text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 52007PC0076
 Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus ühenduse vabade töökohtade kvartalistatistika kohta /* KOM/2007/0076 lõplik - COD 2007/0033 */
 [pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 12.3.2007KOM(2007) 76 lõplik2007/0033 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSühenduse vabade töökohtade kvartalistatistika kohta(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Arvestades kasutajate vajadust vabade töökohtade statistika järele, kavatseb Eurostat sätestada õigusliku aluse andmete kogumiseks vabade töökohtade kohta. Lühiajaliste muutuste jälgimiseks vabade töökohtade puhul vajavad komisjon ja Euroopa Keskpank kiiresti vabade töökohtade kvartaliandmeid majandustegevuste lõikes. Vastavalt majandus- ja rahaliidu tegevuskavale lisatakse vabad töökohad Euroopa peamiste majandusnäitajate hulka ning neid on vaja ELi/euroala tööturu hindamiseks. Vabade töökohtade kvaliteetse kvartalistatistika väljatöötamine on nõukogu kindel prioriteet. Euroopa Ülemkogu taaskäivitas 2005. aasta märtsis Lissaboni strateegia, kutsudes üles võtma meetmeid tööhõive suurendamiseks ja uute töökohtade loomiseks, millega seoses suureneb vajadus teabe järele tööjõunõudluse kohta. Tööhõivekomitee pidas vajalikuks tööjõuturu pingestatuse ja oskustööjõu puudujäägi mõõtmiseks välja arendada ja avaldada vabade töökohtade struktuurinäitaja. Komisjon nõuab Euroopa tööhõivestrateegia raames struktuuriandmeid vabade töökohtade kohta, selleks et jälgida ja analüüsida tööjõuvajaduse taset ja struktuuri, et kindlaks teha tööjõupuudust, kitsaskohti ja ebakõlasid regioonide, majandussektorite ja elukutsete kaupa, nagu seda on nõutud ka majanduskasvu ja tööhõive ühtsetes suunistes (2005–2008), kaasa arvatud majanduspoliitika üldsuunistes ja tööhõivesuunistes. Lisaks kogutakse vabade töökohtade statistikat ka siseriiklikul eesmärgil, et aidata riigiasutustel hinnata ja jälgida tööturgu ning et aidata teha tööturupoliitilisi otsuseid. |120 | Üldine taust Alates 2003. aastast on kogutud andmeid vabade ja täidetud töökohtade kohta suulise kokkuleppe alusel. Kui alguses osutus kokkulepe kasulikuks, siis nüüdseks on kogemused näidanud, et see ei rahulda enam kasutajate vajadusi. Kvartaliandmete kogumisel ei täideta Euroopa Keskpanga nõudeid katvuse, õigeaegsuse ja ühtlustamise suhtes ega ka komisjoni nõuet struktuuriandmete kohta. Praegu edastab aastaandmeid üksnes piiratud arv riike, kusjuures andmed on erineva detailsusastmega ja raskesti võrreldavad. Õigusliku alusega nähakse ette mehhanism, et saada võrreldav metoodiline baas kiir- ja struktuuristatistika representatiivse andmekogumi saamiseks kindlaksmääratud ajavahemikul. Asjakohase Euroopa õigusliku raamistiku väljatöötamist nõuti ka majandus- ja rahandusministrite nõukogu 2005. aasta novembri seisundiaruandes, mis käsitleb teabenõudeid majandus- ja rahaliidus. Lisaks on mitmes liikmesriigis vaja seaduslikku alust, et jätkata vabade töökohtade kohta andmete kogumist. |139 | Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid Ettepanekus käsitletavas valdkonnas praegu kehtivad õigusnormid puuduvad. |141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine |Konsulteerimine huvitatud isikutega |211 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Liikmesriikide statistikasüsteeme esindavad volitatud delegaadid osalesid 2005. aasta oktoobris ja 2006. aasta märtsis peetud tööjõuturu töörühma koosolekutel kirjalike nõuannete koostamisel ja aruteludes. Määruse ettepanek esitati arvamuse esitamiseks statistikaprogrammi komiteele 2006. aasta mais. Statistikaprogrammi komitee toetas üldiselt kvartalistatistikat käsitlevat ettepanekut. Liikmesriikidel oli siiski mõjusaid vastuväiteid aastalõikelise jaotuse ulatuse ja üksikasjalikkuse kohta. |212 | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Pärast statistikaprogrammi komitee arvamust muudeti määrust eelkõige seoses iga-aastaste struktuuriandmete kogumisega, mis on nüüd õigusakti tekstist välja jäetud. Muudetud ettepanekut Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta toetavad riiklike statistikaametite peadirektorid ja Euroopa Keskpank. Kõik liikmesriigid nõustusid sellega, et vabade töökohtade kohta kvartaliandmete kogumiseks on vaja selget ja asjakohast õigusraamistikku. Poliitilist vajadust iga-aastase vabade töökohtade struktuuristatistika järele täidetakse praegu jätkuvalt suulise kokkuleppe alusel. Selleks et rahuldada nõudlust aastaandmete järele, tuleks keskpikas perspektiivis ja vastavalt kvartaliandmeid käsitleva määruse kogemustele kaaluda uue määruse kehtestamise võimalust. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |221 | Asjaomased teadus- ja ekspertiisivaldkonnad Eurostati tööturustatistika töörühma kuuluvad liikmesriikide esindajad ja vabade töökohtade töörühma liikmed on eksperdid, kes tunnevad vabade töökohtade ja tööturu statistika valdkonda ning kellel on sel alal suured kogemused. |222 | Kasutatud metoodika Dokumendis on kasutatud vabade töökohtade statistika jaoks õigusliku aluse loomise eesmärgil loodud töörühma töö tulemusi. Ettepaneku eelnõu arutelul Eurostati tööturustatistika töörühmas võeti arvesse täiendavaid märkusi eelkõige seoses koormuse vähendamisega, s.t tehti ettepanek vähendada käsitletavate majandustegevuste hulka ja viia sisse võimalus kasutada vabade töökohtade kohta andmete kogumiseks lisaks uuringule ka teisi allikaid. Koostati parandatud versioon, kus on esitatud viisid ettevõtete ja liikmesriikide koormuse vähendamiseks ilma kvaliteeti mõjutamata, näiteks haldusallikate kasutamine ning käsitletavate majandustegevuste hulga piiramine konkreetsete juhtude puhul, välja arvatud põllumajandus, kalandus ja metsandus. Teisi protsessi käigus saadud märkusi on enamjaolt samuti arvesse võetud ja kasutatud kavandatud tekstis selgituste, täienduste ja paranduste tegemisel. |223 | Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeriti Eksperdid olid liikmesriikide tööministeeriumidest ja/või liikmesriikide statistikaametitest. |2249 | Märkused ja nende arvessevõtmine |225 | Enamikes ettepanekutes käsitleti kasutatavaid mõisteid, allikaid ja tehti märkusi nõutavate andmete otstarbekuse kohta. Töörühmades osalenud ekspertide panus leiab täielikku kajastamist käesolevas määruse ettepanekus. |226 | Eksperdiarvamuse avalikustamiseks kasutatud vahendid Töörühmades toimunud eksperdiarutelude protokollid koos muude viitedokumentidega on kättesaadavad komisjoni teabevahetus- ja andmeressursikeskuse haldussüsteemis CIRCA. Samamoodi toimitakse ka muu uue asjakohase teabega. |230 | Mõju ja tagajärgede hindamine Euroopa vabade töökohtade statistika kogumiseks on mitmeid võimalusi. Võimalus A: andmete kogumine vabade töökohtade kohta jätkub suulise kokkuleppe alusel. Võimalus B: Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühine määrus ühenduse vabade töökohtade statistika kohta, millega kehtestatakse vabade töökohtade kvartali- ja aastastatistika jaoks ühtne raamistik, mille arendamiseks võtab komisjon vastu kaks määrust koos vajalike rakendusmeetmetega. Võimalus C: Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühine määrus ühenduse vabade töökohtade statistika kohta ning vabade töökohtade aastastatistika kogumise jätkamine suulise kokkuleppe alusel. Võimalus D: kaks ettepanekut Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta: üks vabade töökohtade kvartalistatistika ja teine vabade töökohtade aastastatistika kohta. Kummalegi määrusele lisandub rakendusmäärus. Konsultatsioonide tulemused näitasid, et Euroopa statistikasüsteem eelistas võimalust C, s.t Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühist määrust ühenduse vabade töökohtade statistika kohta, mida toetab vabade töökohtade aastastatistika kogumine suulise kokkuleppe alusel. Õigusakti vastuvõtmine tagaks liikmesriigiti võrdlemiseks vajaliku ühtlustatud ja kvaliteetse kvartalistatistika koostamise ning tagaks järjepidevuse ja kooskõla kvartaliandmete kogumisel. Nimetatud võimalus on tõhus, paindlik ja mitte nii koormav kui võimalused B ja D. Pidades silmas liikmesriikide kvartaliandmete esitamise kohustust, peaks võimalus C kiirendama ka määruse vastuvõtmist. Võimalus A on praegune olukord. Toetuste poliitika alusel võiks mõningat paranemist küll saavutada, kuid jätkamine vabatahtlikkuse alusel tähendaks, et aktsepteeritakse praeguse statistika nõrku külgi ja ignoreeritakse kasutajate vajadust õigusliku aluse järele. Lisaks jäävad täiesti välja riigid, kus andmete kogumise jätkamiseks on vaja kehtestada õigusnormid. Võimalus B vastab statistika poole pealt kasutajate vajadustele paremini, kaasa arvatud komisjoni vajadusele iga-aastaste struktuuriandmete järele, ja tagaks parem kooskõla kvartali- ja aastastatistika vahel. Arvestades liikmesriikide arvamusi ja seda, kui raske ja mitmetahuline on selle variandi rakendamine, oleks kokkuleppe saavutamine tõenäoliselt väga pikk ja raske protsess ega tagaks kvartalistatistikat käsitlevate õigusaktide kiiret vastuvõtmist. Võimalus D oleks sobiv lähenemisviis, kuna ta vastab kasutajate nõuetele, kuid võimalusega C võrreldes on tal puudusi, eelkõige tõhususe ja töökoormuse seisukohast. Pärast kvartalistatistikaga saadud kogemuste hindamist võiks seda võimalust siiski keskpikas perspektiivis kaaluda. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Õigusliku aluse eesmärk on luua õiguslik raamistik, mis hõlmaks praegusi ja määratletavaid tulevasi tegevusi vabade töökohtade kvartalistatistika valdkonnas. Eelkõige tagaks see ühtlustatud andmekogumise, mis rahuldaks kasutajate vajadusi selles valdkonnas. Määruse ettepanek vastaks Euroopa statistikat käsitlevates tegevusjuhendites sätestatud põhimõtetele, eelkõige kulutasuvuse põhimõttele, samuti on võetud konkreetsed meetmed ettevõtete ja liimesriikide statistikaametite koormuse vähendamiseks. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust tuleb täiendada rakendusmäärusega. |310 | Õiguslik alus Ühenduse statistika õiguslik alus on sätestatud asutamislepingu artiklis 285. Toimides kaasotsustamismenetluse kohaselt, võtab nõukogu vajaduse korral vastu meetmed statistika koostamiseks, mida on vaja ühenduse ülesannete täitmiseks. Nimetatud artiklis sätestatakse ühenduse statistika koostamise nõuded ning kooskõla erapooletuse, usaldusväärsuse, objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, kulutasuvuse ja statistilise konfidentsiaalsuse põhimõtetega. |329 | Subsidiaarsuse põhimõte Liikmesriigid ei suuda piisavalt hästi saavutada kavandatava tegevuse eesmärki, nimelt koostada ühenduse statistikat vabade töökohtade kohta. See on paremini saavutatav ühenduse tasemel ühenduse õigusakti alusel, sest ainult komisjon saab kooskõlastada vajalikku statistiliste andmete ühtlustamist ühenduse tasandil, samas kui andmete kogumist ja vabade töökohtade võrreldava statistika koostamist saavad korraldada liikmesriigid. Seetõttu võib meetmed võtta ühendus asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõtte kohaselt. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |331 | Proportsionaalsuse põhimõttest lähtuvalt esitatakse määruses vaid miinimumnõuded ega minda kaugemale sellest, mida on vaja nimetatud eesmärkide saavutamiseks. |332 | Eelkõige rakendamise esimesel etapil on ette näha kulude suurenemist ja peamiselt nende riikide puhul, kes praegu ei tee uuringuid vabade töökohtade kohta, ning nende riikide puhul, kes peavad oma uuringuid õiguslikele nõuetele vastavaks kohandama. Neid kulusid võib siiski piirata ühenduse rahalise toetuse abil. Lisakoormust on piiratud hoolika ettevalmistuse, võttes arvesse kulutasuvuse põhimõtet, ja õiguslike meetmetega, s.t kvaliteedikriteeriumidele vastavate haldusallikate kasutamist, mõne vähemtähtsa majandustegevuse väljajätmist ning võimalust kasutada otstarbekusuuringuid, mida teevad liikmesriigid, kellel on raskusi andmete esitamisega mõne konkreetse sektori ja/või väikese üksuse kohta. |Õigusakti valik |341 | Kavandatud õigusakt: määrus. |342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Üldjuhul arvatakse, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus on sobiv õigusakt enamiku statistiliste toimingute jaoks, mis nõuavad kogu ühenduses üksikasjalikku ja ühtlustatud rakendamist. Määrus on põhiaktina eelistatud direktiivile, kuna vastupidiselt direktiivile kehtestatakse määrusega samasugused õigusnormid kogu ühenduses ning liikmesriikidele ei jää võimalust kohaldada õigusakte osaliselt või valikuliselt ja neile ei jää võimalust valida vorme ja meetodeid eesmärgi saavutamiseks. Peale selle on direktiiv vahetult kohaldatav, mis tähendab, et seda ei pea riiklikku õigusse üle võtma. Sellega hoitakse ära direktiivide riiklikku õigusse ülevõtmisega seotud viivitused ning saavutatakse seaduse parem ja kiirem rakendamine. |MÕJU EELARVELE |401 | Määrusesse lisatud finantssätted peaksid liikmesriike algusfaasis aitama uute statistikate käivitamisel selles valdkonnas või suulise kokkuleppe alusel võetud tööde lõpetamisel, et parandada kiirandmete kogumise kvaliteeti ja vastata kasutajate vajadustele. Rahastamine toimub ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programmi PROGRESS abil, mis võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsusega 1672/2006. Konkreetselt on asjakohaste tegevuste rahastamist, kaasa arvatud statistikaalane tegevus, nimetatud otsuse artikli 4 1. osas „Tööhõive”, vrd “tööhõive olukorra ja väljavaadete mõistmise edendamine, eriti analüüsi ja uuringute ning statistika ja ühiste indikaatorite väljaarendamise abil Euroopa tööhõivestrateegia raames”. Nimetatud tegevustega seotud eelarveliste kohustuste ja maksete assigneeringute mõju eelarvele on hinnanguliselt 4,5 miljonit eurot aastateks 2008–2010. |1. 2007/0033 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSühenduse vabade töökohtade kvartalistatistika kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust[2] ja Euroopa Keskpanga arvamust[3],tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras,pärast konsulteerimist statistikaprogrammi komiteeganing arvestades järgmist:(1) Brüsselis 2003. aasta 8. detsembril toimunud Euroopa Liidu Nõukogu kohtumise järeldustes[4] kiideti heaks vabade töökohtade struktuurinäitaja väljatöötamine ja avaldamine.(2) Majandus- ja rahaliidu statistikanõudeid käsitlevas tegevuskavas[5] ning selle tegevuskava rakendamise eduaruannetes[6] on vabade töökohtade statistikat käsitleva õigusliku aluse väljatöötamine määratletud prioriteedina(3) Nõukogu otsusega 2000/98/EC[7] asutatud tööhõivekomitee oli nõus, et vabade töökohtade struktuurinäitaja on vajalik nõukogu 12. juuli 2005. aasta otsusega 2005/600/EÜ (liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta) sätestatud Euroopa tööhõivestrateegia jälgimiseks.[8](4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsuses 1672/2006/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programm PROGRESS,[9] on sätestatud asjakohaste meetmete rahastamine, kaasa arvatud “tööhõive olukorra ja väljavaadete mõistmise edendamine, eriti analüüsi ja uuringute ning statistika ja ühiste näitajate väljaarendamise abil Euroopa tööhõivestrateegia raames”.(5) Tööjõunõudluse taseme ja struktuuri jälgimiseks ja analüüsimiseks Euroopa tööjõustrateegia raames nõuab komisjon muu hulgas andmeid vabade töökohtade kohta majandustegevuste lõikes.(6) Vabade töökohtade puhul toimuvate lühiajaliste muutuste jälgimiseks vajavad komisjon ja Euroopa Keskpank kiiresti vabade töökohtade kvartaliandmeid. Hooajaliselt kohandatud andmed vabade töökohtade kohta hõlbustavad kvartaalsete muutuste tõlgendamist.(7) Vabade töökohtade kohta esitatud andmed peavad olema asjakohased, s.t terviklikud, täpsed, kõikehõlmavad, õigeaegsed, sidusad, võrreldavad ja kasutajatele kergesti kättesaadavad.(8) Ühenduse tasandil kõigi majandussektorite kohta täielike andmete kogumise kasulikkus tuleks viia tasakaalu eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) aruandlusvõimaluste ning andmete esitamisega kaasneva koormusega.(9) Koostatava statistika ulatuse ja iga majandusharu kohta vajaliku alajaotuse kindlaksmääramiseks on vaja kohaldada praegu kehtivat ühenduse ühtset majandustegevuse statistilist klassifikaatorit NACE.(10) Kuna liikmesriigid ei suuda piisavalt hästi saavutada kavandatud meetme eesmärki, nimelt koostada statistikat ühenduse vabade töökohtade kohta, ning seda saab paremini teha ühenduse tasandil, võib asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt meetmed võtta ühendus. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mida on vaja nimetatud eesmärkide saavutamiseks.(11) Ühenduse statistika koostamiseks ja levitamiseks käesoleva määruse kohaselt peavad riiklikud ja ühenduse statistikaasutused võtma arvesse Euroopa statistikat käsitlevates tegevusjuhendites sätestatud põhimõtteid, mille statistikaprogrammi komitee[10] 24. veebruaril 2005. aastal vastu võttis ja mis lisati komisjoni soovitusse riiklike ja ühenduse statistikaasutuste sõltumatuse, terviklikkuse ja vastutuse kohta.[11](12) Nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määruses (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta[12] on sätestatud üldine raamistik, mida kohaldatakse vabade töökohtade statistika koostamisel.(13) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.[13](14) Eelkõige tuleks komisjonile anda volitused rakendusmeetmete vastuvõtmiseks käesoleva määruse artiklites 2, 4, 6, 7 ja 8 käsitletud valdkondades. Kuna tegemist on üldmeetmetega, millega täiendatakse käesolevat määrust või muudetakse selle vähemolulisi sätteid või lisatakse uusi vähemolulisi sätteid, tuleks need vastu võtta nõukogu otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse korras,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Sisu ja reguleerimisala1. Käesoleva määrusega sätestatakse nõuded regulaarse kvartalistatistika koostamiseks ühenduse vabade töökohtade kohta.2. Kõik liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostat) andmed vabade töökohtade kohta ühe või enama töötajaga ettevõtetes.Lõike 3 ja 4 kohaselt katab statistika kõiki kehtivas ühenduse majanduse tegevusalade statistilises klassifikaatoris NACE ettenähtud majandustegevusi, välja arvatud palgatöötajatega kodumajapidamised ning eksterritoriaalsed organisatsioonid ja üksused.Andmed rühmitatakse jagude tasandil majandustegevuse alusel vastavalt kehtivale NACE jaotusele.3. Andmete esitamine põllumajanduse, metsanduse ja kalanduse kohta vastavalt kehtivale NACE jaotusele ei ole kohustuslik neis riikides, kus sellised majandusharud on väheolulised, arvestades nende osakaalu kogu tööhõivest.Esimeses lõigus nimetatud osa asjakohasusega seotud lävi määratakse kindlaks artikli 11 lõikes 2 nimetatud korras. Kui see on vajalik ja asjakohane, võetakse arvesse artiklis 8 nimetatud otstarbekusuuringuid.4. Kehtivas NACE jaotuses nimetatud ja käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate tegevusalade, nagu avalik haldus ja riigikaitse; kohustuslik sotsiaalkindlustus; haridus; tervishoid ja sotsiaalhoolekanne; kunst, meelelahutus ja vaba aeg ning organisatsioonide tegevus; arvutite, tarbeesemete ja kodutarvete parandamine ning muu teenindus, aga ka alla kümne töötajaga üksuste hõlmatuse kindlaksmääramisel võetakse arvesse artiklis 8 nimetatud otstarbekusuuringuid.Artikkel 2Vabad töökohadKäesoleva määruse kohaselt tähendab vaba töökoht vastloodud, vaba või vabaks saavat tasustatavat ametikohta, mille puhul tööandja:a) tegutseb aktiivselt ja on valmis tegema edasisi jõupingutusi sobiva kandidaadi leidmiseks väljastpoolt asjaomast ettevõtet jab) kavatseb ametikoha täita kas kohe või kindlaksmääratud aja jooksul.Mõisted „aktiivne tegutsemine sobiva kandidaadi leidmiseks”’ ja “kindlaksmääratud aja jooksul” määratakse kindlaks artikli 11 lõikes 2 nimetatud korras.Artikkel 3MõistedKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:1. Täidetud ametikoht – tasustatav ametikoht, millele töövõtja on ametisse määratud.2. Metaandmed – selgitused, mida on vaja andmetes tehtud metoodiliste või tehniliste muudatuste tõlgendamiseks.3. Tagasiulatuvad andmed – artiklis 1 nimetatud tingimusi hõlmavad varasemad andmed.Artikkel 4Võrdluskuupäevad ja tehnilised tingimused1. Liikmesriigid koostavad kvartaliandmed vastavalt konkreetsetele võrdluskuupäevadele, mis määratakse kindlaks artikli 11 lõikes 2 nimetatud korras.2. Liikmesriigid esitavad andmed täidetud töökohtade kohta, et andmeid vabade töökohtade kohta saaks võrdlemise jaoks standardiseerida.3. Liikmesriikidelt nõutakse, et nad kohaldaksid vabade töökohtade kvartaliandmete puhul hooajalisi kohandamisi. Hooajalised kohandamismenetlused määratakse kindlaks artikli 11 lõikes 3 nimetatud korras.Artikkel 5Allikad1. Andmete koostamiseks kasutavad liikmesriigid ettevõtlusuuringuid. Muid allikaid, näiteks haldusandmeid, võib kasutada juhul, kui nad vastavad artiklis 7 nimetatud kvaliteedinõuetele.2. Liikmesriigid võivad lõikes 1 nimetatud allikaid täiendada usaldusväärsete statistiliste hindamismenetlustega.3. Euroopa valimiskeemid kehtestab ja kooskõlastab komisjon (Eurostat), et esitada ühenduse hinnangud juhul, kui kvartaliandmete kogumise riiklikud valimiskeemid ei vasta ühenduse nõuetele. Valimiskeemide üksikasjad, nende heakskiitmine ja rakendamine määratakse kindlaks artikli 11 lõikes 3 nimetatud korras.Liikmesriigid võivad osale da ühenduse valimiskeemides, kui need võimaldavad märkimisväärselt vähendada statistikasüsteemi kulusid või ettevõtete koormust seoses ühenduse nõuete täitmisega.Artikkel 6Andmete edastamine1. Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostat) andmed ja metaandmed, mille formaat ja edastustähtajad määratakse kindlaks artikli 11 lõikes 2 nimetatud korras. Samal ajal edastatakse ka eelmiste kvartalite läbivaadatud andmed.2. Liikmesriigid edastavad ka tagasiulatuvad andmed vähemalt nelja kvartali kohta, mis eelnesid esimesele andmeedastuse kvartalile. Koguandmed esitatakse hiljemalt koos esimese andmeedastusega ja jaotised hiljemalt aasta pärast. Vajaduse korral võivad tagasiulatuvad andmed põhineda usaldusväärsetel hinnangutel.Artikkel 7Kvaliteet1. Statistikaandmete kvaliteet ja asjakohasus, nende terviklikkus, katvus, õigeaegsus, sidusus, võrreldavus ja kättesaadavus on põhieesmärgid, mida liikmesriikide ja komisjoni (Eurostat) vahelises tihedas koostöös taotletakse.Edastatavad hetke- ja tagasiulatuvad andmed peavad vastama kvaliteedikriteeriumidele, mis määratakse kindlaks artikli 11 lõikes 2 nimetatud korras.2. Liikmesriigid esitavad kvaliteediaruanded komisjonile (Eurostat). Kvaliteediaruannete ajastus, sagedus, sisu ja esitamise tähtaeg määratakse kindlaks artikli 11 lõikes 2 nimetatud korras.Artikkel 8Otstarbekusuuringud1. Komisjon (Eurostat) sätestab asjakohase raamistiku otstarbekusuuringute tegemiseks artikli 11 lõikes 2 nimetatud korras. Neid uuringuid teevad liikmesriigid, kellel on raskusi andmete esitamisega:a) alla 10 töötajaga üksuste kohta ja/võib) järgmiste tegevusalade kohta:i) põllumajandus, metsandus ja kalandus;ii) avalik haldus ja riigikaitse, kohustuslik sotsiaalkindlustus;iii) haridus;iv) tervishoid ja sotsiaalhoolekanne;v) kunst, meelelahutus ja vaba aeg;vi) organisatsioonide tegevus; arvutite, tarbeesemete ja kodutarvete parandamine ja muu teenindus.2. Liikmesriigid, kes peavad tegema otstarbekusuuringuid, esitavad uuringutulemuste aruande 12 kuud pärast lõikes 1 nimetatud komisjoni rakendusmeetmete jõustumist.3. Otstarbekusuuringute tulemuste kohaselt vastuvõetud meetmed peavad arvestama määruse (EÜ) nr 322/97 artiklis 10 nimetatud kulutasuvuse põhimõtet, mis hõlmab ka andmeesitajate võimalikult väikest koormust.4. Otstarbekusuuringute tulemuste kohaselt vastuvõetud meetmete rakendamine võimaldab andmete edastamist hiljemalt 2011. aasta esimesest kvartalist.Artikkel 9Rahastamine1. Liikmesriigid võivad andmete kogumise kolmel esimesel aastal saada ühenduselt rahalist toetust töökulude korvamiseks.2. Lõikes 1 nimetatud rahalise toetuse jaoks tehtavad iga-aastased eraldised määratakse kindlaks iga-aastase eelarvemenetluse käigus.3. Eelarvepädev asutus teeb kättesaadavaks iga aasta eraldised.Artikkel 10RakendusmeetmedKäesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed võetakse vastu artikli 11 kohaselt.Artikkel 11Komitee1. Komisjoni abistab nõukogu otsusega 89/382/EMÜ, Euratom moodustatud statistikaprogrammi komitee.2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõigetes 1–4 ja artiklis 7 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlust, võttes arvesse artiklis 8 sätestatut.3. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artiklites 5 ja 7 sätestatud regulatiivmenetlust, võttes arvesse artiklis 8 sätestatut.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikega 6 ettenähtud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.Artikkel 12Aruanne rakendamise kohtaKahe aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist ja seejärel iga kolme aasta tagant esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise kohta. Aruandes hinnatakse liikmesriikide esitatud statistika kvaliteeti ja määratakse kindlaks parandamist vajavad valdkonnad.Artikkel 13JõustumineKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja [1] ELT C [...], [...], lk [...].[2] ELT C [...], [...], lk [...].[3] ELT C [...], [...], lk [...].[4] Euroopa Liidu Nõukogu järeldused 15875/03.[5] Majandus- ja rahaliidu statistikanõudeid käsitlev komisjoni tegevuskava, CS/2000/11655.[6] Aruanded, mis käsitlevad teabevajadusi majandus- ja rahaliidus; CS/2001/13388, CS/2003/6016 ja CS/2005/13894.[7] EÜT L 29, 4.2.2000, lk 21.[8] ELT L 205, 6.8.2005, lk 21.[9] ELT L 315, 15.11.2004, lk 1.[10] EÜT L 181, 28.6.1989, lk 47.[11] ELT C 172, 12.7.2005, lk 22.[12] EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1.[13] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on viimati muudetud nõukogu 17. juuli 2006. aasta otsusega nr 2006/512/EÜ, ELT L 200, 22.7.2006, lk 11.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
7.3.2009
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 55/19
 Anmodning om præjudiciel afgørelse indgivet af Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Italien) den 29. december 2008 — Angelo Rubino mod Ministero dell'Università e della Ricerca
 (Sag C-586/08)
 (2009/C 55/30)
 Processprog: italiensk
 Den forelæggende ret
 Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio
 Parter i hovedsagen
 Sagsøger: Angelo Rubino
 Sagsøgt: Ministero dell'Università e della Ricerca
 Præjudicielt spørgsmål
 »Er fællesskabsprincipperne om fjernelse af hindringerne for den frie bevægelighed for personer og tjenesteydelser mellem Fællesskabets medlemsstater og gensidig anerkendelse af eksamensbeviser, certifikater og andre kvalifikationsbeviser i medfør af artikel 3, stk. 1, litra c), og artikel 47, stk. 1, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab samt bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 — om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (1) — til hinder for en intern lovgivning som det italienske lovdekret nr. 206/2007, der udelukker universitetslærere fra rækken af lovregulerede erhverv med henblik på anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer?«
 (1) EUT L 255, s. 22.


type: wikipedia

text:
Leslie Johnson (22. březen 1912, Walthamstow - 8. červen 1959, Withington) byl britský závodník formule 1.
 Závodil s vozem ERA typu E v poválečné éře a také se s tímto voze zúčastnil prvního závodu Formule 1 Grand Prix Velké Británie. Pro Johnsona to bylo jediné vystoupení v mistrovství světa. Posléze se stal prezidentem značky ERA.
 Jeho největší sportovní úspěchy jsou však spojeny s vozy konkurenční výroby. V roce 1948 vyhrál čtyřiadvacet hodinovku v SPA s vozem Aston Martin společně s Johnem Horsfallem. Následující rok jim obhajoba na této trati unikla jen o vlásek a tak skončili druzí. V roce 1950 sedí za volantem Jaguaru XK120, je třetí na Tourist Trophy a pátý na Mille Miglia, kde další rok dobyl čtvrtou příčku.
 V roce 1954 stojí na startu v Le Mans a svůj vůz Frazer-Nash dovezl za pomoci Tommy Wisdoma na třetí příčku. Se stejným vozem startoval na Mille Miglia a s technickými problémy dokázal obsadit čtvrtou příčku.
 Začátkem roku 1954 se zúčastnil Rallye Monte Carlo, ale během soutěže se mu zastavilo srdce, přežil je díky pohotovosti jeho spolujezdce. Svět automobilového opojení se mu definitivně uzavřel a nadále bojuje jen se svou srdeční slabostí, která byla příčinou jeho smrti v roce 1959.
 Vítězství
 1948 24 h Spa – Aston Martin
 Formule 1
 1950 bez bodů – ERA E
 1 Grand Prix
 0 vítězství
 0 pole positions
 0 nejrychlejších kol
 0 bodů
 0 x podium
 Nejlepší umístění na mistrovství světa F1
 1950 odstoupil Grand Prix Velké Británie 1950
 Externí odkazy
 Britští piloti F1
 Piloti F1 stáje ERA
 Britští rallyoví jezdci
 Narození 1912
 Úmrtí 1959
 Muži
 Narození 22. března
 Úmrtí 8. června