text:
⭐Mahdollisuus vuorovaikutukseen Arla valmiina muutokseen. Tavoitteena mielekäs kieli. Asiaa näkövammaisista lapsista ja nuorista
 Mahdollisuus vuorovaikutukseen Arla valmiina muutokseen. Tavoitteena mielekäs kieli. Asiaa näkövammaisista lapsista ja nuorista
 Download "Mahdollisuus vuorovaikutukseen Arla valmiina muutokseen. Tavoitteena mielekäs kieli. Asiaa näkövammaisista lapsista ja nuorista"
 1 Mahdollisuus vuorovaikutukseen Arla valmiina muutokseen Tavoitteena mielekäs kieli Asiaa näkövammaisista lapsista ja nuorista2 tässä numerossa 3 4 Pääkirjoitus Tavoitteena mielekäs kieli Puheterapia auttaa sanojen merkitysten ymmärtämisessä. 8 Yhdistys Alueilta 21 Kepin kanssa koulutielle Heidi Pitkäranta tutki, miten näkövammaisen lapsen koulun aloittaminen sujuu. Ulkomailla asumisen arkea ja juhlaa Abiturientti vietti kesän Berliinissä. Yksilöllinen silmäproteesi syntyy käsityönä Ronja Oja ja koulukavereiden salaperäinen mysteeri Arla valmiina muutokseen Mitä tapahtuu kun Arlainstituutti yhdistyy Keskuspuiston ammattiopistoon. Postia Minnalta Louis Braillen jäljillä Pistekirjoituksen kehittäjän juhlavuosi lähenee. 28 Nuoret 32 Liikunta Antti Latikka menestyi Paralympialaisissa Erilainen työkokemus Montenegrossa Kohokuvakasvio ja Daisy-bilsa Näkövammaisen lapsen koulukirjat tehdään Celiassa. Kehnä kehitysvammaisen lapsen 39 näön kuntoutus Tunnetko sokeain lasten tuen? 40 Kanteleen soittoa oppimaan 42 Kantele on sopiva soitin näkövammaiselle. Mahdollisuus leikkin ja 44 vuorovaikutukseen Vaikeasti monivammaisen lapsen fysioterapia etenee pienen pienin askelin. 46 Lastenkuntoutus Tulevia leirejä ja kursseja 503 Julkaisija Näkövammaiset lapset ry Osoite Hietakummuntie 18, Helsinki puhelin (09) Päätoimittaja Leena Honkanen sähköposti puhelin (09) GSM Ulkoasu Olli Turunen / Tovia Design Oy Taitto Leena Honkanen Yhdistyksen hallitus Markku Alahäivälä, pj. Vaasa Päivi Frick, Helsinki Nina Halme, Akaa Anne Kangas, Oulu Matti Laamanen, Vantaa Minna Survonen, Piikkiö Jorma Väisänen, Vantaa Lahjoitukset Näkövammaiset lapset ry Lahjoitustili Nordea Painopaikka Kopio Niini Finland Oy / Cityoffset Varastokatu 3, Tampere puhelin (03) faksi (03) Ilmestyy 4 kertaa vuodessa ISSN Kansi Lappilaiset lapset lomaviikonlopussa. Kuva Juha Romakkaniemi Seuraava Silmäterä ilmestyy helmikuussa. Siihen tulevien juttujen tulee olla toimituksessa 8. tammikuuta mennessä. Hyvä leviää syksynä on tapahtunut kaikenlaisia pieniä ja suurempiakin asioita, jotka ilahduttavat mieltä. Uusia ideoita syntyy niin jäsenten kuin vapaaehtoistemme mielissä. ttänä Syksyn uutuuksia on pääkaupunkiseudulla ollut partiotoiminnan aloittaminen. Aloite tuli jäseniltä, eikä vapaaehtoisia partionjohtajia ollut vaikea löytää. Paikallinen lippukuntakin otti näkövammaisvartion ilomielin riveihinsä. Sokeain viikolla marraskuussa toimittiin yhteistyössä alueyhdistysten ja opaskoiraihmisten kanssa ja toteutettiin koulu- ja päiväkotikäyntejä, joissa näkevät lapset saivat tuntumaa näkövammaisuuteen. Koirakot lähtivät mielellään mukaan ja kouluista ja päiväkodeista sateli pyyntöjä käymään. Viikolla avattiin myös näkövammaisista koululaisista kertova näyttely, ensimmäinen neljän sarjasta, joka kiertää Helsingin suurimmissa kirjastoissa. Näyttelyaikaa ja -paikkoja ei tarvinnut anella, vaan vastaanotto oli lämmin. Kun kerroimme aikeistamme kirjapainollemme, he halusivat tukea näyttelyä kustantamalla siihen tulevat valokuvat ja julisteen. Tiedotusvälineetkin olivat suopealla mielellä ja saimme muutaman jutun näkövammaisista lapsista yli julkaisukynnyksen. Näiden mukavien tunnelmien keskellä soi puhelin: pitkäaikaiset tukijamme LVI-alan yrityksistä soittivat ja halusivat vielä ennen joulua siirtää tilillemme rahaa käytettäväksi lasten ja nuorten leiritoimintaan. Tällaiset yllättävät lahjoitukset lämmittävät mieltä. Ne kertovat siitä, että jossakin on ihmisiä, jotka haluavat laittaa hyvän kiertämään ja jotka näkevät mitä vertaisuus, yhdessäolo ja elämykset merkitsevät näille lapsille ja nuorille. Syksyn aikana myös kolme uutta vertaistukijaa on aloittanut toimintansa. Heidän työnsä varassa aluetoiminta voi laajeta. Tärkeää on myös, että alueen perheet ovat tukihenkilöiden työn tukena niin tapaamisten järjestämisessä kuin osallistumiseen sitoutumalla. Vapaaehtoisia on ollut mukana innolla myös Oo mun kaa! -kerhojen toiminnassa. Mukava on ollut huomata sekin, miten yhteistyökumppanit, ne jotka työnsä puolesta kulkevat rinnallamme samoihin tavoitteisiin pyrkien, ovat sitoutuneita työhönsä. Monien joukosta poimin esimerkiksi tässä lehdessä esillä olevat Celia-kirjaston oppikirja- ja lastenkirjaosastot, jotka todella ovat halunneet kuunnella asiakkaidensa toiveita ja tarpeita. Raha-automaattiyhdistyksen 70-vuotisjuhlassa viime keväänä juttelin joidenkin sen työntekijöiden kanssa, joiden tehtävänä oli solmia sopimuksia peliautomaattien sijoittamisesta ravintoloihin ja marketteihin. Yllätyin kuinka hyvin he olivat perillä RAY:n tukemien yhdistysten työstä ja miten he mielsivät oman työnsä tärkeäksi juuri näiden tavoitteiden tähden. Kun meillekin tulee vuosittainen osamme RAY:n pelituotoista, täytyy kiitollisena muistaa, kuinka moni ihminen siellä on tekemässä työtä hyvän mielen tuottamiseksi. Sanotaan että hyvillä teoilla ja sanoilla on taipumus levitä ja synnyttää hyvää myös ympäristössään. Tähän on helppo uskoa. Annetaan hyvän kiertää. Leena Honkanen toiminnanjohtaja Anne latva-nikkola4 Tavoitteena mielekäs kieli Näkövammaiselle lapselle käsitteiden ymmärtäminen voi tuottaa ongelmia. Vaikka lapsi puhuu, hän ei aina ymmärrä sanojen merkitystä. Apu löytyy puheterapiasta. Leena Honkanen Marja Liikanen tekee työtä vaikeavammaisten lasten puhe- ja ppuheterapeutti kommunikaatio-ongelmien kanssa. Sokeus ja näkömonivammaisuus ovat nykyään hänen jokapäiväistä leipäänsä niin työssä yksityisvastaanotolla kuin Näkövammaisten Keskusliiton lasten kuntoutuksen Kimppakyyti-projektissa. Kun lapsella on vaikea näkövamma, mutta ei liitännäisvammoja, hänen puheensa käynnistyy usein hitaasti, mutta kehittyy sitten normaalinoloisesti, Liikanen kertoo. - Yleinen ongelma on niin sanottu ekolalia eli kaikupuhe, jossa lapsi puhuu paljon, toistaa kuulemiaan fraaseja, joskus pitkiäkin lauserakenteita, mutta ei kuitenkaan ymmärrä täysin käyttämiään käsitteitä. Tällaisesta puheesta on vähän hyötyä kommunikaatiossa. Puhe on tällöin enemmän keino pitää yllä kontaktia, kuin ilmaista tarpeita. - Kun lapsi alkaa puhua, moni vanhempi on luonnollisesti niin onnellinen puheen tuottamisesta, että tulee huomaamattaan vahvistaneeksi kaikupuhetta, ellei saa ohjausta lapsen vuorovaikutustaitojen tukemiseen. Näkömonivammaisella lapsella puutteellisen tai puuttuvan näön lisäksi muut perusvammat hidastavat ja vaikeuttavat itseilmaisun keinojen omaksumista ja perheen ohjauksen tarve korostuu. Näkövammaisen lapsen kielen kehitys on suhteessa omaan kehoon. Kieli kehittyy, kun lapsi alkaa saada ymmärrystä ympäröivästä maailmasta suhteessa itseensä ja alkaa myös haluta asioita. Näkevä lapsihan alkaa toistella näkemiään asioita: lamppu, hauva ja tietää näiden eron. Sokealle lapselle esineet ja asiat on näytettävä konkreettisesti ja toistoja tarvitaan. - Oikeat esineet ovat lapselle paljon hyödyllisempiä kuin pimputtavat ja kilkuttavat muovilelut, joilla ei ole mitään merkitystä todellisten käsitteiden ja asioiden ymmärtämisen kannalta. - Kun lapsi ei näe, mitä pöydällä tai lattialla on, jää esimerkiksi haluaminen vähäiseksi. Lapsi ei halua suklaakeksejä tai lelua, kun ei näe näitä, eikä kukaan sitä kerro. Sellaiset perussanat ja pyyn- 4 S i l m ä t e r ä l 4 l 20085 Puheterapeutti Marja Liikanen Kimppakyyti-projektin kotikäynnillä nelivuotiaan Aleksi Kankaan luona. nöt kuin anna, tule tänne tai lisää, ovat tärkeitä, koska niillä on puheessa paljon käyttöarvoa. Olen huomannut, että monilta lapsilta nämä perustarpeiden ilmaukset puuttuvat, vaikka sisällöllisesti tyhjempää puhetta pulppuaisi. Arki tarjoaa oppimistilanteita Marja Liikasen mukaan tavalliset arkiset tilanteet ovat arvokkaita kielen oppimisen kannalta. Kun maitolasi kaatuu pöydälle äiti saattaa sanoa: No, nyt se kaatui, äiti hakee rätin. Sitten kuuluu askelia ja tohinaa kun pöytää pyyhitään, mutta sokealle lapselle jää epäselväksi mitä oikeastaan tapahtui. Sokealle lapselle tulee selittää paljon tarkemmin mitä on tapahtunut ja miksi tilanteessa toimitaan niin kuin toimitaan ja antaa lapselle aikaa myös kuunnella ja tunnustella, Liikanen muistuttaa. Se ja tämä eivät sanoina anna näkövammaiselle lapselle mitään informaatiota. Samoin turha kysely lapselta ei edistä kielen oppimista. Kysymisen sijaan aikuisen tulee kertoa. Äiti voisi esimerkiksi sanoa. No voi, maitolasi kaatui. Koitetaanpa kun pöytä tuli märäksi. Sitten voi antaa lapsen tunnustella kaatunutta juomaa. Ja nyt se valuu tästä pöydän reunan yli. Äiti käy hakemassa rätin niin pyyhitään maito pois. Sitten rätillä voi yhdessä lapsen kanssa pyyhkiä maidon. Ja sitten maitoa kaadetaan lisää. - Näin syntyy hieno oppimistapahtuma, johon liittyy paljon sanoja ja aistimuksia. Kaikki tällaiset tapahtumat pi- S i l m ä t e r ä l 4 l6 tää ajatella lapsen näkökulmasta niin, että hän oppii ymmärtämään, mitä tapahtuu ja miksi toimitaan niin kuin toimitaan. Näin syyn ja seurauksen suhteet ja käsitteet tulevat vähitellen tutuksi arjen askareissa. Liikanen korostaa, että sokealle lapselle ei saa puhua liikaa, vaan hänelle pitää antaa aikaa myös asioiden tutkimiseen ja muiden tapahtumaan liittyvien äänien kuuntelemiseen. Vanhemmat hyötyvät ohjauksesta Puheterapeutin työ mielletään usein ärrävikojen korjaamiseksi, mutta itse asiassa se on laaja-alaista kommunikaatiotaitojen parantamiseen tähtäävää työtä. Marja Liikasen asiakkaana on vaikeavammaisia lapsia monista eri vammaryhmistä. Joidenkin kohdalla päädytään vaihtoehtoisiin kommunikaatiotapoihin, esimerkiksi kehollisiin viittomiin, puhelaitteeseen tai symbolikansion käyttöön puheen tukena tai sijasta. Näkövammaan liittyviä mahdollisia ongelmia, joihin puheterapeutin työkalupakista löytyy apua ovat esimerkiksi syömiseen liittyvät ongelmat. Liikasen mukaan vanhemmat tarvitsisivat nykyistä paljon enemmän ohjausta näissä asioissa voidakseen auttaa lastaan. Näkevä lapsi oppii syömistäkin seuraamalla, miten muut toimivat. Sokea pikkulapsi ei opi yhtä vaivatta haluamaan ruokaa tai ei opi pureskelemaan kiinteää ruokaa, kun ei näe mitä ja miten muut haukkaavat, pureskelevat ja nautiskelevat. Näön sijasta houkuttimena voi käyttää vaikka tuoksuja. Kakkutuulia voi leyhähdyttää ilmaan tai lapsen voi antaa jakaa pullat tai piirakat muille pöydässä istujille niin hän huomaa, että kaikki muutkin haluavat syödä niitä. Pureskelua voi puolestaan opettaa antamalla lapsen tunnustella äidin tai isän poskia, kun tämä pureksii omaa ruokaansa. Vanhemmat hyötyvät ohjauksesta todella paljon, joten olisi hyvä, jos jo varhain kuntoutusohjauksessa otettaisiin esille myös puhe- ja syömisasiat sekä blindismit, ja kuntoutusohjauksen lisäksi lapsen vuorovaikutustaitojen kehitystä seurattaisiin keskussairaalan puheterapiassa, Liikanen sanoo. Puheterapeutin työkalupakkiin kuuluu myös videokamera. Aleksin ja äidin leikkituokio tallentuu tarkempaa analyysia varten. Näin puhe kehittyy Sokean lapsen puheenkehityksen tulisi seurata näkevän lapsen puheenkehityksen virstanpylväitä. Puheenkehityksen käynnistyminen voi olla hieman hitaampaa, mutta suurta viivettä ei saisi tulla, sillä sokea lapsi tarvitsee puhetta kehityksessään vielä näkevää lasta enemmän, puhe on erittäin tärkeä tiedonvälityskanava. Yleinen kehityskulku on seuraavanlainen: Vauvaikäisen lapsen tulee olla kiinnostunut vuorovaikutuksesta hoivaajan kanssa sekä äännellä keskustelevasti. Tavujokellusta (päp-päp, gä-gä jne) tulee esiintyä ensimmäisen elinvuoden loppupuoliskolla. Tavujokelluksesta lapsi siirtyy myöhemmin sanayrityksiin. Lapsen tulee ymmärtää helppoa puhetta yhden vuoden iässä (esim. tule äidin syliin/avaa suu). Ensisanat tulevat vaihtelevasti jopa 10kk:n iässä mutta tavallisesti kk tienoilla. Puolitoistavuotiaalla pitää olla jo useita sanayrityksiä ja jotkut puolitoistavuotiaat puhuvat jo kahden sanan lausein. Pienen lapsen sanat ovat luonnollisesti vielä yksinkertaisia, mutta toistuvia ja tilanteesta ymmärrettä- vissä esim. pää =leipää, avva =hauva, äätä =äiti. Sanavarasto kasvaa kiihkeimmillään kk iässä, jolloin lapsi saattaa oppia n. 6-9 sanaa päivittäin. Kahden vuoden iässä lapsi osaa noin 250 sanaa ja käyttää pieniä 2-3 sanan lauseita, joissa sanat taipuvat. Kolmevuotias kommunikoi monipuolisesti lyhyin lausein. Puhe voi olla vielä hieman epäselvää, mutta arjessa toimivaa ja lapsi saa asioitaan kerrotuksi ainakin tutuille ihmisille. Nelivuotias lapsi puhuu jo selkeästi ja pitkin kieliopillisin lausein ja puhe on ymmärrettävää vieraillekin ihmisille. Äännevirheitä (S, R, L) voi olla kuusivuotiaaksi asti. Apua tarvitaan, jos l lapsi ei ole houkuteltavissa kontaktiin l lapsi ei osaa ilmaista itseään ja turhautuu l lapsi ei ymmärrä puhetta Seurantaa ja ohjausta kommunikoinnin kehityksen tukemiseen saa keskussairaalan tai terveysaseman puheterapeutilta. 6 S i l m ä t e r ä l 4 l 20087 Blindismeistä ja maneereista Marja Liikanen Blindismit eli maneerit (esim. silmien painelu, heijaaminen, käsien viputus, hyppely) ovat huolenaiheena monessa sokean lapsen perheessä. Lapsen varttuessa blindismit ovat sosiaalinen haitta, koska muut ihmiset mieltävät ne poikkeavaksi käyttäytymiseksi. Blindismejä pohdittaessa tarvitaan kaikilta lapsen lähi-ihmisiltä tietoa blindismien ilmenemisestä eri tilanteissa, ja keinotkin on mietittävä yhdessä perheen ja kaikkien kuntouttajien yhteistyöllä. Blindismit ovat lapsen keino yrittää auttaa itseään, kun siedettävän tunteen raja ylittyy. Kun hauska tai kurja olo nousee lapsen itsensä säädeltävissä olevan rajan yli, lapsi tarvitsisi aikuista jakamaan tunnetta, mutta ilman riittävän selkeää omaa kokemusta jakamisesta lapsi joutuu tasoittamaan tunteen takaisin rajan alle, ja tässä avuksi tulee maneeri. Maneerit eivät ole ainoastaan sokeille lapsille tyypillisiä vaan pikemminkin vuorovaikutusongelmille tyypillisiä, ja niitä nähdään monenlaisissa tilanteissa. Esim. jo luvulla psykiatri Renee Spitz kuvasi tavallisia pieniä lapsia, jotka olivat joutuneet pitkäksi ajaksi laitoshoitoon äitinsä sairastumisen vuoksi. Näillä filmeillä näkyy järkyttävästi se, miten lapsen tunnetasolla tapahtuvan vuorovaikutuksen puuttuminen saa aikaa maneerimaista käyttäytymistä, heijaamista ja viputusta. Nykyajalta muistamme uutiskuvat Romanian lastenkodeista, jossa ilman hoivaa jääneet lapset käyttivät maneereja itsensä rauhoittamiseen ja/tai viihdyttämiseen. Useammin toki näemme maneereja eri vammoihin liittyen. Itse ymmärrän, että maneerimainen käyttäytyminen syntyy nimenomaan silloin, kun lasta ravitseva vuorovaikutus on puutteellista siten, että lapsi ei saa aikuiselta riittävästi palautetta voidakseen säädellä tunteitaan. Vaikeassa näkövammaisuudessa kyse on siis siitä, että toisin kuin näkevä lapsi, näkövammainen ei saa hoivaajansa katseessa vuorovaikutuksen ravintoa. Kyse ei ole siitä, että vanhemmat eivät olisi vuorovaikutuksessa tai eivät jakaisi lapsensa kanssa tämän tunteita, vaan siitä, että lapsen mahdollisuus jakaa tunteita estyy tai vaikeutuu yhteisen katsekontaktin puuttuessa. Tunteiden jakamista lapsi tarvitsee niin ilon ja hauskuuden kuin pettymyksenkin hetkillä. Blindismit voivat johtua myös ympäristön virikeköyhyydestä tai turhautumisesta, kun ei tule ymmärretyksi. Keskeistä näkövammaisuudessa on lapsen ja vanhemman yhteisen jakamisen mahdollistaminen korvaavien aistien, erityisesti kosketuksen kautta. Tämä on kuntoutuksellisesti suuri mahdollisuus! Oikeus henkilökohtaiseen apuun on ihmisoikeuskysymys Vammaisjärjestöt ovat vuosia tehneet työtä henkilökohtaisen avustajajärjestelmän kehittämiseksi. Työ on vihdoin tuottanut tulosta, sillä STM:ssä on valmisteltu lakimuutosta, jossa henkilökohtaisesta avusta tulisi subjektiivinen oikeus. Asia on tällä hetkellä eduskunnan käsittelyssä ja lopullinen päätös tulee hyvin lähellä joulua. Vasta silloin näemme, millaisessa muodossa henkilökohtainen apu lakiin kirjataan. Muutoksen jälkeen henkilökohtaiseen apuun olisi oikeutettu vaikeavammainen ihminen, joka tarvitsee välttämätöntä ja toistuvaa apua päivittäisissä toimissa kotona tai kodin ulkopuolella. Henkilökohtaista apua olisi järjestettävä päivittäisiä toimia sekä työtä ja opiskelua varten niin paljon kuin vaikeavammainen ihminen sitä välttämättä tarvitsee. Muihin tarkoituksiin apua annettaisiin aluksi vähintään 10 tuntia kuukaudessa ja vuoden 2011 alusta vähintään 30 tuntia kuukaudessa. Nykyisin henkilökohtainen avustaja on määrärahasidonnainen palvelu, jota myönnetään eri kunnissa hyvin vaihtelevasti. Lakimuutoksen jälkeen kunta ei voisi määrärahoihin vedoten olla järjestämättä henkilökohtaista apua, jos hakija täyttää laissa olevat palvelun saamisen edellytykset. Kunta voisi järjestää henkilökohtaisen avun useammalla tavalla. Yksi mahdollisuus on, että kunta korvaisi henkilökohtaisesta avustajasta aiheutuvat kustannukset nykyiseen tapaan. Kunta voisi myös antaa palvelusetelin henkilökohtaisen avun hankkimista varten tai järjestää sen ostopalveluna, omana toimintana tai sopimusperusteisena yhteistyönä yhden tai useamman kunnan kanssa. Vaihtoehtoiset järjestämistavat mahdollistavat henkilökohtaisen avun saamisen myös ilman työnantajavelvoitteita. Lisäksi lakiin ovat tulossa säännökset vammaisten ihmisten palvelutarpeen selvittämisestä, palvelusuunnitelman laatimisesta sekä palveluja koskevan asian viivytyksettömästä käsittelystä. Palvelutarpeen selvittely olisi aloitettava viimeistään seitsemäntenä arkipäivänä yhteydenotosta. Palveluja ja tukitoimia koskevat päätökset olisi tehtävä kolmen kuukauden kuluessa hakemuksen jättämisestä. Lakimuutoksesta annettuun hallituksen esitykseen (he 166/2008) voi tutustua esim. eduskunnan www-sivuilla. Sieltä löytyy myös tietoja asian käsittelyvaiheista. Sari Kokko lyhyesti S i l m ä t e r ä l 4 l8 yhdistys Mikä sinusta tulee isona? Lapselta kuin lapselta on kysytty ammattihaaveista. Kun minä olin pieni, oli TV:ssä tietoisku, missä lapsilta kysyttiin: Mikä sinusta tulee isona? Vastaukset: palomies, lääkärinhoitaja (tarkoitti tietenkin sairaanhoitajaa), veturinkuljettaja, poliisi, autokuljettaja ja kilpajuoksija tulivat epäröimättä ja varmasti. Peruskoulun jättävän nuoren 16-vuotiaan ensimmäinen ammatinvalinnan paikka on kevättalven yhteyshaussa. Koulussa työskennellessä olen voinut todeta, että valinta ei ole likikään aina helppo. Nuoret jakautuvat karkeasti kuuteen ryhmään: 1 jatko on ollut selvää koko yläkoulun ajan 2 ajatus on selkiytynyt varmaksi yhdeksännen luokan aikana 3 nuori tietää, minne ei ainakaan halua (ammattiopisto lukio) 4 menee sinne, minne kaverit menevät 5 menee sinne, minne numerot riittävät 6 pitää välivuoden ja miettii jatkoa. Pikkulapsesta varttuessa vanhemmaksi lähes poikkeuksetta ammattihaaveet muuttuvat ja epävarmuus lisääntyy. 2. asteen koulutuksen aloittaneista 6-7 % vaihtaa koulutusalaa tai lopettaa aloittamansa opinnot. Mihin kategoriaan näkövammainen nuori asettuu ammatinvalinnan alkupoluilla? Vai onko hänellä vielä jokin muu kategoria yllä esittämieni kuuden lisäksi toivottavasti ei ainakaan mihin otetaan kategoria. Milloin näkövammaisen lapsen vanhempi alkaa miettiä lapsensa tulevaa ammattia? Minä mietin sitä ensi kertaa poikani olessa kolmen kuukauden ikäinen! Nyt mietin sitä vielä enempi, kun hän on 13 vuotta ja peruskoulun kolmen viimeisen vuoden vaiheessa. Asia on tullut lähelle ja todeksi. Mikä sinusta tulee isona? Vastauksia ovat mm. jotakin tietokoneiden kanssa, radiossa voisi olla töissä, vois kirjoittaa saneluja puhtaaksi Näkövammaisten Keskuliiton kuntotuslinjan työllisyyspalvelut pyrkivät omalta osaltaan madaltamaan näkövammaisen nuoren ja aikuisen työllistymistä. Työllisyysneuvojat auttavat nuoria vastavalmistuneita löytämään oman paikkansa työmarkkinoilta. Arla liittyy Keskuspuiston Ammattiopistoon ja edelleenkehittää näkövammaisten ammattiinvalmistumista. Opetushallitus on myös nostanut valmiutta vastata konkretian keinoin toimivien opinpolkujen muovaamisessa varsinkin vaikeammin työllistyvien oppilaiden osalta. Oppilaanohjauksen kehittämishankeessa on mukana 127 kuntaa ja 21 yksityistä koulutuksenjärjestäjää. Tavoitteena on varmistaa kaikille perusopetuksen päättäneille opiskelupolun jatkuminen. Hankeessa räätälöidään yksittäisille oppilaille mahdollisuus tutustua työelämään tutustumisjaksoilla (TET) todellisiin, varteenotettaviin työpaikkohin. Nyt on tärkeää, että näkövamma-alan ja oppilaanohjauksen ihmiset kohtaavat toisensa ja löytävät toimivia polkuja näkövammaisille koululaisille tiellä ammattiin. Mikä minusta tulee isona? Moni aikuinenkin kysyy tuota lapsille esitettyä kysymystä itseltään, vaikka toimiikin jo ammatissa. Minä en vielä tiennyt lukion viimeisellä luokalla vastausta, en tiennyt sitä vielä armeijasta päästyänikään; en ainakaan tiedostanut sitä. Muistan, kuinka eräänä päivänä selailin kirjastossa kirjoja. Otin käteeni kasvatustieteen kirjan, tutkailin sitä. Se vaikutti perin mielenkiintoiselta ajattelin, että tällaisia kirjojahan olisi kiva lukea. Ja niin oivalsin, että minähän voisin yhdistää kiinnostuksen ja opiskelun. Olen nyt ollut opettajana lähemmäs 20 vuotta. Kohti joulua, kirjeiden kirjoittamista joulupukile ja toiveiden täyttymistä! Markku Alahäivälä Näkövammaiset lapset ry puheenjohtaja leena honkanen 8 S i l m ä t e r ä l 4 l 20089 yhdistys rilla aura-korpi Sokeain viikolla tapahtui Opaskoira Femi vierailulla Laukolan koulun 4:llä luokalla Vahdossa. Sokeain viikkoa vietettiin Tänä syksynä Näkövammaiset lapset ry osallistui Sokeain viikon viettoon omalla ohjelmalla, joka oli suunnattu ensisijaisesti päiväkoti- ja kouluikäisille lapsille. Ohjelmaa kouluihin ja päiväkoteihin Syys-lokakuun aikana koulut ja päiväkodit saivat tiedustella lapsille suunnattua ohjelmaa näkövammaisuudesta. Ohjelmavaihtoehdot olivat toimintarata tai näkövammaisen ja hänen opaskoiransa vierailukäynti. Kaikkiaan 13 koulua ja päiväkotia käytti tilaisuuden hyväkseen. Opaskoirakko vieraili peräti kymmenessä eri kohteessa. Nuorisotalo Merirastissa Helsingissä järjestettiin koululuokille näkövammaisuuteen liittyvää ohjelmaa. Lapsilla ja nuorilla oli tilaisuus kokeilla opastusta, katsoa Käenlaulu kuulostaa punaiselta... -video ja vierailla pimeässä aistihuoneessa. Valokuvanäyttely Helsingissä Sokeain viikolla avattiin koululaisille suunnattu näkövammaisista lapsista kertova valokuvanäyttely Malmin kirjastossa. Joulukuussa näyttely jatkaa Vuosaaren kirjastoon, tammikuussa Pasilan kirjastoon ja helmikuussa vielä Kannelmäen kirjastoon. Jos olet kiinnostunut pystyttämään näyttelyn maaliskuussa omalle paikkakunnallesi, kysy lisää Näkövammaiset lapset ry:n toimistolta, puh. (09) Sokeain viikon näyttely Malmin kirjastossa. Leena Honkanen S i l m ä t e r ä l 4 l10 yhdistys Papereissa on nyt ilme Sokeain viikolla Näkövammaiset lapset ry otti käyttöön uuden visuaalisen ilmeen, jonka toteutti graafinen suunnittelija Olli Turunen Tovia Design Oy:stä. Joulutervehdys Karjalaan Viime vuonna Näkövammaiset lapset ry:n joulukorttirahalla Karjalan tasavallan näkövammaisten lasten perheet viettivät iloiset pikkujoulut Petroskoissa. Samanlainen raha lähtee tänäkin vuonna viemään joulumieltä sisarjärjestöllemme. Leena Honkanen Karjalan sokeainyhdistyksen puheenjohtaja Nadeshda Ananjeva (keskellä) oppaineen ja kuntoutustyöntekijä Marina Petshonkina (vas.) vierailivat Näkövammaiset lapset ry:n toimistolla lokakuussa. Vieraat halusivat perehtyä vanhempainyhdistyksen toimintaan viedäkseen tietoa Karjalan tasavallan vanhemmille. Takarivissä tulkki Arja-Riitta Ruodemäki ja NKL:n kansainvälisten asioiden päällikkö Timo Kuoppala. 10 S i l m ä t e r ä l 4 l 200811 yhdistys Tulevia tapahtumia Vuosikokous ja vanhempien viikonloppu Tampereella Vanhempien viikonloppu pidetään Holiday Inn -hotellissa, Tampereella Hinnat: Viikonlopun omavastuu on 60 euroa/hlö (yhdistyksen varsinaiset jäsenet ja puolisot). Vuosikokoukseen osallistujien matkat korvataan yhdistyksen matkustussäännön mukaisesti. Pysäköintimaksu on 8 /vrk, jonka osallistujat maksavat itse. Viikonloppuun haetaan erillisellä hakulomakkeella, joka löytyy -sivustoilta. Ilmoittautumiset yhdistyksen toimistoon viim mennessä. Vanhempien viikonloppuna aikuiset juttelevat ja rentoutuvat keskenään, joten lastenhoitoa kannattaa alkaa jo kysellä mummeilta ja kummeilta. Kutsu yhdistyksen vuosikokoukseen 2009 Yhdistyksen vuosikokous pidetään sunnuntaina klo Holiday Inn -hotellissa Tampereella. Osoite: Yliopistokatu 44. Esityslista postitetaan jäsenille tammikuun aikana. Tervetuloa! Näkövammaiset lapset ry, hallitus Pääsiäisleiri Perheiden pääsiäisleiri pidetään Kylpylähotelli Summassaaressa, Saarijärvellä Tänä vuonna leirin yhteydessä ei ole vuosikokousta eli aikaa jää enemmän yhdessäoloon. Hinnat: Näkövammaiset lapset ry kustantaa näkövammaisen lapsen pääsiäisen. Saattajan maksu on 34 euroa. Muut perheenjäsenet maksavat viikonlopusta seuraavasti: - aikuiset ja 15-vuotta täyttäneet 148,70 euroa vuotiaat 74,35 euroa - alle 3-vuotiaat maksutta Leirimatkoja ei korvata. Hinnat sisältävät majoituksen, aamiaisen, lounaan, päivällisen ja iltapalan (tulopäivän tervetulokahvista lähtöpäivän lounaaseen), sekä kivaa leiriohjelmaa. Ilmoittautumislomakkeen voi täyttää -sivustoilla. Ilmoittautumiset mennessä. Oo mun kaa! -leiri Oo mun kaa! -leiri järjestetään Loma- ja kurssikeskus Koivupuistossa, Ylöjärvellä su 7.6. to Mukaan mahtuu 12 näkövammaista lasta, iältään 8-13-vuotiaita. Lasten toiveiden mukaisesti leirillä valitaan kaksi työpajaa, joissa pääsee ajan kanssa puuhailemaan. Valittavat työpajat ovat: askartelu, liikunta, eläimet ja puu-/rottinkityöt. Aikaa jää myös kavereille, uinnille ja saunomiselle sekä iltanuotioille. Hinnat: Leirin omavastuu on 133 euroa. Hintaan sisältyy majoitus kahden hengen huoneissa, ruokailut (aamupala, lounas, päivällinen, iltapala) sekä leiriohjelma. Leirimatkoja ei korvata. Kunnan sosiaalitoimelta voi tarvittaessa anoa henkilökohtaista avustajaa lapselle leiriviikoksi sekä avustusta lapsen leirimaksuun. Leirille haetaan erillisellä hakulomakkeella, joka löytyy www. silmatera.fi -sivustoilta. Kaavakkeen voi pyytää myös yhdistyksen toimistolta. Hakemukset on oltava yhdistyksen toimistolla viim mennessä. Ollaan yhdessä Perhekurssi (Ray Sopeutumisvalmennus) Kavereita, keskusteluja, leikkiä ja temmellystä lähde perhekurssille Lomasaari Marttiseen Virroille. RAY:n tukema kurssi on suunnattu ensisijaisesti näkövammaisille 0-6-vuotiaille lapsille perheineen. Myös kouluikäiset alle 12-vuotiaiden lasten perheet voivat hakea kurssille. Viikon aikana tutustutaan toisiin perheisiin ja vietetään aikaa omaan perheen kesken. Näkövammaisille lapsille ja heidän sisaruksilleen on järjestetty omaa ohjelmaa, silloin kun vanhemmat keskustelevat vertaisryhmässään. Luvassa uintia, iltanuotioita ja ennen kaikkea vertaistukea. Hinnat: Näkövammainen lapsi ja yksi saattaja osallistuvat leirille ilmaiseksi. Muut perheenjäsenet maksavat leiriviikosta seuraavasti: - aikuiset ja yli 4-vuotiaat lapset 210 euroa - alle 4-vuotiaat maksutta Hinnat sisältävät täysihoidon omin liinavaattein (aamiainen, lounas, päivällinen, iltapala ja majoitus) sekä leiriohjelman. Leirimatkoja ei korvata. Leirille haetaan yhdistyksen toimistosta saatvalla hakulomakkeella, joka löytyy myös -sivustoilta. Hakemukset on oltava yhdistyksen toimistolla viim mennessä. S i l m ä t e r ä l 4 l12 Kepin kanssa koulutielle Näkökulmia näkövammaisen oppilaan koulun aloittamiseen Heidi Pitkäranta Kasvatustieteen pro gradu-tutkielmassani pyrin kuvailemaan näkövammaisten koulutulokkaiden temperamenttia sekä koululaisentaitoja ja -valmiuksia. Lisäksi tavoitteena oli kerätä kokemuksellista tietoa näkövammaisen lapsen koulun aloittamisesta vanhempien ja luokanopettajien näkökulmasta. ten opetuksessa on tapahtunut nnäkövammais- suuria muutoksia viimeisten vuosikymmenten aikana. Aiemmin lapset opiskelivat Jyväskylässä tai Helsingissä näkövammaisten erityskouluissa. Nykyään suurin osa näkövammaisista lapsista, joilla ei ole liitännäisvammoja, opiskelee integroituneena lähikoulussaan näkevien ikätovereidensa kanssa. Hyvärisen (2002) mukaan Suomessa opiskelee integroituna noin 600 näkövammaista oppilasta, joista sokeita on vajaat 100. Näistä oppilaista noin 250:llä on yleisopetuksen opetussuunnitelma eli he käyvät koulua ilman mukautuksia. Vaikka näkövammaisia oppilaita integroidaan yleisopetukseen vuosittain, on näkövammaisopetusta tutkittu Suomessa varsin vähän. Ensimmäinen laajempi teos on Takalan ja Konnun vuonna 2006 ilmestynyt kirja Näkökulmia näkövammaisten opetukseen. Ulkomaalaisia tutkimuksia on saatavilla jonkin verran enemmän, mutta ongelmana on vaikeus soveltaa niiden tuloksia suoraan suomalaiseen koulujärjestelmään. Kepin kanssa koulutielle -tutkimukseni pyrkimyksenä oli koota tietoa suomalaisten näkövammaisten oppilaiden tämänhetkisestä koulutilanteesta. Tiedot voivat auttaa niin näkövammaisten lasten vanhempia, opettajia kuin hallintohenkilöstöä, silloin kun ollaan suunnittelemassa erityistä tukea tarvitsevan oppilaan koulunkäyntiä. Tutkimuksessani oli kaksi päätavoitetta: kerätä erilaisista näkökulmista kokemuksellista tietoa näkövammaisista koulutulokkaista ja heidän koulun aloittamisestaan sekä luoda kokoava teoriakatsaus näkövammaisen lapsen kehitykseen. Teoriaosassa käsittelin lapsen kehityksen riskejä ja suojaavia tekijöitä sekä näkövamman vaikutuksia lapsen kehitykseen ja koulunkäyntiin. Tutkimuksen toteutus Tutkimusaineisto koostui kahdeksasta eriasteisesti näkövammaisesta lapsesta sekä heidän vanhemmistaan ja luokanopettajistaan. Tutkimukseni lapsil- Fyysinen kunto ja terveydentila Sanavarasto Kieliopillisuus Oma-aloitteisuus Muisti Vastuunotto Muiden tunteiden ymmärtäminen Itseluottamus Tarmokkuus Keskittymiskyky Tunneilmaisu Ohjeiden noudattaminen Palautteen vastaanotto Jäljessa Samassa vaiheessa Edellä KUVIO 1 12 S i l m ä t e r ä l 4 l 200813 la ei ole näkövamman lisäksi muita liitännäisvammoja, joten he käyvät koulua integroituneena yleisopetukseen lähikoulussaan. Olin tavannut perheet ensimmäisen kerran ennen lasten oppivelvollisuuden alkua työskennellessäni Näkövammaisten Keskusliiton järjestämillä esikoulukursseilla. Uudet tapaamiset järjestyivät perheiden kodeissa, sillä Sokeain lasten tukisäätiö myönsi tutkimukselleni apurahan, jonka avulla matkat eri puolelle Suomea mahdollistuivat. Vanhempien haastattelut toteutettiin joulun aikaan, jolloin lapset olivat käyneet ensimmäistä luokkaa yhden lukukauden. Samoihin aikoihin lähetettiin lasten opettajille kyselylomakkeet. Aineistoa täydensivät myös keskusteluhetket näkövammaisten lasten kanssa. YHTEISTYÖ Yhteiskunnan tukimuodot kunnossa Vanhempien mielipiteet otetaan huomioon Jyväskylän näkövammaisten koulun tukimuodot ovat kunnossa Lähikoulun positiivinen asenne ja yhteistyöhalukkuus SOSIAALISET NÄKÖKULMAT Positiivinen palaute Avoimuus Ystävyyssuhteet Näkövammaisen oppilaan tasavertainen asema luokassa EMOTIONAALISET NÄKÖKULMAT Lapsen luonne ja temperamentti sekä niiden huomioiminen koulussa Opettajan ja avustajan positiivinen suhtautuminen Perhe tukena lapsen koulunkäynnissä KOULUYMPÄRISTÖ Apuvälineet Selkeät kulkuyhteydet sekä luokkatoiminnan seuraamisen helppous Vanhempien näkökulmasta näkövammaisen lapsen koulun aloittamista tukevat tekijät Koulunsa aloittavat näkövammaiset lapset Tutkimuksessani tarkastelin lasten kouluvalmiuksia monella eri tavalla. Lasten temperamenttia eli synnynnäistä tapaa reagoida ärsykkeisiin tutkittiin Mary K. Rothbartin käyttäytymistä kartoittavan lomakkeen avulla. Tutkimukseni näkövammaisilla lapsilla vahvimmiksi temperamenttipiirteiksi nousivat positiivinen suhtautuminen muutoksiin, tuttuihin tilanteisiin liittyvä ja pieniä ärsykkeitä sisältävä mielihyvä, vahva impulssikontrolli eli kyky tukahduttaa asiaan kuulumattomat reaktiot sekä herkkyys huomata eri aistikanavia pitkin tulevat ärsykkeet. Vähiten tutkimuksen lapsilla esiintyi ujoutta sekä negatiivista suhtautumista aistinvaraisesti havaittaviin ominaisuuksiin kuten valoon, ääneen, liikkeeseen tai tekstuuriin. Kouluvalmiustestien perusteella tutkittavat näkövammaiset lapset olivat yleistiedollisesti edellä ikätovereitaan. Myös heidän sanavarastonsa oli pääosin huomattavasti näkeviä ikätovereitaan laajempi. Laskutehtävissä ja yleistä käsityskykyä mittaavissa osioissa osalla tutkimuksen lapsista oli vaikeuksia. Näkövammaisten lasten tapa tarkastella ympäristöä on usein erilainen kuin näkevillä, joten erot ovat ymmärrettäviä. Näkövammaisille ympäristöä kuvaillaan sanallisesti, joten puheen merkitys korostuu ja samalla sanavarasto kasvaa. Vastaavasti laajempien mekanismien ymmärtäminen voi olla vaikeaa, koska ei näe kokonaista toimintaketjua vaan ainoastaan osan siitä tai käsitys perustuu kokonaan kuvailuun. Kun nämä mahdolliset hankaluuksia aiheuttavat asiat tiedostetaan ja niihin puututaan ajoissa, voidaan hankaluudet välttää jopa kokonaan. Luokanopettajien havaintojen mukaan näkövammaiset oppilaat menestyivät hyvin koulussa. Lasten minäkuva oli positiivinen ja koulumotivaatio hyvä. Osa näkövammaisista lapsista osallistui aktiivisesti luokan toimintaan ja otti kontaktia muihin lapsiin. Sen sijaan osa lapsista oli passiivisia ryhmänjäseniä. Kuvio 1 kertoo, miten opettajat ovat arvioineet näkövammaisen lapsen koululaisen taitoja suhteessa näkeviin ikätovereihin. Opettajien mukaan tutkimuksen lapset ovat edellä näkeviä ikätovereitaan sanavarastossa, kieliopin hallinnassa, muistissa, tarmokkuudessa KUVIO 2 vaikeuttavat tekijät YHTEISTYÖ Hallinnon negatiivinen asenne Tuen puute Lähikoulun negatiivinen asenne Jyväskylän näkövammaisten koulun riittämätön toiminta SOSIAALISET NÄKÖKULMAT Ystävyyssuhteiden puute Sulkeutuneisuus Näkövammaisen oppilaan kyseenalainen rooli luokassa EMOTIONAALISET NÄKÖKULMAT Lapsen luonteen ja temperamentin huomiotta jättäminen koulussa Ongelmat opettajan ja avustajan kanssa Perheen vaikeudet KOULUYMPÄRISTÖ Koulurakennuksen ongelmat sekä ohjeiden noudattamisessa. Kyseiset piirteet ovat kuitenkin yksilöllisiä, sillä joissakin edellä mainituista piirteistä osa tutkimusjoukon lapsista oli myös ikätovereitaan jäljessä. Vanhempien näkemyksiä näkövammaisen lapsen koulun aloittamisesta Näkövammaisten lasten vanhempien kanssa käydyissä keskusteluissa nousi esiin paljon erilaisia tuntemuksia ja ajatuksia liittyen lapsen koulun aloittamiseen. Haastatteluissa toistuvista teemoista rakentui kaksi erilaista koulupolkua: positiivinen ja problemaattinen polku. Kuvioon 2 on koottu nämä kaksi polkua sekä kirjattu niihin kuuluvia piirteitä. Huomioitavaa on, että jokaisen tutkittavan koulun aloittamiseen liittyi piirteitä molemmilta koulupoluilta. Mitä enemmän tukevia piirteitä löytyi, sitä positiivisempana koulun aloittaminen koettiin ja vastaavasti mi- S i l m ä t e r ä l 4 l14 tä enemmän vaikeuttavia tekijöitä ilmeni, sitä negatiivisempana koulun aloittaminen koettiin. Näkövammaisen lapsen koulun aloittamista tukee vanhempien mukaan toimiva yhteistyö eri tahojen kanssa, hyvät sosiaaliset suhteet ja positiivinen suhtautuminen erilaiseen oppijaan sekä kouluympäristön sopivuus ja tarvittavien apuvälineiden saaminen. Vastaavasti ongelmat edellä mainituilla alueilla vaikeuttivat koulun aloittamista. Luokanopettajien näkemyksiä näkövammaisen lapsen koulun aloittamisesta Näkövammaisten lasten luokanopettajat välittivät tuntemuksiaan ja kokemuksiaan koulun aloittamisesta kyselylomakkeen avulla. Opettajien kirjoituksista nousi esiin samankaltaisia teemoja, joista muodostui kuvio 3. Luokanopettajien mukaan näkövammaisten lasten koulun aloittamista edesauttaa toimiva yhteistyö, oppilaan aktiivisuus ja hyvät sosiaaliset suhteet, opettajan hyvä motivaatio työhönsä sekä tarvittava koulutus ja tuen saaminen. Vaikeudet kyseisillä alueilla taas aiheuttavat ongelmia koulun aloittamiseen. YHTEISTYÖ Kotipaikkakunnalla yhteistyö toimii Jyväskylän näkövammaisten koulun kanssa toimivaa yhteistyötä SOSIAALISET NÄKÖKULMAT Oppilaan tasavertainen rooli luokassa Oppilaan hyvät suhteet koulun henkilökuntaan, oppilaisiin ja luokkatovereiden vanhempiin VAIKUTUKSET KOULUN JA OPETTAJAN ARKEEN Opettajan aktiivinen rooli työhön hakeutumisessa Oppilaan näkövamman positiiviset vaikutukset opettajan työhön TUNTEMUKSET JA KOKEMUKSET Kokemukset näkövammaisista Positiiviset tuntemukset koulun alkaessa Eväät erityislapsen opettamiseen Luokanopettajan näkökulmasta näkövammaisen lapsen koulun aloittamista tukevat tekijät KUVIO 3 vaikeuttavat tekijät YHTEISTYÖ Yhteistyön ongelmat Tuen puutteet SOSIAALISET NÄKÖKULMAT Oppilaan kyseenalainen asema luokassa ja kouluyhteisössä VAIKUTUKSET KOULUN JA OPETTAJAN ARKEEN Opettajan määrääminen näkövammaisen oppilaan opettajaksi Oppilaan näkövamman negatiiviset vaikutukset opettajan työhön TUNTEMUKSET JA KOKEMUKSET Opettajan vähäiset kokemukset näkövammaisista Opettajan jännitys Puutteelliset eväät erityislapsen opettamiseen Lapsen piirteiden ja vanhempien sekä opettajien näkemysten väliset yhteydet Vanhemmat näyttivät kokevan näkövammaisen lapsen koulun aloittamisen positiivisena erityisesti silloin, kun lapsen vahvoja temperamenttipiirteitä olivat aktiivisuus, tarkkaavaisuus, tyyntyminen, hyvä impulssikontrolli sekä positiivinen mieliala ja reagointi asioihin. Tulos on hyvin ymmärrettävä, sillä edellä mainitut piirteet helpottavat lapsen sopeutumista koulumaailman vaatimuksiin. Luokanopettajien mukaan ne oppilaat, joiden koulumotivaatio oli hyvä, menestyivät myös hyvin koulussa. On selvää, että opiskelusta motivoitunut oppilas menestyy hyvin, koska hänellä on intoa harjoitella asioita. Tutkimuksessa ilmeni lisäksi, että sellaiset oppilaat, joiden kanssa koulun väen oli helppo kommunikoida, odottivat vain vähän apua muilta. Nämä oppilaat olivat temperamentiltaan positiivisia, tarkkaavaisia ja tyyntyviä. Tällaisten lasten oli helpompi sopeutua koulumaailmaan ja luoda sosiaalisia suhteita ympäristöönsä. Koulussa tiedollisten ja taidollisten asioiden merkitys on tärkeä, mutta vielä tärkeämpää on kyky solmia suhteita ympäristönsä ihmisiin ja toimia yhteistyössä heidän kanssaan. Yhteenvetoa Tutkimuksessa oli tavoitteena näkövammaisen oppilaan koulun aloittamisen rikas kuvaaminen. Tarkastelunäkökulmia oli useita ja ne tarjosivatkin mielenkiintoisia tuloksia. Vanhempien esiintuomat asiat liittyivät luonnollisesti enemmän lapseen ja ympäristöön liittyviin asioihin, kun taas opettajien vastaukset tarkastelivat asiaa koulun ja heidän oman työnkuvansa kautta. Tärkeää on kuitenkin muistaa, että kyse on vain pienelle joukolle tehdystä tutkimuksesta, jonka tulokset eivät ole laajemmin yleistettävissä. Niistä saa kuitenkin osviittaa tuntemuksista ja asioista, joita näkövammaisen lapsen koulun aloittamiseen liittyy. Henkilöille, joille näkövammaisen lapsen koulun aloittaminen on uusi ja pian ajankohtaiseksi tuleva asia, voi saada tutkimuksesta hyödyllisiä tietoja. Lähteet: Hyvärinen, L. (2002). Näkövammaiset lapset. Teoksessa M. Jahnukainen (toim.) Lasten erityishuolto ja opetus Suomessa. Helsinki: Lastensuojelun keskusliitto. Pitkäranta, H. (2008). Kepin kanssa koulutielle: Näkökulmia näkövammaisen oppilaan koulun aloittamiseen. Helsingin yliopisto: Soveltavan kasvatustieteenlaitos. Takala, M. & Kontu, E. (toim.) Näkökulmia näkövammaisten opetukseen. Jyväskylä: PS-Kustannus. Silmäterän välityksellä haluan lähettää lämpimät terveiset ja kiitokset kaikille tutkimuksessa mukana olleille perheille. Toivon jokaiselle koululaiselle iloa ja onnistumisen elämyksiä koulutaipaleelle! 14 S i l m ä t e r ä l 4 l 200815 Ulkomailla asumisen arkea ja juhlaa Asuin Berliinissä kesän Olin siellä harjoittelemassa syksyllä oleviin saksan ylioppilaskirjoituksiin. Tulin huomaamaan, että ulkomailla pidempään olemisessa on hyvä tarkastella kyseisen maan arkea esimerkiksi näkövammaisen näkökulmasta omin silmin, sillä asuminen on jokaiselle yhteiskuntaryhmälle erilaista. Asuminen on nimittäin erilaista, kuin loman vietto. Vieraassa maassa saa tietoa sen kulttuurista, elämäntavoista, sekä toimintatavoista eri tavalla, kuin lyhyellä lomalla. Asuminen jossakin muussa maassa myös avartaa maailmaa, sekä maailmankuvaa. Maasta saa enemmän tietoa, kun siellä viipyy jonkin aikaa. Näkövammaisena Berliinissä asuminen on erilaista kuin Suomessa, sillä vammaisten asiat ovat Saksassa puutteellisemmin kuin täällä. Berliinissä käsitykset vammaisuudesta ovat ennakkoluuloisemmat kuin Suomessa; tunsin, että siellä ei saanut olla yhtä vapaasti vammainen kuin meillä. Esimerkiksi kadulla kulkemiseen kiinnitettiin näkyvästi huomiota. Tärkeää onkin, että voi liittyä johonkin samankaltaiseen yhteisöön, näin pääsee hyvin selville, millaista muualla maailmassa on ja miten esimerkiksi muualla asuvat näkövammaiset elävät. Yhteiskunnan arki tulee myös tätä kautta esille. Kävin paikallisessa näkövammaisten nuorten kerhossa nimeltä der Treffpunkt, kuten paikalliset nimittävät. Kerhossa käyminen oli vapaa-ajanviettotapani. Kokeilimme muun muassa autolla ajamista siten, että opettaja oli vieressä ja neuvoi, harjoittelimme sitä tyhjän pienlentokentän parkkipaikalla, kävimme purjehtimassa, kuljimme kaupungilla ilman näkevää opasta ja kävimme kahvilla. Tekeminen oli monipuolista ja elämyksellistä. Kun löytää jonkin harrastuksen, silloin asuminenkin on helpompaa, kun on jokin yhteisö, johon voi liittyä. Näin pääsee katsomaan osittain, miten kyseisessä yhteiskunnassa eletään. Sokeus tuo esille realiteetteja, jotka on hyvä tietää ennen kuin lähtee jonnekin ulkomaille. Esimerkiksi vieraan kielen kuunteleminen hälyisässä suurkaupungissa edellyttää tarkkaa keskittymistä ja kuuntelemista. Näkevä voi aina saada enemmän informaatiota katsoessaan ympärilleen. Näkövammainen on usein kuulon varassa. Tämä vaikuttaa siihen, että hän on tiedon hankinnassa aluksi hajanaisen tiedon varassa. Hän joutuu myös olemaan riippuvainen toisista ihmisistä, sillä liikkumaan opetteleminen vie aikaa uudessa maassa. Tämän takia onkin hyvä tarttua heti toimeen, esimerkiksi mennä talonsa pihalle ja kertoa kuka on, sekä kysellä onko täällä joku. Näin tein itse heti toisena päivänä. Kun menin kertomaan itsestäni talon pihalle, sain talostani ystävän, kirjoitan vieläkin hänen kanssaan sähköpostia. Tuike Merisaari Tuike odottelee Friedrichstrassen asemalla Treffpunktin alkamista. Näkövammaisten nuorten tapaamispaikka on Berliinin vilkkain paikallisjuna-asema. Valkoisen kepin käyttäjä saa helposti apua berliiniläisiltä. Silmäterä on seurannut Tuiken matkaa ylioppilaaksi. Nyt ylioppilaskirjoitukset ovat ohi. Tuike kertoo kirjoitusten menneen tavoitteiden mukaisesti ja ylikin tavoitteiden. Tuntuu hienolle, kun yksi etappi on elämästä takana. Opiskelen ensi vuoden alusta lähtien avoimessa yliopistossa sosiaalipsykologiaa ja englantia mahdollisesti jossakin aikuislukiossa, ne tuntuvat kiinnostaville. Anne merisaari S i l m ä t e r ä l 4 l16 Yksilöllinen silmäproteesi syntyy käsityönä Leena Honkanen Leena Honkanen Hyvä silmäproteesi ei yleensä aiheuta ongelmia tai tuntemuksia käyttäjälle. Proteesilla voi korjata silmän anatomiaa ja ulkonäköä. leena honkanen Nykyisin silmäproteesit valmistetaan akryylimuovista. Leila Lehto sairaanhoitaja Liisa Sholberg tekevät silmäprotee- ttaiteilija seja. He ovat Suomessa ainoat alallaan ja molemmilla on takanaan pitkä työkokemus proteesien valmistuksesta, joten erilaiset proteesien käyttäjien tarpeet ovat tuttuja. Lehdon ja Sholbergin nuorimmat asiakkaat ovat vasta muutaman viikon ikäisiä. - Vauvojen proteesit ovat haasteellisia, koska vauvan silmä on hyvin pieni ja vauva yleensä hankaa vastaan proteesin sovittamista, kertoo Liisa Sholberg. - Proteesin täytyy olla juuri oikean kokoinen. Yleensä silmästä tehdään vahamalli, mutta lapsille on valmiita sovitusproteeseja, niin että pieni asiakas pääsisi mahdollisimman helpolla, vain yhdellä tai kahdella sovituksella. - Ensimmäinen proteesi voi olla aluksi arka asia myös lapsen vanhemmille. Kun vanhemmat tottuvat proteesin paikoilleen laittamiseen ja huomaavat ettei se ole lapselle kivuliasta, pelko ja jännitys poistuvat. Vanhemmista on mukava, että lapsen silmät näyttävät normaaleilta, usein ulkopuoliset eivät edes huomaa että kyseessä on proteesi eikä oikea silmä. - Pienillä vauvoilla proteesi joudutaan uusimaan usein, koska silmä kasvaa nopeasti. Toiseen ikävuoteen asti uusia proteeseja tehdään useamman kerran vuodessa, joskus jopa muutaman kuukauden välein. Tämän jälkeen vaihtotahti hidastuu, kertoo Liisa Sholberg. Proteesi valmistuu vaiheittain Nykyisin käytössä olevat akryylimuoviproteesit tulivat markkinoille sodan jälkeen, kun rintamalla silmän menettäneille ei enää tahtonut riittää kaupasta ostettavia valmiita lasisilmiä. Lasisilmät olivat täysin pyöreitä, ja ne muotoiltiin lasinpuhallustekniikalla käyttäjälleen sopiviksi. Niissä katsetta ei voinut suunnata ja muutenkin ne olivat käytössä epämukavia ja tuntuivat talvella kylmiltä. Tänään silmäproteesit tehdään yksilöllisesti käsityönä. Valkoinen muovipala muotoillaan silmäkuoppaan sopivaksi ja siihen tehdään syvennys mustuaislevyä ja värikalvolevyä varten. Kun silmä on rakennettu, sovitettu 16 S i l m ä t e r ä l 4 l 200817 ja katse kohdistettu, alkaa taiteilijan työ. Leila Lehto maalaa valkuaisen ja värikalvon hienon hienot viivat ja vivahteet sekä verisuoniston. - Käytettävät värit ja siveltimet ovat samoja, joita taidemaalaritkin käyttävät työssään, mutta sideaine on samaa akryylimuovia kuin silmän aihio, vain juoksevassa muodossa, Lehto kertoo. - Pienten vauvojen proteeseihin ei tehdä erikseen valkuaista ja värikalvoa, vaan proteesi on yleensä yksivärinen, koska vauvan silmäkin on niin pieni, ettei valkuainen muutenkaan vielä näy. - Joskus asiakkaat haluavat hyvin yksilöllisiä ratkaisuja. Etenkin nuoret pojat, joilla on toisessa silmässä proteesi saattavat teettää hauskoja erikoisuuksia, esimerkiksi neonvärejä tai upotuttaa värikalvoon pieniä timantteja tai kultahilettä. Eräälle asiakkaalle tein joitakin vuosia sitten punaisen Terminator-silmän. - Kun silmä on maalattu, se päällystetään vielä ohuella kirkkaalla muovikerroksella. Tavallisesti proteesi on valmis kahdessa päivässä. - Nuorilla ja aikuisilla, joilla silmäkuoppa ei enää kasva, proteesi uusitaan noin viiden vuoden välein, koska se kuluu jonkin verran käytössä ja silmäkuopan kokokin muuttuu iän ja esimerkiksi lihomisen tai laihtumisen myötä, Lehto kertoo. Proteesin käyttö on vaivatonta - Yleensä proteesi ei aiheuta käyttäjälle mitään ongelmia tai kipuja, Liisa Sholberg kertoo. Sitä ei tarvitse ottaa pois silmästä päivittäin. Silloin tällöin tehtävä puhdistus riittää ja sekin tehdään vain vedellä tai tavallisella astianpesuaineella eli proteesi on piilolinssiä paljon helpompihoitoinen. - Pienimmillä proteesin käyttäjillä voi ongelmia tuottaa se, että luomirako saattaa olla niin tiukka, ettei silmäkuoppaan sopivaa proteesia saa mahtumaan. Lapset saattavat myös ottaa proteesin pois tai hierovat silmää likaisilla käsillä ja silmä ärsyyntyy. - Lapset tarvitsevat proteesia esimerkiksi silloin, kun silmä on poistettu kasvaimen takia. Nykyisin tällaisia asiakkaita on entistä vähemmän, kun kasvaimia pystytään hoitamaan tehokkaasti sädettämällä. - Tavallisimmin käyttäjällä proteesi on vain toisessa silmässä. Kun oma silmä on tallella, mutta se on sokeutunut ja ulkonäöltään ruma, valmistetaan hyvin ohut kuoriproteesi, joka maalataan terveen silmän kaltaiseksi. Proteesi liikkuu alla olevan silmän mukana ja suojaa silmää pölyltä ja tuulelta. Myös vauvat ja lapset käyttävät kuoriproteeseja. Leena Honkanen Liisa Sholberg ja Leila Lehto tekevät suomalaisten silmäproteesit. S i l m ä t e r ä l 4 l18 alueilta Onni tanssittaa Hannaa Merja Waris Hanna Mäkelä on kahden heikkonäköisen pienen pojan äiti ja tanssitaiteilija. Tanssiessa näkövammainen lapsi tutustuu omaan kehoonsa ja ympäristöön, sanoo Hanna Mäkelä. Leena Honkanen Onni (4v.) ja äiti Hanna esiintyvät yhdessä tanssiteoksessa 1,2,3! Yleisö, jossa tällä kertaa on mukana monia näkövammaisia lapsia, elää mukana. Musiikki sai pienetkin ihmiset heilumaan ja nuorten suupielissä kihelmöi nauru. Hanna ja Onni kävivät lähellä: tömistelyt, lausahdukset, ja muut äänet sekä kankaan tai ohijuoksun tuulahdukset toivat esityksen katsojan luo, kertoo Merja Waris 1,2,3, -esityksestä pääkaupunkiseudun perhetapaamisessa Jaatisella. Haluan tehdä esitystilanteesta hyväntuulisen ilman suoritus- paineita, Hanna Mäkelä sanoo. Esityksessä on välttämättä yllätyksellisiä elementtejä, kun esiintyjänä on myös pikkulapsi. Tutkin tässä teoksessa muun muassa sitä miten pienen ja ison kokoeroa voi hyödyntää liikkeen lähtökohtana; miten lujaa karuselli pyörii tai mitä tapahtuu kun kännykkä soi. Kokeillaan itse Tanssiesityksen jälkeen Hanna ja Onni pitivät työpajan, jossa mukanaolijat pääsivät itse liikkumaan ja kokeilemaan esityksessä olleita asioita. Merja Waris kertoo, että pajatyöskentelyssä kaikki olivat erittäin innostuneesti mukana. Oma 14-vuotias poikanikin, joka etukäteen vannoi, ettei aio osallistua, oli innoissaan. Kun oltiin aikuiset ja lapset yhdessä, lapsille pystyi antamaan ihania elämyksiä: keinuttaminen, vetäminen kankaalla, kangasrivistön ali juokseminen ja ryömiminen ja kaikkea muuta mukavaa. Kaikki puhkuivat intoa, Merja Waris kertoo. Hannan ja Onnin työpajassa liikutaan hyödyntäen kosketus- 18 S i l m ä t e r ä l 4 l 200819 ta ja yhdessä olemista, huomioiden osallistujien erilaiset näkötilanteet. Tanssiessaan yhdessä vanhemman tai kaverin kanssa lapsi on yhteydessä toisiin ihmisiin, tilaan, liikkeeseen sekä omaan kehoonsa ja tunteisiinsa. Tanssi on yhteisöllisyyttä ja yhteistä kokemista, Hanna Mäkelä sanoo. Liikkeelle täytyy lähteä kunkin liikkujan omista lähtökohdista. Esimerkiksi heikkonäköisille kirkas, selkeästi erottuva pukeutuminen auttaa liikkeen hahmottamista. Sokeille taas se, miten sanallistaa tanssin. Esimerkiksi kehon osien nimeäminen on tärkeää. Soittimia voi käyttää tukena ohjaamassa kävely- tai juoksutahtia. Piirissä oleminen on hyvä keino rakentaa yhteisöllisyyden tunnetta: on kokoonnuttu saman asian äärelle kaikki yhdessä. Piiri auttaa myös siinä, että lapsi tietää missä toiset mukana olijat ovat. Piirin voi muodostaa hyvin monin eri tavoin; voi olla vaikka tömistyspiirissä tai mahapiirissä. Lakana toimii hyvin apuvälineenä. Sen välityksellä lapsi on yhteydessä pariin, lakanassa voi vetää lasta pitkin lattiaa ja pienimmät voi laittaa lakanakeinuun. Vertaistuen merkitys esille Näkövammaiset lapset ry:n alueelliset vertaistukijat tapasivat loka-marraskuunvaihteessa Loma- ja kurssikeskus Koivupuistossa Ylöjärvellä. Aiheeksi nousi vertaistuen merkitys. Alueellisessa työssä keskeistä on tarjota perheille tilaisuuksia tavata toinen toisiaan lähellä omaa kotipaikkakuntaansa. Paikallinen maantiede ja väestörakenne asettavat omat reunaehtonsa kunkin alueen toiminnalle. Esimerkiksi Lapin vertaistukijan piiriin kuuluvat jäsenperheet Kemistä Ivaloon; haaste perhetapaamisille on siis aivan toisenlainen kuin pääkaupunkiseudulla. Toisaalta taas Etelä-Suomen suurilla paikkakunnilla harrastusmahdollisuuksien runsas tarjonta saattaa viedä tilaa vertaistuelta. Joka tapauksessa, kokemukseen perustuen, tiedämme, että vertaistuki antaa voimia ja eväitä niin vanhemmille kuin lapsillekin. Siihen kannattaa sitoutua ja panostaa. Myös lasten aluesihteeriasiat puhuttivat. Keskusliiton viidestä lasten aluesihteerin toimesta on tällä hetkellä täytettynä vain neljä, joten alueet ovat suuria ja vaarana on, että toimintaan syntyy katveita. Aluesihteeri on tärkeä kumppani vapaaehtoiselle vertaistukijalle. Kun oma työ ja oman perheen asioiden hoitaminenkin vie paljon aikaa, on hyvä, että mukana tapaamisten järjestämisessä ja tiedottamisessa on alueellinen työntekijä. Hän tuntee myös oman alueensa sairaanhoitopiirien ja kuntien käytäntöjä jo työnsä puolesta. Vertaistukijat toivovat perheiltä aloitteita ja ideoita oman alueensa toimintaan. Yhdessä suunnitellen ja tehden saadaan aikaan kaikkien tarpeita palvelevaa toimintaa ja innostavia tapahtumia. alueilta Merja Waris anne latva-nikkola Ensi kauden ensimmäinen Jaatispäivä on sunnuntaina Vertaistukijoita koolla Koivupuistossa: vasemmalta Nina Halme Tampereen alueelta, Toni Leino Porista, Saija Snygg Tampereelta, Merja Waris pääkaupunkiseudun alueelta ja Tuija Skinnari Lapin alueelta keskustelemassa toiminnan haasteista ja mahdollisuuksista. S i l m ä t e r ä l 4 l20 Leena Honkanen alueilta Villit leijonat heräävät Näkövammaisvartio Villit leijonat aloitti kokoontumisensa syksyllä Helsingissä. Mukana on tällä hetkellä neljä näkövammaista partiolaista ja kokoontumiset pidetään Sinivuoren Tyttöjen partiokololla Helsingin Malmilla joka toinen viikko. Silmäterän kuvaaja kävi kololla lokakuussa, jossa tunnelmat olivat käsin kosketeltavan riemukkaat. Tällä tapaamiskerralla aiheena oli partiolaisten suojeluspyhimyksen, Pyhän Yrjön, legenda. Aiemmin syksyllä Villit leijonat pääsivät mukaan Sinivuoren Tyttöjen purjehdukselle Helsingin edustalle. Jos haluat mukaan Villien leijonien sisupartiotoimintaan, ota yhteyttä Näkövammaiset lapset ry:n toimistoon tai sisujohtaja Tatja Räsäseen Villit leijonat, Jaakko ja Juuli, partiokololla ja lippukunnan risteilyllä vartionjohtaja Tatja Räsäsen kanssa. anu autio Sisupartiotoiminta on aisti-, liikunta- ja kehitysvammaisille suunnattua ja sovellettua partiotoimintaa. Sisupartion periaatteet, tavat ja toimintamuodot ovat samat kuin muussakin partiotoiminnassa, mutta ohjelmaa toteutetaan kunkin sisun yksilölliset edellytykset huomioiden. Erilainen koulupäivä Lahdessa Torstaina vietettiin erilaista koulupäivää loma- ja kurssikeskus Lepolassa, Lahdessa. Aamupäivän aistirastipisteillä oppilaat ja opettajat saivat tutustua helppotekoiseen piirustusalustaan, jota voi käyttää vahaliitujen ja tavallisen piirustuspaperin kanssa siten, että vahaliitujen jälki jää hieman koholle. Yhdessä rastipisteessä käsiteltiin karttojen tekemistä eri materiaaleista ja eri tavoin. Sitten oli liikunnan vuoro. Tuomas veti meille liikuntaa vastuksena oma tai kaverin keho. Lounaan jälkeen askarreltiin kontaktimuovitaulua, johon piirrettiin villalangalla. Aikuisten keskustelupajassa kukin kertoi omasta tilanteesta oppilaan kohdalla ja mitä apuvälineitä on käytössä sekä vaihdettiin ajatuksia näkövammaisen lapsen opetuksesta ja oppimisesta. Keskustelun aikana lapset laativat ulkona liikuntarasteja, joita sitten aikuiset lähtivät tekemään oman oppilaan ohjauksella. Mukana oli 4 oppilasta, 4 avustajaa ja 1 opettaja. Päivän ohjelmasta vastasivat Näkövammaisten Keskusliitto ry:n lasten aluesihteeri Susanne Rounikko ja liikunnan suunnittelija Tuomas Törrönen sekä Päijät-Hämeen keskussairaalan kuntoutusohjaajat Kirsi-Marja Norojärvi ja Maarit Perttilä. Susanne Rounikko Erilainen koulupäivä Porissa Porilaiset koululaiset kokoontuivat erilaiseen koulupäivään Aamulla oppilaat lähtivät yhdessä opettajan ja avustajan kanssa tekemään rastipisteitä. Rastipisteet olivat mm. ritt-muff, äänten- ja hajujen tunnistus, eko-aims ja puhallustikka. Rastipisteiden jälkeen askarreltiin häntäpalloja, kilisevä ilmapallo ja kulkusranneke. Iltapäivällä oli vuorossa motoriikkarata koulun liikuntasalissa. Kaksi Satakunnan ammattikorkeakoulun sosiaalialan opiskelijaa tekevät opinnäytetyönään koulutusmateriaalin Liikuntaa Kaikille Lapsille -koulutukseen. Koulutusmateriaalia varten opiskelijat olivat suunnitelleet strukturoidun motoriikkaradan, jonka pääsimme oppilaiden kanssa testaamaan. Sitten opettajat ja avustajat siirtyivät keskustelemaan kunkin oppilaan tilanteesta ja apuvälineistä. Kävimme läpi opastamista ja aikuiset pääsivät kokeilemaan sokkona kävelemistä valkoisen kepin kanssa. Keskustelun jälkeen siirryimme takaisin liikuntasaliin, jossa liikunnan suunnittelija Timo Pelkonen veti liikuntaa meidän omakätisesti valmistamilla välineillä. Päivän ohjelmasta vastasivat Näkövammaisten Keskusliitto ry:n lasten aluesihteeri Susanne Rounikko ja liikunnan suunnittelija Timo Pelkonen, Satakunnan keskussairaalan kuntoutusohjaaja Anne Laiho ja Satakunnan ammattikorkeakoulun opiskelija Jenni Mehtälä sekä motoriikkaradasta ryhmä ammattikorkeakoulun opiskelijoita. Susanne Rounikko 20 S i l m ä t e r ä l 4 l 2008 Näytä lisää
 1 LAPSEN HOITO- JA KASVATUSSUUNNITELMA LAPSEN TIEDOT Lapsen nimi Henkilötunnus Kotiosoite Kotipuhelinnumero Äiti/puoliso Isä/puoliso Puhelinnumero Puhelinnumero Osoite Osoite Työpaikka ja puhelinnumero Lisätiedot Peltolammin päiväkodin varhaiskasvatussuunnitelma
 Peltolammin päiväkodin varhaiskasvatussuunnitelma TOIMINTA-AJATUS Peltolammin päiväkodissa vaalitaan myönteistä ja kannustavaa ilmapiiriä, jossa lapsen on turvallista kasvaa ja kehittyä yhdessä vertaisryhmän Lisätiedot Ajatuksia henkilökohtaisesta avusta
 Osallisuutta etsimässä Hepolan koululla Pienryhmän erityisluokanopettaja Kati Evinsalo Yhdessä osallisuuteen Yläkoulun erityistä tukea tarvitsevien nuorten pienryhmässä kahdeksan 13-17-vuotiaan (7.-9.lk) Lisätiedot LIITE 8 Toiminnan aloittain etenevän opiskelun opetussuunnitelmaan
 LIITE 8 Toiminnan aloittain etenevän opiskelun opetussuunnitelmaan 1. Motoriset taidot Kehon hahmotus Kehon hallinta Kokonaismotoriikka Silmän ja jalan liikkeen koordinaatio Hienomotoriikka Silmän ja käden Lisätiedot Henkilökohtainen apu käytännössä
 Henkilökohtainen apu käytännössä Mirva Vesimäki, Henkilökohtaisen avun koordinaattori, Keski-Suomen henkilökohtaisen avun keskus HAVU 24.2.2012 Henkilökohtainen apu vaikeavammaiselle henkilölle, 8 2 Kunnan Lisätiedot Alberta Language and Development Questionnaire (ALDeQ) A. Varhaiskehitys Lapsen nimi
 Enemmän otetta toimintaa perheille, joissa vanhemmalla on erityinen tuen tarve Enemmän otetta -toiminta Enemmän otetta - toimintaa järjestetään perheille, joissa vanhemmalla on erityinen tuen tarve. Toiminnan Lisätiedot Lapsen kielen kehitys II. Kielen ja puheen kehityksen tukeminen. www.eksote.fi
 Kalevanharjun päiväkodin varhaiskasvatussuunnitelma TOIMINTA AJATUS Tarjoamme lapsille niin kodinomaista elämää kuin se on mahdollista laitoksessa.säännöllisen päivärytmin avulla luomme lapsille turvallisuutta. Lisätiedot MIKSI TUKIVIITTOMAT?
 MITKÄ TUKIVIITTOMAT? Tukiviittomilla tarkoitetaan viittomamerkkien käyttämistä puhutun kielen rinnalla, siten että lauseen avainsanat viitotaan. Tukiviittomien tarkoituksena on tukea ja edistää puhutun Lisätiedot Osallisuutta etsimässä Hepolan koululla
 Osallisuutta etsimässä Hepolan koululla Pienryhmän erityisluokanopettaja Kati Evinsalo Yhdessä osallisuuteen Yläkoulun kehitysvammaisten nuorten pienryhmässä kahdeksan 13-17-vuotiaan (7.-9.lk) nuoren ja Lisätiedot Kuka on arvokas? Liite: EE2015_kuka on arvokas_tulosteet.pdf tulosta oppilaiden lomakkeet tehtäviin 1 ja 2.
 Kuka on arvokas? Jotta voisimme ymmärtää muiden arvon, on meidän ymmärrettävä myös oma arvomme. Jos ei pidä itseään arvokkaana on vaikea myös oppia arvostamaan muita ihmisiä, lähellä tai kaukana olevia. Lisätiedot Pienten lasten kerho Tiukuset
 Selma Selkokielisyyttä maahanmuuttajille (OPH) Suomen kielen itseopiskelumateriaali Nimi: Ryhmätunnus: Tutkinto: Tämä opiskelumateriaali liittyy alakohtaiseen lähiopetuspäivään. Kun olet osallistunut lähiopetukseen Lisätiedot Vaikeavammaisen asiakkaan kanssa työskentely
 Vaikeavammaisen asiakkaan kanssa työskentely Lähtökohtia Tavoitteena asiakkaan osallisuuden lisääminen. Asiakkaan kokemusmaailmaa tulee rikastuttaa tarjoamalla riittävästi elämyksiä ja kokemuksia. Konkreettisten Lisätiedot KÄYTÖSSÄOLEVAT DOKUMENTOINTI MENETELMÄT VALOKUVATAAN
 JOPO Joustava perusopetus 1/2 Hyvinkään kaupungin joustavan perusopetuksen ryhmät: Paja-ryhmä Uudenmaankatu 17 Rehtori Janne Peräsalmi 05800 Hyvinkää Vehkojan koulu 0400-756276 janne.peräsalmi@hyvinkää.fi Lisätiedot Kuinka vammaisen henkilön päätöksentekoa voidaan tukea?
 Kuinka vammaisen henkilön päätöksentekoa voidaan tukea? Maarit Mykkänen, Savon Vammaisasuntosäätiö Kehitysvammaliiton opintopäivät 2015 Tuetusti päätöksentekoon -projekti Projektin toiminta-aika: 2011-31.7.2015 Lisätiedot Nivelvaiheen tiedonsiirtopalaverit (kolmikantakeskustelut)
 Hyvinkään varhaiskasvatus ja perusopetus Lapsi Kasvun ja oppimisen asiantuntijat Luokanopettaja Nivelvaiheen tiedonsiirtopalaverit (kolmikantakeskustelut) Esiopetuksesta perusopetukseen lastentarhanopettajan, Lisätiedot Tukikeskustelukoulutus. Tukikeskustelutyökaluna Olen jotain erityistä (Peter Vermeulen) Sari Kujanpää Psykologi, psykoterapeutti (VET)
 Tukikeskustelukoulutus Tukikeskustelutyökaluna Olen jotain erityistä (Peter Vermeulen) Sari Kujanpää Psykologi, psykoterapeutti (VET) Peter Vermeulen Olen jotakin erityistä Kuinka kertoa lapsille ja nuorille Lisätiedot Hei kuka puhuu? lapsen kohtaaminen ja tukeminen
 Hei kuka puhuu? lapsen kohtaaminen ja tukeminen Maarit Engberg vt. Perhekonsultti 16.03.2015 Tampere Esityksen rakenne: 1) Ensi kieli ja kehittyvä minuus 2) Kuulon merkitys ja huomioiminen arjessa 3) Tukea Lisätiedot Map-tiedote. Minun asumisen polkuni -projektin lopputuotteet
 Map-tiedote Minun asumisen polkuni -projektin lopputuotteet Mitä tämä vihko sisältää? 1. Map Minun asumisen polkuni -toimintamalli 5 2. Map-selkokuvat 7 3. Suunnittelen omaa elämääni 9 4. Asuntotoiveeni Lisätiedot AAC -menetelmien sovellus kehitysvammahuoltoon. Kirsi Vainio 24.3.2011
 AAC -menetelmien sovellus kehitysvammahuoltoon Kirsi Vainio 24.3.2011 1 Kommunikointi Tarkoittaa niitä keinoja joilla ihminen on yhteydessä toisiin Merkittävä tekijä ihmisen persoonallisuuden muodostumisessa Lisätiedot SELKOESITE. Tule mukaan toimintaan!
 SELKOESITE Tule mukaan toimintaan! Mannerheimin Lastensuojeluliiton Varsinais-Suomen piiri ry Perhetalo Heideken Sepänkatu 3 20700 Turku p. 02 273 6000 info.varsinais-suomi@mll.fi Mannerheimin Lastensuojeluliitto Lisätiedot ekulkuri Verkko-opetus tukea tarvitsevien oppilaiden apuna
 ekulkuri Verkko-opetus tukea tarvitsevien oppilaiden apuna Opetushallituksen oppimisympäristöjen kehittämishanke 2013-2014 Etäkoulu Kulkuri, Turun normaalikoulu ja Helsingin yliopiston Viikin normaalikoulu Lisätiedot Omaishoitajat ja Läheiset Liitto Ry. Yhdistyksen hallitus. Toiminnanjohtaja
 Omaishoitajat ja Läheiset Liitto Ry Aluetoiminta: Pohjois- ja Keski-Pohjanmaa sekä Kainuu Kokkolanseudun Omaishoitajat ja Läheiset Ry Yhdistyksen hallitus OMA Hoivapalvelu Oy:n hallitus Toiminnanjohtaja Lisätiedot Haastattelututkimus: (2009) Miten lastentarhanopettaja ja koulunopettaja kohtaavat muslimilapsen ja hänen perheensä päiväkoti- ja kouluympäristössä?
 Haastattelututkimus: (2009) Miten lastentarhanopettaja ja koulunopettaja kohtaavat muslimilapsen ja hänen perheensä päiväkoti- ja kouluympäristössä? Hannele Karikoski, KT, yliopistonlehtori Oulun yliopisto Lisätiedot Sosiaaliviraston palvelut autismin kirjon asiakkaille
 Sosiaaliviraston palvelut autismin kirjon asiakkaille Sosiaalityöntekijä Ulla Åkerfelt Helsingin sosiaalivirasto Vammaisten sosiaalityö 26.1.2010 www.hel.fi Sosiaalityö ja palveluohjaus Sosiaaliturvaa Lisätiedot Tervetuloa Teinilän Lastenkotiin
 Tervetuloa Teinilän Lastenkotiin Lapsen nimi: LASTEN OIKEUKSIEN JULISTUS Lapsella on oikeus Erityiseen suojeluun ja hoivaan Riittävään osuuteen yhteiskunnan voimavaroista Osallistua ikänsä ja kehitystasonsa Lisätiedot Perusopetuksen yleiset valtakunnalliset tavoitteet ovat seuraavat:
 Maailma muuttuu - miten koulun pitäisi muuttua? Minkälaista osaamista lapset/ nuoret tarvitsevat tulevaisuudessa? Valtioneuvosto on päättänyt perusopetuksen valtakunnalliset tavoitteet ja tuntijaon. Niiden Lisätiedot OPPIMISEN JA KOULUNKÄYNNIN TUKI KOULUARJESSA
 OPPIMISEN JA KOULUNKÄYNNIN TUKI KOULUARJESSA PERUSOPETUSLAKI Perusopetuslain muutos voimaan 1.1.2011 Lain lähtökohtana on oppilaan oikeus saada oppimiseen ja koulunkäyntiin tarvitsemansa tuki oikea-aikaisesti Lisätiedot Arkipäivä kielen kehittäjänä
 Arkipäivä kielen kehittäjänä Päivi Homanen 18.3.2013 Jyväskylä Ajatusta arkeen se on siinä! Päivä täyttyy lukemattomista tilanteista, joissa voi harjoittaa lapsen kieltä ja kuuloa. Joka päivä Syödään Puetaan Lisätiedot (Huom! Tämä dia taustatietona vanhempainillan vetäjälle. Tätä diaa ei näytetä vanhemmille.)
 1 (Huom! Tämä dia taustatietona vanhempainillan vetäjälle. Tätä diaa ei näytetä vanhemmille.) 2 8.- ja 9.-luokkalaisista (14 16v) 5 % käyttää alkoholia kerran viikossa tai useammin ja 13 % käyttää alkoholia Lisätiedot VAMMAISPALVELUHAKEMUS
 VAMMAISPALVELUHAKEMUS Hakijan henkilötiedot Sukunimi Etunimet Henkilötunnus Puhelinnumero Haettavat palvelut (täytetään vain niiden palvelujen osalta, joita haetaan) 1. Asuminen Asunnon muutostyöt, mitä Lisätiedot Raahen kaupunki 30.3.2015 LAPSI PUHEEKSI- VARHAISKASVATUSSUUNNITELMA - VANHEMPIEN LOMAKE
 Raahen kaupunki 30.3.2015 Varhaiskasvatuspalvelut LAPSI PUHEEKSI- VARHAISKASVATUSSUUNNITELMA - VANHEMPIEN LOMAKE Lapsen nimi Syntymäaika / 20 Hoitopaikka Lapsen varhaiskasvatussuunnitelma (vasu) on huoltajien Lisätiedot Minun elämäni. Mari Vehmanen, Laura Vesa. Kehitysvammaisten Tukiliitto ry
 Minun elämäni Mari Vehmanen, Laura Vesa Kehitysvammaisten Tukiliitto ry Minulla on kehitysvamma Meitä kehitysvammaisia suomalaisia on iso joukko. Meidän on tavanomaista vaikeampi oppia ja ymmärtää asioita, Lisätiedot Tuettu oppimispolku. Tietoa kasvun ja oppimisen tuesta huoltajille ja oppilaiden kanssa työskenteleville
 Porvoo - Borgå Tuettu oppimispolku Tietoa kasvun ja oppimisen tuesta huoltajille ja oppilaiden kanssa työskenteleville Porvoo - Borgå Turvallinen ja yhtenäinen oppimispolku Porvoossa halutaan turvata lapsen Lisätiedot TUKIPAJA. vertaistuellinen työtapa selviytymiskeinot tasa-arvoisuus luottamuksellisuus voimaantuminen
 TUKIPAJA Räätälöityä apua erityistarpeisiin Tukea vaativaan vanhemmuuteen vertaistuellinen työtapa selviytymiskeinot tasa-arvoisuus luottamuksellisuus voimaantuminen Tukipaja on toiminut vuodesta 2008, Lisätiedot Lähivoimalaprojekti. Asukaskysely raportti
 Kodin ja Koulun Päivä 2 Kodin ja Koulun Päivä Kutsuimme isovanhemmat kouluun klo 8-11 väliseksi ajaksi tutustumaan lastenlastensa koulunkäyntiin. Tarjosimme heille myös kahvit ja rehtori kertoili nykypäivän Lisätiedot 1. Ohjaustyylit. Esimerkkejä tyylin käyttötilanteista. Tavoite. Työpaikkaohjaajan toiminta. Tulokset
 1. Ohjaustyylit on hyvä tunnistaa itselleen ominaiset tavat ohjata opiskelijoita. on hyvä osata joustavasti muuttaa ohjaustyyliään erilaisiin tilanteisiin ja erilaisille opiskelijoille sopivaksi. Seuraavaksi Lisätiedot Lapsi tarvitsee tietoa kehitysvammaisuudestaan! Miksi on tärkeä puhua lapselle hänen kehitysvammastaan
 Lapsi tarvitsee tietoa kehitysvammaisuudestaan! Miksi on tärkeä puhua lapselle hänen kehitysvammastaan kuva: kuvakori Lapsi tarvitsee tietoa kehitysvammaisuudestaan! Miksi on tärkeää puhua lapselle hänen Lisätiedot Vanhemmat ja perheet toiminnassa mukana. Vanhempien Akatemia Riitta Alatalo 16.4.2013
 Vanhemmat ja perheet toiminnassa mukana Vanhempien Akatemia Riitta Alatalo 16.4.2013 Vanhempien Akatemia toimivia kasvatuskäytäntöjä vanhemmuuden tueksi Toteuttaja Nuorten Ystävät ry RAY:n tuella Vuosille Lisätiedot VESIPEUHULA TENAVAUINTI NAPEROUINTI TAMPEREELLA
 VESIPEUHULA TENAVAUINTI NAPEROUINTI TAMPEREELLA TERVETULOA MUKAAN POLSKIMAAN! LEIKKI-IKÄISEN LAPSEN UINTI Matkalla uimataitoon on monta eri vaihetta opittavana. Leikki-ikäisillä eli noin 3 5 vuotiailla Lisätiedot Miten lapset reagoivat, kun äiti sairastaa? Miten autamme lasta selviytymään?
 Miten lapset reagoivat, kun äiti sairastaa? Miten autamme lasta selviytymään? RINTASYÖPÄYHDISTYS / DOCRATES Eva Nilson 13.10.2011 Kun äiti sairastaa, mikä on toisin? Syöpä on ruumiin sairaus, mutta se Lisätiedot ...talking to me? 2011 KURSSI-info 10-15 -vuotiaille nuorille. Invalidiliiton Lahden kuntoutuskeskus
 ...talking to me? 2011 KURSSI-info 10-15 -vuotiaille nuorille Invalidiliiton Lahden kuntoutuskeskus zoomaa lahteen Nuoruudessa tunne-elämä, fyysiset ominaisuudet ja persoonallisuus kehittyvät ja muuttuvat. Lisätiedot SELKOESITE. Autismi. Autismi- ja Aspergerliitto ry
 SELKOESITE Autismi Autismi- ja Aspergerliitto ry 1 Mitä autismi on? Autismi on aivojen kehityksen häiriö. Autismi vaikuttaa aivojen eri alueilla. Autismiin voi olla useita syitä. Autistinen ihminen ei Lisätiedot TILAISUUS TEKEE TAITURIN LIIKKUMAAN
 TILAISUUS TEKEE TAITURIN LIIKKUMAAN HOUKUTTELEVA YMPÄRISTÖ PÄIVÄKODIN ARJESSA Lotta Kivelä (lto) Lansantien päiväkoti, Espoo Kirsi Huotari (lh) Veräjäpellon esiopetus, Espoo LIIKUNTA ON LAPSELLE OMINAINEN Lisätiedot Vaikeavammaisten päivätoiminta
 Vaikeavammaisten päivätoiminta Kysely vaikeavammaisten päivätoiminnasta toteutettiin helmikuussa 08. Sosiaalityöntekijät valitsivat asiakkaistaan henkilöt, joille kyselyt postitettiin. Kyselyjä postitettiin Lisätiedot Liikunnan integroiminen, erilaiset oppijat ja vuorovaikutus 30.1.2013. Virpi Louhela Sari Koskenkari
 Liikunnan integroiminen, erilaiset oppijat ja vuorovaikutus 30.1.2013 Virpi Louhela Sari Koskenkari Miksi lisätä liikuntaa? Liikunta edistää koululaisten hyvinvointia ja viihtymistä lapsen hermoverkosto Lisätiedot 2. JAKSO - MYÖNTEINEN MINÄKUVA Itsenäisyys, turvallisuus, itseluottamus, itseilmaisu
 2. JAKSO - MYÖNTEINEN MINÄKUVA Itsenäisyys, turvallisuus, itseluottamus, itseilmaisu Jokaisella lapsella tulisi olla itsestään kuva yksilönä joka ei tarvitse ulkopuolista hyväksyntää ympäristöstään. Heillä Lisätiedot Turva Minulla on turvallinen olo. Saanko olla tarvitseva? Onko minulla huolehtiva aikuinen? Suojellaanko minua pahoilta asioilta? Perusturvallisuus on edellytys lapsen hyvän itsetunnon ja luottamuksellisten Lisätiedot Sopeutumisvalmennuksen mahdollisuudet ja keinot tukea perhettä. Timo Teräsahjo, PsM, Aivoliitto ry
 Sopeutumisvalmennuksen mahdollisuudet ja keinot tukea perhettä Timo Teräsahjo, PsM, Aivoliitto ry Sopeutumisvalmennus Kuntoutujan ja hänen omaisensa ohjausta ja valmentautumista sairastumisen tai vammautumisen Lisätiedot Miten GAS toimii kuntoutuksen suunnittelussa Kymenlaakson keskussairaalassa
 Miten GAS toimii kuntoutuksen suunnittelussa Kymenlaakson keskussairaalassa liikunta- ja vaikeavammaisten lasten kuntoutuksen suunnittelussa lastenneurologisella osastolla vuodesta 2010 vanhemmat ja lapsi Lisätiedot SISÄLTÖ. Keho ja seksuaalisuus Tunteet ja seksuaalisuus Tytöksi ja pojaksi Isä ja lapset Äiti ja lapset Mallioppiminen
 Seksuaalisuus SISÄLTÖ Keho ja seksuaalisuus Tunteet ja seksuaalisuus Tytöksi ja pojaksi Isä ja lapset Äiti ja lapset Mallioppiminen Lapsen kysymykset Lapsen häiritty seksuaalisuus Suojele lasta ja nuorta Lisätiedot KOULUN JA OPETTAJAN SUHDE KOTIIN
 KOULUN JA OPETTAJAN SUHDE KOTIIN OPETTAJUUS MUUTOKSESSA opetustoimen Luosto Classic 13.11.2010 Tuija Metso Kodin ja koulun yhteistyö Arvostavaa vuoropuhelua: toisen osapuolen kuulemista ja arvostamista, Lisätiedot Saada tietoa, kokeilla, osallistua, vaikuttaa ja valita. Löytää oma yksilöllinen työelämän polku
 Saada tietoa, kokeilla, osallistua, vaikuttaa ja valita. Löytää oma yksilöllinen työelämän polku Milla Ryynänen, projektipäällikkö, Työelämän päämies projekti, Savon Vammaisasuntosäätiö 17.11.2015 TYÖELÄMÄN Lisätiedot Kokemusten Keinu. Huoltajalle. Ohjeita Kokemusten Keinun käyttöön
 Liite 2 Ohjeita n käyttöön Huoltajalle 1. Varaa tarpeeksi kiireetöntä aikaa. 2. Valitse ympäristö, jossa sinä ja lapsesi pystytte keskittymään kysymyksiin. 3. Mukauta kysymysten sanamuodot omalle lapsellesi Lisätiedot Puhevammaisten tulkkipalvelut seminaari
 Puhevammaisten tulkkipalvelut seminaari Jyväskylän ammattikorkeakoulu 4.12.2007 klo. 12-16 projektipäällikkö Pirkko Jääskeläinen Puhevammaisten tulkkipalvelun oikeus! Kuka on puhevammainen? Miten tulkkipalvelua Lisätiedot Kuntoutusjaksot 375. Vaativa osastohoito 678
 1 Sosiaalipalvelut Kuntoutus, asuminen ja päivätoiminta Tuulikello Kuntoutusjaksot 375 Osastojakso, jonka aikana asiakkaalle tehdään moniammatillinen kokonaistilanteen arviointi, kuntoutuksen suunnittelu Lisätiedot Annalan päiväkodin varhaiskasvatussuunnitelma
 Tuetun päätöksenteon hyviä käytäntöjä ja tuloksia Maarit Mykkänen ja Virpi Puikkonen Sujuvat palvelut täysivaltainen elämä seminaari 29.10.2014 Tuetusti päätöksentekoon- projekti Projektin toiminta-aika: Lisätiedot KT Merja Koivula Varhaiskasvatuksen kansallinen kutsuseminaari, Helsinki 15.11.2010
 KT Merja Koivula Varhaiskasvatuksen kansallinen kutsuseminaari, Helsinki 15.11.2010 Tutkimusongelmat 1. Millaista on lasten keskinäinen yhteisöllisyys lapsiryhmissä? 2. Miten yhteisöllisyys kehittyy? Mitkä Lisätiedot Valinnaisopas Lukuvuosi 2015 2016 Veromäen koulu
 Valinnaisopas Lukuvuosi 2015 2016 Veromäen koulu 7.luokka Johdanto Valinnaisina aineina voidaan opiskella yhteisten oppiaineiden syventäviä tai soveltavia oppimääriä, useasta oppiaineesta muodostettuja Lisätiedot Otetta opintoihin -ryhmämalli. Jaana O. Liimatainen. 28.9., 5.10 ja 12.10.2010. Historiaa
 Otetta opintoihin -ryhmämalli Jaana O. Liimatainen 28.9., 5.10 ja 12.10.2010 Historiaa lähtöisin Lapin yliopistosta opintopsykologit Markku Gullsten ja Sirpaliisa Euramaa jälkimmäinen toi tullessaan Oulun Lisätiedot PALAUTEKYSELY RYHMÄN PÄÄTYTTYÄ
 VOIKUKKIA 2014 PALAUTEKYSELY RYHMÄN PÄÄTYTTYÄ Hei hyvä vanhempi! Kiitos osallistumisestasi vanhempien VOIKUKKIA-vertaistukiryhmään. Haluaisimme tietää millaisia tunnelmia ja ajatuksia vertaistukiryhmäkokemus Lisätiedot Vammaispalveluhankkeen kysely kuntien työntekijöille
 Vammaispalveluhankkeen kysely kuntien työntekijöille toteutus touko-syyskuussa 2012 suomeksi ja ruotsiksi lähetettiin hankealueen kuntien, kuntayhtymien ja yhteistoimintaalueiden vammaispalvelun sosiaalityöntekijöille Lisätiedot Kokemuksia Unesco-projektista
 Kokemuksia Unesco-projektista Puheviestinnän harjoitusten tavoitteet Kuuden oppitunnin mittaisen jakson aikana asetin tavoitteiksi seuraavia oppimis- ja kasvatustavoitteita: Oppilas oppii esittämään omia Lisätiedot Koske Keski-Suomen sosiaalialan osaamiskeskus Puhevammaisten tulkkipalvelut Keski-Suomessa työkokous 20.9.2007 Armi Mustakallio, projektipäällikkö
 Koske Keski-Suomen sosiaalialan osaamiskeskus Puhevammaisten tulkkipalvelut Keski-Suomessa työkokous 20.9.2007 Armi Mustakallio, projektipäällikkö 24.9.2007 Mitä tulkkipalveluihin kuuluu? VpA 7 Työssä Lisätiedot Lapsen huomioiminen kun perheessä on sairautta. Suvi Laru, PsM, psykologi, psykoterapeutti, opettaja
 Lapsen huomioiminen kun perheessä on sairautta Suvi Laru, PsM, psykologi, psykoterapeutti, opettaja Esityksen teemat Mitä sairaus tarkoittaa lapselle ja nuorelle? Miten sairaus näkyy perheessä? Mitä ja Lisätiedot Meidän tarinamme. palkata ensimmäinen, tuolloin vielä osa-aikainen, toiminnanjohtaja.
 Tapahtumat 2016 Meidän tarinamme Toisen näkövammaisen lapsen isä tai äiti on hyvä matkatoveri vanhemmuuden tiellä. Hän ei tiedä vastausta kaikkiin kysymyksiin, mutta hän tietää paljon. Hänen kanssaan voi Lisätiedot Tekninen ja ympäristötoimiala
 Lahden seudun ympäristöpalvelut Tekninen ja ympäristötoimiala 6.11.2006 24.11. alkaa kaamos. Aurinko painuu alas Suomen pohjoisimmassa kolkassa, Nuorgamissa noustakseen seuraavan kerran taivaanrantaan Lisätiedot Alle kouluikäisellä. lapsella on ainutlaatuinen tapa ajatella ja rakentaa. mieltään. Montessoriosaamista jo 30 vuoden ajalta. Montessoripedagogiikka
 Alle kouluikäisellä lapsella on ainutlaatuinen tapa ajatella ja rakentaa mieltään. Montessoriosaamista jo 30 vuoden ajalta Rantakaisla on Tikkurilan kupeessa Hiekkaharjussa toimiva yksityinen päiväkoti. Lisätiedot Varhaiskasvatussuunnitelma
 Varhaiskasvatussuunnitelma Nuolialan päiväkoti on Pirkkalan suurin, 126- paikkainen päiväkoti. Nuolialan päiväkoti sijaitsee osoitteessa Killonvainiontie 2. Toiminta päiväkodilla alkoi 2.1.2009 avoimilla Lisätiedot LSS Laki eräille toimintaesteisille annettavasta tuesta ja palvelusta
 19.1.2010 Sosiaalihallinto Toimintatuen osasto HELPPOLUKUINEN LSS Laki eräille toimintaesteisille annettavasta tuesta ja palvelusta LSS:n tarkoituksena on: Auttaa toimintaesteisiä selviytymään asioista, Lisätiedot Kiinan kursseilla 1 2 painotetaan suullista kielitaitoa ja kurssista 3 alkaen lisätään vähitellen myös merkkien lukemista ja kirjoittamista.
 Kiina, B3kielen opetussuunnitelma (lukiossa alkava oppimäärä) Kiinan kursseilla tutustutaan kiinankielisen alueen elämään, arkeen, juhlaan, historiaan ja nykyisyyteen. Opiskelun ohessa saatu kielen ja Lisätiedot Varhaiskasvatussuunnitelma. Vanhemmuutta tukien, yhteistyössä kotien kanssa annetaan lapsille turvallinen kasvuympäristö.
 VARHAISKASVATUSSUUNNITELMA JYRÄNGÖN VARHAISKASVATUSALUE 12.6.2015 SISÄLLYSLUETTELO 1. Toimintaympäristö 2. Toiminta-ajatus ja arvot 3. Tavoitteet 4. Oppimisympäristö 5. Toiminnan perusta 6. Toiminta lapsen Lisätiedot Lapsen varhaiskasvatussuunnitelma
 Multian kunta Varhaiskasvatus Päivähoito Lapselle eväät elämään laitetaan ja kirjaksi taitetaan. Yhdessä lapsi, äiti, isä ja hoitoväki näin lapsen hyväksi näki. Lapsen varhaiskasvatussuunnitelma Lapsen Lisätiedot Tervetuloa Pakilan seurakunnan rippikouluun! Kuka voi tulla rippikouluun?
 Tervetuloa rippikouluun! Pakilan seurakunnan rippikoulut 2016 Tervetuloa Pakilan seurakunnan rippikouluun! Ja onnittelut jo valmiiksi; täytät 15 vuotta vuonna 2016! Olet siis mitä parhaassa ripari-iässä. Lisätiedot Lapsen kannustaminen arjessa ja haasteiden kääntäminen taidoiksi. Anne Kuusisto, varhaiskasvatuksen erityisopettaja, Suomen Sydänliitto ry
 Lapsen kannustaminen arjessa ja haasteiden kääntäminen taidoiksi Anne Kuusisto, varhaiskasvatuksen erityisopettaja, Suomen Sydänliitto ry Luennon sisältö Lapsen kannustaminen Erilaiset tavat kannustaa Lisätiedot Kaveritaidot -toiminta
 Elämän kartat -3. koulutustapaaminen- Käydään läpi kotitehtävä Mieti lomakkeen avulla asioita jotka toimivat hyvin elämässäsi joihin toivoisit muutosta. Asioita, joita haluaisit muuttaa elämässäsi voidaan Lisätiedot 11.02.2015/ Anna-Liisa Lämsä. Työnantajien näkemyksiä erityistä tukea tarvitsevien työllistämisestä
 Työnantajien näkemyksiä erityistä tukea tarvitsevien työllistämisestä Työnantajakysely ja työnantajien haastattelut Vuoden 2014 alussa työnantajille tehty työnantajakysely 161 vastaajaa 51 työnantajan Lisätiedot Aamunavaus yläkouluihin, lukioihin ja ammattikouluihin
 Aamunavaus yläkouluihin, lukioihin ja ammattikouluihin Punainen Risti on maailmanlaajuinen järjestö, jonka päätehtävänä on auttaa hädässä olevia ihmisiä. Järjestön toiminta pohjautuu periaatteisiin, jotka Lisätiedot Tuumasta toimeen lasten kasvun tukemisen resurssit luovasti käyttöön hanke 2006 2008. Maahanmuuttajalapsen kotoutumissuunnitelma
 Maahanmuuttajalapsen kotoutumissuunnitelma Lapsen kotoutumissuunnitelma on suunnattu kaikille alle 17 vuotiaille maahanmuuttajalapsille heidän kotoutumisensa tueksi ja tarvittavien tietojen siirtymiseksi. Lisätiedot SIVISTYSLAUTAKUNTAAN NÄHDEN SITOVAT TAVOITTEET 2015
 Sivistyslautakunta 27.8.2015 Osavuosikatsaus II SIVISTYSLAUTAKUNTAAN NÄHDEN SITOVAT TAVOITTEET 2015 Hallinto- ja talouspalvelut PÄÄLINJAUS/ TOT. LINJAUS TOIMENPIDE SITOVA TAVOITE MITTARI/ MITTA- RIN TAVOITE Lisätiedot F R I E N D S - sinut itsensä kanssa
 F R I E N D S - sinut itsensä kanssa Marianne Takala kehittämissuunnittelija, psykoterapeutti Iloa kouluun - koulutuspäiv ivä Seinäjoella 1.4.2011 Tavoitteena ja haasteena hyvä elämä Suomalainen koulu Lisätiedot Kankaan kouluun? LUOTTAMUKSELLINEN. Kankaan koulu Koulurinteentie 7b 15870 Hollola 03-8803 241 044-7801 222 1. LAPSEN/NUOREN TIEDOT. Nimi.
 1 Kankaan kouluun? LUOTTAMUKSELLINEN Kankaan koulu Koulurinteentie 7b 15870 Hollola 03-8803 241 044-7801 222 1. LAPSEN/NUOREN TIEDOT Nimi Syntymäaika Osoite diagnoosi 2. HUOLTAJIEN TIEDOT Äiti Isä Muu Lisätiedot PORVOON KAUPUNKI. yleisen oppimäärän
 PORVOON KAUPUNKI Taiteen perusopetuksen yleisen oppimäärän opetussuunnitelma Porvoon kaupunki / Sivistyslautakunta 4.9.2007 1. TOIMINTA-AJATUS... 2 2. ARVOT JA OPETUKSEN YLEISET TAVOITTEET, OPPIMISKÄSITYS, Lisätiedot Suomen CP-liitto ry. www.cp-liitto.fi
 Suomen CP-liitto ry Suomen CP-liitto ry on CP-, MMC- ja hydrokefaliavammaisten lasten, nuorten ja aikuisten sekä heidän omaistensa valtakunnallinen keskusjärjestö, jonka päätehtävät ovat oikeuksien valvonta Lisätiedot ROMANILASTEN PERUSOPETUKSEN TUKEMISEN KEHITTÄMISSUUNNITELMA
 ROMANILASTEN PERUSOPETUKSEN TUKEMISEN KEHITTÄMISSUUNNITELMA SISÄLLYSLUETTELO 1. Romanioppilaiden määrä ja opetuksen vastuutahot kunnassa 3 2. Romanioppilaan kohtaaminen 4 3. Suvaitsevaisuuden ja hyvien Lisätiedot aikuinen kysyy ja kyl lapsikin sit kertoo. Lapsen osallisuuden vahvistaminen arjessa ja heitä koskevassa päätöksenteossa
 aikuinen kysyy ja kyl lapsikin sit kertoo. Lapsen osallisuuden vahvistaminen arjessa ja heitä koskevassa päätöksenteossa Lapsen osallisuus työryhmä SOS-lapsikyläyhdistys SOS-Lapsikylän tehtävä Perustehtävä Lisätiedot 2016 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 26.1.2008
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 22/43
 2007 m. gruodžio 12 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimas Airija ir kt. prieš Komisiją
 (Sujungtos bylos T-50/06, T-56/06, T-60/06, T-62/06 ir T-69/06) (1)
 (Valstybės pagalba - Direktyva 92/81/EEB - Akcizo mokestis, taikomas mineralinėms alyvoms - Mineralinės alyvos, naudojamos kaip kuras aliuminio oksido gamyboje - Prancūzijos, Airijos ir Italijos valdžios institucijų taikomas atleidimas nuo mokesčio - Nauja pagalba - Esama pagalba - Pareiga motyvuoti - Pagrindas, kuriuo galima remtis ex officio)
 (2008/C 22/80)
 Proceso kalbos: anglų, prancūzų ir italų
 Šalys
 Ieškovė byloje T-50/06: Airija, atstovaujama D. O'Hagan, padedamo barrister P. McGarry
 Ieškovė byloje T-56/06: Prancūzijos Respublika, atstovaujama G. de Bergues ir S. Ramet
 Ieškovė byloje T-60/06: Italijos Respublika, atstovaujama avvocato dello Stato G. Aiello
 Ieškovė byloje T-62/06: Eurallumina SpA (Portoskūzas, Italija), atstovaujama solicitors L. Martin Alegi, R. Denton ir M. Garcia
 Ieškovė byloje T-69/06: Aughinish Alumina Ltd (Askeaton, Airija), atstovaujama solicitors J. Handoll ir C. Waterson
 Atsakovė: Europos Bendrijų Komisija, atstovaujama V. Di Bucci, N. Khan, P. Stancanelli ir K. Walkerová
 Dalykas
 Prašymas panaikinti 2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos sprendimą 2006/323/EB dėl mineralinės alyvos, naudojamos kaip kuras aliuminio oksido gamyboje Gardanne, Shannon regione ir Sardinijoje, neapmokestinimo akcizo mokesčiu Prancūzijoje, Airijoje ir Italijoje (OL 2006, L 119, p. 12).
 Rezoliucinė dalis
 1.
 Šio sprendimo tikslais sujungti bylas T-50/06, T-56/06, T-60/06, T-62/06 ir T-69/06.
 2.
 Panaikinti 2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos sprendimą 2006/323/EB dėl mineralinės alyvos, naudojamos kaip kuras aliuminio oksido gamyboje Gardanne, Shannon regione ir Sardinijoje, neapmokestinimo akcizo mokesčiu Prancūzijoje, Airijoje ir Italijoje.
 3.
 Atmesti likusią ieškinio byloje T-62/06 dalį.
 4.
 Komisija padengia savo ir ieškovių bylinėjimosi išlaidas, įskaitant tas, kurios buvo patirtos procedūroje dėl laikinųjų apsaugos priemonių byloje T-69/06 R.
 (1) OL C 86, 2006 4 8.