov (§ 80).
 Ak sa poberatelia starobných dôchodkov uvedených v odseku 1 stali invalidnými alebo čiastočne invalidnými, preskúma sa, či invalidita alebo čiastočná invalidita vznikla pri výkone vojenskej služby alebo v súvislosti s ním. Ak doba trvania služby spolu s dobou invalidity alebo čiastočnej invalidity vzniknutej v uvedenej súvislosti tvorí ku dňu splnenia podmienok nároku na starobný dôchodok aspoň 20 rokov, považujú sa takéto starobné dôchodky za výsluhové dôchodky podľa tohto zákona vo výške, v akej patrili ku dňu jeho účinnosti, a zvyšujú sa od tohto dňa o 12 %.
 Invalidné dôchodky a čiastočné invalidné dôchodky z I. a II. kategórie funkcií, na ktoré vznikol nárok podľa doterajšieho predpisu a tento nárok trvá ku dňu účinnosti tohto zákona, sa odo dňa účinnosti tohto zákona považujú za invalidné výsluhové dôchodky podľa tohto zákona vo výške, v akej patrili ku dňu jeho účinnosti, a zvyšujú sa od tohto dňa o 12 %.
 Invalidné dôchodky a čiastočné invalidné dôchodky z III. pracovnej kategórie, na ktoré vznikol nárok podľa doterajšieho predpisu, tento nárok trvá ku dňu účinnosti tohto zákona a na ktorých výplatu sú príslušné orgány sociálneho zabezpečenia vojakov, sa považujú za invalidné dôchodky a čiastočné invalidné dôchodky podľa všeobecných predpisov o sociálnom zabezpečení a upravujú sa podľa týchto predpisov. Na výplatu týchto dôchodkov sú príslušné orgány sociálneho zabezpečenia vojakov. Výplata týchto dôchodkov sa financuje z osobitných účtov (§ 80).
 Dôchodky za výsluhu rokov, na ktoré vznikol nárok podľa doterajšieho predpisu, tento nárok trvá ku dňu účinnosti tohto zákona a na ktorých výplatu sú príslušné orgány sociálneho zabezpečenia vojakov, sa považujú za výsluhové dôchodky podľa tohto zákona vo výške, v akej patrili ku dňu jeho účinnosti, a zvyšujú sa od tohto dňa o 12 %.
 Vdovské, vdovecké a sirotské dôchodky, na ktoré vznikol nárok podľa doterajších predpisov, tento nárok trvá ku dňu účinnosti tohto zákona a na výplatu týchto dôchodkov sú príslušné orgány sociálneho zabezpečenia vojakov, sa preskúmajú z hľadiska splnenia podmienok nároku na vdovské výsluhové, vdovecké výsluhové a sirotské výsluhové dôchodky podľa § 35, 36, 39, 40, 42, 43 a 46.
 Ak sú splnené podmienky uvedené v § 35, 36, 39, 40, 42 a 43, odo dňa účinnosti tohto zákona sa vdovské, vdovecké a sirotské dôchodky považujú za vdovské výsluhové, vdovecké výsluhové a sirotské výsluhové dôchodky podľa tohto zákona vo výške, v akej patrili ku dňu jeho účinnosti, a zvyšujú sa od tohto dňa o 12 %.
 Ak nie sú splnené podmienky uvedené v § 35, 36, 39, 40, 42 a 43, vdovské, vdovecké a sirotské dôchodky sa odo dňa účinnosti tohto zákona považujú za vdovské, vdovecké a sirotské dôchodky priznané podľa všeobecných predpisov o sociálnom zabezpečení a upravujú sa podľa týchto predpisov. Na výplatu týchto dôchodkov sú príslušné orgány sociálneho zabezpečenia vojakov. Výplata týchto dôchodkov sa financuje z osobitných účtov (§ 80).
 Dôchodky manželky, na ktoré vznikol nárok podľa doterajších predpisov, tento nárok trvá ku dňu účinnosti tohto zákona a na výplatu týchto dôchodkov sú príslušné orgány sociálneho zabezpečenia vojakov, sa považujú za dôchodky manželky podľa všeobecných predpisov o sociálnom zabezpečení a upravujú sa podľa týchto predpisov. Na výplatu týchto dôchodkov sú príslušné orgány sociálneho zabezpečenia vojakov. Výplata týchto dôchodkov sa financuje z osobitných účtov (§ 80).
 Ak manželka profesionálneho vojaka alebo poberateľa dôchodku zo sociálneho zabezpečenia vojakov splní odo dňa účinnosti tohto zákona podmienky nároku na dôchodok manželky podľa osobitného predpisu,36) sú na priznanie a výplatu tohto dôchodku príslušné orgány sociálneho zabezpečenia vojakov. Výplata týchto dôchodkov sa financuje z osobitných účtov (§ 80).
 Ak orgány sociálneho zabezpečenia vojakov pred dňom účinnosti tohto zákona rozhodli o priznaní dávok sociálnej starostlivosti a nárok na tieto dávky trval ku dňu účinnosti tohto zákona, sú orgány sociálneho zabezpečenia vojakov príslušné na rozhodovanie o týchto dávkach a na ich výplatu. Výplata týchto dávok sa financuje z osobitných účtov (§ 80).
 Doba poberania invalidného a čiastočného invalidného dôchodku z I. alebo II. kategórie funkcií, na ktoré vznikol nárok pred účinnosťou tohto zákona, sa pre vznik nároku na výsluhový dôchodok alebo invalidný výsluhový dôchodok a výšku týchto dávok považuje za dobu poberania invalidného výsluhového dôchodku.
 Ustanovenie § 60 sa použije aj na poskytovanie rekreačnej starostlivosti pre civilných zamestnancov rozpočtových organizácií a príspevkových organizácií v pôsobnosti ministerstva obrany, Železničného vojska a Vojsk ministerstva vnútra.
 Z finančných prostriedkov na úhradu nákladov na dávky uvedené v osobitnom predpise,37) ktoré sa poukazujú podľa osobitného predpisu38) na osobitný účet
 ministerstva obrany podľa osobitného predpisu,39) uhrádza dávky profesionálnym vojakom Armády Slovenskej republiky a Železničného vojska a poberateľom dôchodkov zo sociálneho zabezpečenia vojakov vyplácaným Vojenským úradom sociálneho zabezpečenia tento úrad,
 ministerstva vnútra podľa osobitného predpisu,39) uhrádza dávky profesionálnym vojakom Vojsk ministerstva vnútra a poberateľom dôchodkov zo sociálneho zabezpečenia vojakov vyplácaných orgánom ustanoveným ministerstvom vnútra [§ 72 písm. b)] tento orgán
 podľa podmienok ustanovených osobitnými predpismi.40)
 Odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto zákona prechádza z ministerstva obrany na Vojenský úrad sociálneho zabezpečenia výkon sociálneho zabezpečenia vojakov a práva a povinnosti z pracovnoprávnych vzťahov.
 Minister obrany a minister vnútra môžu vo svojej pôsobnosti odstraňovať tvrdosti, ktoré by sa vyskytli pri vykonávaní tohto zákona.
 Od nadobudnutia účinnosti tohto zákona sa na sociálne zabezpečenie vojakov nepoužijú:
 zákon č. 32/1957 Zb. o nemocenskej starostlivosti v ozbrojených silách v znení neskorších predpisov,
 § 130 až 145 zákona č. 100/1988 Zb. o sociálnom zabezpečení v znení neskorších predpisov,
 § 157 až 174 vyhlášky Federálneho ministerstva práce a sociálnych vecí č. 149/1988 Zb., ktorou sa vykonáva zákon o sociálnom zabezpečení v znení neskorších predpisov.
 Od 1. júla 1999 sa na sociálne zabezpečenie vojakov nepoužijú: § 157 až 160 a § 167 až 174 vyhlášky Federálneho ministerstva práce a sociálnych vecí č. 149/1988 Zb., ktorou sa vykonáva zákon o sociálnom zabezpečení v znení neskorších predpisov.
 § 25 ods. 1, § 26, 26a, 27, 31, 33 až 33d zákona č. 76/1959 Zb. o niektorých služobných pomeroch vojakov v znení neskorších predpisov,
 § 22 až 26 vyhlášky Federálneho ministerstva obrany č. 557/1992 Zb., ktorou sa vykonávajú niektoré ustanovenia zákona č. 76/1959 Zb. o niektorých služobných pomeroch vojakov v znení neskorších predpisov.
 § 3 ods. 2 zákona č. 351/1997 Z. z. Branný zákon.
 § 3 ods. 1 zákona č. 351/1997 Z. z.
 § 18 ods. 1 zákona č. 351/1997 Z. z.
 § 18 zákona č. 351/1997 Z. z.
 Zákon č. 380/1997 Z. z. o peňažných náležitostiach vojakov.
 § 24 zákona č. 370/1997 Z. z. o vojenskej službe.
 § 23 zákona č. 370/1997 Z. z.
 § 1 a 8 zákona č. 380/1997 Z. z.
 Nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 169/1993 Z. z. o platových pomeroch zamestnancov zahraničnej služby v znení nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 157/1995 Z. z.
 § 12 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 273/1994 Z. z. o zdravotnom poistení, financovaní zdravotného poistenia, o zriadení Všeobecnej zdravotnej poisťovne a o zriaďovaní rezortných, odvetvových, podnikových a občianskych zdravotných poisťovní v znení neskorších predpisov.
 § 49 zákona č. 100/1988 Zb. v znení neskorších predpisov.
 § 6, 7 a § 10 až 12a zákona č. 88/1968 Zb. v znení neskorších predpisov.
 § 127 ods. 1 písm. l) a m) zákona č. 370/1997 Z. z. o vojenskej službe.
 § 25 zákona č. 54/1956 Zb. v znení neskorších predpisov.
 § 2 až 8 zákona č. 54/1956 Zb. v znení neskorších predpisov.
 § 15 zákona č. 54/1956 Zb. v znení neskorších predpisov.
 § 144 zákona č. 370/1997 Z. z.
 § 42 zákona č. 54/1956 Zb. v znení neskorších predpisov.
 § 32 zákona č. 370/1997 Z. z.
 § 12 zákona č. 370/1997 Z. z.
 § 11 zákona č. 370/1997 Z. z.
 § 46 zákona č. 100/1988 Zb. v znení neskorších predpisov.
 § 25 ods. 1 zákona č. 119/1990 Zb. o súdnej rehabilitácii v znení neskorších predpisov.
 § 24 ods. 1 až 3 zákona č. 87/1991 Zb. o mimosúdnych rehabilitáciách v znení neskorších predpisov.
 § 44 ods. 2 zákona č. 73/1998 Z. z.
 § 41 ods. 2 zákona č. 200/1998 Z. z.
 § 48 a 49 zákona č. 100/1988 Zb. v znení neskorších predpisov.
 § 7 písm. a) zákona č. 100/1988 Zb. v znení neskorších predpisov.
 § 16 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 274/1994 Z. z. v znení neskorších predpisov.
 § 70 zákona č. 100/1988 Zb. v znení neskorších predpisov.
 § 21 zákona č. 100/1988 Zb. v znení neskorších predpisov.
 § 12 zákona č. 54/1956 Zb. v znení neskorších predpisov.
 Napríklad vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej socialistickej republiky č. 46/1985 Zb. o postupe pri úmrtí a o pohrebníctve v znení § 81 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 277/1994 Z. z. o zdravotnej starostlivosti, Mezinárodní Ujednání o přepravě mrtvol vyhlásené pod č. 44/1938 Sb. z. a n., Dohoda o prevoze tiel zosnulých osôb uzavretá členskými štátmi Rady Európy 26. októbra 1973.
 § 21 ods. 6 zákona č. 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách.
 § 244 až 246c Občianskeho súdneho poriadku v znení neskorších predpisov.
 § 41 až 43 zákona č. 380/1997 Z. z.Zákon č. 119/1992 Zb. o cestovných náhradách v znení neskorších predpisov.
 § 161 až 166 vyhlášky Federálneho ministerstva práce a sociálnych vecí č. 149/1988 Zb., ktorou sa vykonáva zákon o sociálnom zabezpečení v znení neskorších predpisov.
 § 137 až 151 Občianskeho súdneho poriadku.
 § 16 písm. a) bod 3 zákona Slovenskej národnej rady č. 543/1990 Zb. o štátnej správe sociálneho zabezpečenia v znení neskorších predpisov.
 § 37 ods. 1 vyhlášky Federálneho ministerstva práce a sociálnych vecí č. 149/1988 Zb. v znení neskorších predpisov.
 § 15 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 274/1994 Z. z. v znení neskorších predpisov.
 § 3, § 23 až 25 zákona č. 380/1997 Z. z.
 § 26 a § 28 písm. a) zákona č. 380/1997 Z. z.
 § 27 zákona č. 380/1997 Z. z.
 § 28 písm. b) zákona č. 380/1997 Z. z.
 § 29 zákona č. 380/1997 Z. z.
 § 76 zákona č. 380/1997 Z. z.
 § 16 ods. 1, 2 a ods. 8 prvá veta zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 274/1994 Z. z. v znení neskorších predpisov.
 § 17 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 274/1994 Z. z. v znení neskorších predpisov.
 § 46 až 48 zákona č. 54/1956 Zb. v znení neskorších predpisov.
 § 106, 107 a 110 zákona č. 100/1988 Zb. v znení neskorších predpisov.
 § 108 až 113 zákona č. 100/1988 Zb. v znení neskorších predpisov.§ 18 až 32 a § 44 ods. 2 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 274/1994 Z. z. v znení neskorších predpisov.Vyhláška Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky č. 356/1991 Zb. o kontrole dodržiavania liečebného režimu.
 § 132 zákona č. 100/1988 Zb. v znení neskorších predpisov.
 § 21 ods. 1 písm. e) zákona č. 100/1988 Zb. v znení neskorších predpisov.
 § 51 zákona č. 100/1988 Zb. v znení neskorších predpisov.
 § 49 ods. 1 písm. a) až d) a písm. f) až ch) zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 274/1994 Z. z. v znení neskorších predpisov.
 § 49 ods. 2 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 274/1994 Z. z. v znení neskorších predpisov.
 § 51 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 274/1994 Z. z. v znení neskorších predpisov.
 Napríklad zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 193/1994 Z. z. o prídavkoch na deti a o príplatku k prídavkom na deti v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 134/1995 Z. z., zákona č. 382/1990 Zb. o rodičovskom príspevku v znení neskorších predpisov.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 23.2.2006
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 53/28
 ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP
 č. 138/2005
 z 2. decembra 2005,
 ktorým sa mení a dopĺňa príloha I (Veterinárne a fytosanitárne záležitosti) k Dohode o EHP
 SPOLOČNÝ VÝBOR EHP,
 so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, zmenenú a doplnenú Protokolom, ktorým sa upravuje Dohoda o Európskom hospodárskom priestore, ďalej len „dohoda“, a najmä na jej článok 98,
 keďže:
 (1)
 Príloha I k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 93/2005 (1).
 (2)
 Rozhodnutie Komisie 2005/28/ES z 12. januára 2005, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 93/52/EHS, pokiaľ ide o vyhlásenie, že niektoré provincie v Taliansku sú bez výskytu brucelózy (B. melitensis), a rozhodnutie 2003/467/ES, pokiaľ ide o vyhlásenie, že niektoré provincie v Taliansku sú bez výskytu tuberkulózy hovädzieho dobytka, brucelózy hovädzieho dobytka a enzootickej bovinnej leukózy (2), sa má začleniť do dohody.
 (3)
 Rozhodnutie Komisie 2005/34/ES z 11. januára 2005, ktorým sa stanovujú zosúladené normy na skúšanie určitých rezíduí vo výrobkoch živočíšneho pôvodu dovezených z tretích krajín (3), sa má začleniť do dohody.
 (4)
 Rozhodnutie Komisie 2005/43/ES z 30. decembra 2004, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 95/388/ES, pokiaľ ide o aktualizáciu vzorových veterinárnych osvedčení pre obchod vo vnútri Spoločenstva so spermou, vajíčkami a embryami oviec a kôz (4), sa má začleniť do dohody.
 (5)
 Rozhodnutie Komisie 2005/58/ES z 26. januára 2005, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2003/135/ES, pokiaľ ide o ukončenie plánov eradikácie a očkovania v spolkových štátoch Dolné Sasko a Severné Porýnie – Vestfálsko a plánu eradikácie v spolkovom štáte Sársko (Nemecko) (5), sa má začleniť do dohody.
 (6)
 Rozhodnutie Komisie 2005/59/ES z 26. januára 2005, ktorým sa schvaľujú plány eradikácie klasického moru ošípaných u diviačej zveri a núdzového očkovania takýchto ošípaných na Slovensku (6), sa má začleniť do dohody.
 (7)
 Rozhodnutie Komisie 2005/64/ES z 26. januára 2005, ktorým sa vykonáva smernica Rady 92/65/EHS, pokiaľ ide o dovozné podmienky vzťahujúce sa na mačky, psov a fretky určené pre schválené zariadenia, inštitúty a strediská (7), sa má začleniť do dohody.
 (8)
 Rozhodnutie Komisie 2005/65/ES z 28. januára 2005, pokiaľ ide o niektoré prechodné dodatočné záruky pre Dánsko súvisiace so zmenou jeho štatútu krajiny, v ktorej sa neočkuje proti pseudomoru hydiny (8), sa má začleniť do dohody.
 (9)
 Rozhodnutie Komisie 2005/66/ES z 28. januára 2005, ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2003/363/ES, ktorým sa schvaľuje plán eradikácie klasického moru ošípaných u diviačej zveri v niektorých oblastiach Belgicka (9), sa má začleniť do dohody.
 (10)
 Rozhodnutie Komisie 2005/92/ES z 2. februára 2005, pokiaľ ide o veterinárne podmienky, udeľovanie osvedčení a prechodné ustanovenia týkajúce sa dovozu a obdobia uskladňovania zásielok určitých výrobkov živočíšneho pôvodu v slobodných colných pásmach, slobodných colných skladoch a priestoroch prevádzkovateľov zásobujúcich prostriedky cezhraničnej námornej prepravy v Spoločenstve (10), sa má začleniť do dohody.
 (11)
 Rozhodnutie Komisie 2005/138/ES zo 16. februára 2005, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2003/828/ES, pokiaľ ide o presun zvierat z a v rámci reštrikčnej zóny v Portugalsku v súvislosti s vypuknutím katarálnej horúčky oviec – modrého jazyka v tomto členskom štáte (11), sa má začleniť do dohody.
 (12)
 Rozhodnutím 2005/65/ES sa zrušuje rozhodnutie Komisie 91/552/EHS (12), ktoré je začlenené do dohody a ktoré sa má v dôsledku toho v dohode zrušiť.
 (13)
 Toto rozhodnutie sa neuplatňuje na Island a Lichtenštajnsko,
 ROZHODOL TAKTO:
 Článok 1
 Kapitola I prílohy I k dohode sa mení a dopĺňa tak, ako je uvedené v prílohe k tomuto rozhodnutiu.
 Článok 2
 Znenia rozhodnutí 2005/28/ES, 2005/34/ES, 2005/43/ES, 2005/58/ES, 2005/59/ES, 2005/64/ES, 2005/65/ES, 2005/66/ES, 2005/92/ES a 2005/138/ES v nórskom jazyku, ktoré budú uverejnené v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, sú autentické.
 Článok 3
 Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 3. decembra 2005 pod podmienkou, že Spoločnému výboru EHP budú zaslané všetky oznámenia podľa článku 103 ods. 1 dohody (13).
 Článok 4
 Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP Úradného vestníka Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.
 V Bruseli 2. decembra 2005
 Za Spoločný výbor EHP
 predseda
 HSH Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN
 (1) Ú. v. EÚ L 306, 24.11.2005, s. 14.
 (2) Ú. v. EÚ L 15, 19.1.2005, s. 30.
 (3) Ú. v. EÚ L 16, 20.1.2005, s. 61.
 (4) Ú. v. EÚ L 20, 22.1.2005, s. 34.
 (5) Ú. v. EÚ L 24, 27.1.2005, s. 45.
 (6) Ú. v. EÚ L 24, 27.1.2005, s. 46. Rozhodnutie zmenené a doplnené rozhodnutím 2005/226/ES (Ú. v. EÚ L 71, 17.3.2005, s. 72).
 (7) Ú. v. EÚ L 27, 29.1.2005, s. 48.
 (8) Ú. v. EÚ L 27, 29.1.2005, s. 52.
 (9) Ú. v. EÚ L 27, 29.1.2005, s. 54.
 (10) Ú. v. EÚ L 31, 4.2.2005, s. 62. Rozhodnutie zmenené a doplnené rozhodnutím 2005/755/ES (Ú. v. EÚ L 284, 27.10.2005, s. 8).
 (11) Ú. v. EÚ L 47, 18.2.2005, s. 38.
 (12) Ú. v. ES L 298, 29.10.1991, s. 21.
 (13) Nie sú uvedené žiadne ústavné požiadavky.
 PRÍLOHA
 Kapitola I prílohy I k dohode sa mení a dopĺňa takto:
 1.
 Za bod 127 [nariadenie Komisie (ES) č. 745/2004] v časti 1.2 sa vkladajú tieto body:
 „128.
 32005 D 0034: rozhodnutie Komisie 2005/34/ES z 11. januára 2005, ktorým sa stanovujú zosúladené normy na skúšanie určitých rezíduí vo výrobkoch živočíšneho pôvodu dovezených z tretích krajín (Ú. v. EÚ L 16, 20.1.2005, s. 61).
 129.
 32005 D 0064: rozhodnutie Komisie 2005/64/ES z 26. januára 2005, ktorým sa vykonáva smernica Rady 92/65/EHS, pokiaľ ide o dovozné podmienky vzťahujúce sa na mačky, psov a fretky určené pre schválené zariadenia, inštitúty a strediská (Ú. v. EÚ L 27, 29.1.2005, s. 48).
 130.
 32005 D 0092: rozhodnutie Komisie 2005/92/ES z 2. februára 2005, pokiaľ ide o veterinárne podmienky, udeľovanie osvedčení a prechodné ustanovenia týkajúce sa dovozu a obdobia uskladňovania zásielok určitých výrobkov živočíšneho pôvodu v slobodných colných pásmach, slobodných colných skladoch a priestoroch prevádzkovateľov zásobujúcich prostriedky cezhraničnej námornej prepravy v Spoločenstve (Ú. v. EÚ L 31, 4.2.2005, s. 63).“
 2.
 V bode 30 (rozhodnutie Komisie 2003/828/ES) v časti 3.2 sa dopĺňa táto zarážka:
 „–
 32005 D 0138: rozhodnutie Komisie 2005/138/ES (Ú. v. EÚ L 47, 18.2.2005, s. 38).“
 3.
 Pod nadpisom „AKTY, KTORÉ ŠTÁTY EZVO A DOZORNÝ ORGÁN EZVO NÁLEŽITE ZOHĽADNIA“ v časti 3.2 sa v bode 20 (rozhodnutie Komisie 2003/135/ES) dopĺňa táto zarážka:
 „–
 32005 D 0058: rozhodnutie Komisie 2005/58/ES (Ú. v. EÚ L 24, 27.1.2005, s. 45).“
 4.
 Pod nadpisom „AKTY, KTORÉ ŠTÁTY EZVO A DOZORNÝ ORGÁN EZVO NÁLEŽITE ZOHĽADNIA“ v časti 3.2 sa za bod 28 (rozhodnutie Komisie 2004/832/ES) vkladajú tieto body:
 „29.
 32005 D 0059: rozhodnutie Komisie 2005/59/ES z 26. januára 2005, ktorým sa schvaľujú plány eradikácie klasického moru ošípaných u diviačej zveri a núdzového očkovania takýchto ošípaných na Slovensku (Ú. v. EÚ L 24, 27.1.2005, s. 46).
 30.
 32005 D 0066: rozhodnutie Komisie 2005/66/ES z 28. januára 2005, ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2003/363/ES, ktorým sa schvaľuje plán eradikácie klasického moru ošípaných u diviačej zveri v niektorých oblastiach Belgicka (Ú. v. EÚ L 27, 29.1.2005, s. 54).“
 5.
 Pod nadpisom „AKTY, KTORÉ ŠTÁTY EZVO A DOZORNÝ ORGÁN EZVO NÁLEŽITE ZOHĽADNIA“ v časti 3.2 sa znenie bodu 23 (rozhodnutie Komisie 2003/363/ES) vypúšťa.
 6.
 V bode 14 (rozhodnutie Komisie 93/52/EHS) a v bode 70 (rozhodnutie Komisie 2003/467/ES) v časti 4.2 sa dopĺňa táto zarážka:
 „–
 32005 D 0028: rozhodnutie Komisie 2005/28/ES (Ú. v. EÚ L 15, 19.1.2005, s. 30).“
 7.
 V bode 36 (rozhodnutie Komisie 95/388/ES) v časti 4.2 sa dopĺňa toto:
 „zmenené a doplnené:
 —
 32005 D 0043: rozhodnutie Komisie 2005/43/ES (Ú. v. EÚ L 20, 22.1.2005, s. 34).“
 8.
 Za bod 80 (rozhodnutie Komisie 2004/558/ES) v časti 4.2 sa vkladá tento bod:
 „81.
 32005 D 0065: rozhodnutie Komisie 2005/65/ES z 28. januára 2005, pokiaľ ide o niektoré prechodné dodatočné záruky pre Dánsko súvisiace so zmenou jeho štatútu krajiny, v ktorej sa neočkuje proti pseudomoru hydiny (Ú. v. EÚ L 27, 29.1.2005, s. 52).“
 9.
 Znenie bodu 2 (rozhodnutie Komisie 91/552/EHS) v časti 4.2 sa vypúšťa.


type: caselaw

text:
 25.9.2010
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 260/20
 Klage, eingereicht am 23. Juli 2010 — Yusef/Kommission
 (Rechtssache T-306/10)
 ()
 2010/C 260/28
 Verfahrenssprache: Englisch
 Parteien
 Kläger: Hani El Sayyed Elsebai Yusef (London, Vereinigtes Königreich) (Prozessbevollmächtigte: E. Grieves, Barrister, und H. Miller, Solicitor)
 Beklagte: Europäische Kommission
 Anträge
 Der Kläger beantragt,
 —
 festzustellen, dass das Unterlassen der Streichung des Klägers aus Anhang I der Verordnung (EG) Nr. 881/2002 durch die Kommission rechtswidrig war;
 —
 der Kommission die unverzügliche Streichung des Klägers aus diesem Anhang aufzutragen;
 —
 der Kommission neben ihren eigenen Kosten die Kosten des Klägers samt der von der Kasse des Gerichtshofs im Rahmen der Prozesskostenhilfe vorgestreckten Beträge aufzuerlegen.
 Klagegründe und wesentliche Argumente
 Der Kläger beantragt nach Art. 265 AEUV die Aufhebung der Verordnung (EG) Nr. 1629/2005 (1) der Kommission vom 5. Oktober 2005 zur vierundfünfzigsten Änderung der Verordnung (EG) Nr. 881/2002 des Rates über die Anwendung bestimmter spezifischer restriktiver Maßnahmen gegen bestimmte Personen und Organisationen, die mit Osama bin Laden, dem Al-Qaida-Netzwerk und den Taliban in Verbindung stehen, soweit der Kläger von dieser Verordnung betroffen ist.
 Der Kläger macht drei Klagegründe geltend.
 Erstens habe die Kommission die Grundlage für die Aufnahme des Klägers in den Anhang I zu keinem Zeitpunkt unabhängig überprüft oder irgendwelche Gründe für diese Aufnahme verlangt.
 Zweitens habe die Kommission dem Kläger unter Verletzung seiner Rechte auf effektiven gerichtlichen Rechtsschutz, Verteidigung und Eigentum nach der Europäischen Konvention zum Schutz der Menschenrechte keine Gründe für seine Aufnahme in den Anhang I genannt.
 Drittens sei die Nichtstreichung des Klägers aus Anhang I irrational, da keine Gründe vorlägen, die den einschlägigen Kriterien für eine Aufnahme in Anhang I entsprächen, und der Kläger die einschlägigen Kriterien nach Ansicht des Foreign and Commonwealth Office (Ministerium für Auswärtiges und Angelegenheiten des Commonwealth) des Vereinigten Königreichs nicht mehr erfülle.
 (1) ABl. L 260, S. 10.


type: wikipedia

text:
Ezékiel (Kr. e. 622 – Kr. e. 570) bibliai, ószövetségi személy, Ezékiel próféta könyvének fő szereplője. Papi családból származott, ő maga is pap volt.
 Kr.e. 597-ben, Izráel leigázása után Nabukodonozor seregei elhurcolták a babiloni fogságba. Nehéz sorsa volt, fiatalon elveszítette a feleségét is (Ezékiel 24.), a fogságba vetettek nem értették szavát, ezért egy időre el is kellett némulnia, és csak jelbeszéddel fejezhette ki magát (Ez. 3,26), de még az óhazában maradtak lelki hanyatlásába, bálványozásába is be kellett pillantania.
 Prófétai működését a fogság ötödik évében kezdte el. Kb. húsz éven keresztül hirdette próféciáit a fogságban élők között.
 Ma Dél-Irakban, el-Kifl (الكفل) közelében található egy sírhely, amelyet Ezékiel próféta sírjaként tisztelnek.
 Jegyzetek
 Források
 Gecse Gusztáv : Vallástörténeti kislexikon
 Ezékiel próféta - A Biblia a magyar képzőművészetben
 Magyar katolikus lexikon
 Kapcsolódó szócikkek
 Ezékiel könyve
 Ószövetségi próféták
 Zsidó szentek, boldogok