type: legislation

text:
 10.1.2018
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 5/27
 A BIZOTTSÁG (EU) 2018/28 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2018. január 9.)
 az akár Srí Lankáról származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpároknak a City Cycle Industriestől érkező behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám ismételt kivetéséről
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (az alaprendelet) és különösen annak 13. cikkére,
 mivel:
 A. HATÁLYBAN LÉVŐ INTÉZKEDÉSEK ÉS BÍRÓSÁGI ÍTÉLETEK
 1. Hatályban lévő intézkedések
 (1)
 A Tanács 2011-ben, egy, az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a 990/2011/EU végrehajtási rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára (a továbbiakban: eredeti intézkedések).
 (2)
 A Tanács 2013-ban, egy, az alaprendelet 13. cikke szerinti kijátszásellenes vizsgálatot követően az 501/2013/EU végrehajtási rendelettel (3) (vitatott rendelet) az eredeti intézkedéseket kiterjesztette az Indonéziából, a Malajziából, a Srí Lankáról és a Tunéziából származó, akár Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról vagy Tunéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatalára („kiterjesztett intézkedések”, a továbbiakban: kijátszásellenes intézkedések).
 2. Az Európai Unió Törvényszékének és az Európai Unió Bíróságának ítéletei
 (3)
 Egy Srí Lanka-i gyártó, a City Cycle Industries (a továbbiakban: City Cycle) 2013. augusztus 9-én keresetet nyújtott be az Európai Unió Törvényszékéhez (a továbbiakban: Törvényszék), amelyben az őt érintő részeiben a vitatott rendelet megsemmisítését kérte. (4) A Törvényszék 2015. március 19-i ítéletében (5) a City Cycle-t érintő részeiben megsemmisítette a vitatott rendeletet.
 (4)
 Az Európai Unió Tanácsa, (6) az Európai Bizottság (7) és a Maxcom Ltd (8) (egy uniós kerékpárgyártó) 2015 júliusában fellebbezéssel élt a Törvényszék ítéletével szemben. Az Európai Unió Bírósága (a továbbiakban: Bíróság) 2017. január 26-i ítéletében (a továbbiakban: ítélet) elutasította az uniós gazdasági ágazat, az Európai Bizottság és az Európai Unió Tanácsa fellebbezését.
 (5)
 Ítéletének 73. pontjában a Bíróság megállapította különösen, hogy a vitatott rendelet (78) preambulumbekezdése nem tartalmazza a City Cycle által megvalósított esetleges kijátszási gyakorlat egyéni elemzését. A Bíróság a 75. és a 76. pontban azt is megállapította, hogy a Srí Lanka-i átrakodási tevékenység létezésére való következtetést jogilag nem lehetett kizárólag a Tanács két kifejezett ténymegállapítására alapozni, amelyek szerint egyrészt változás következett be a kereskedelem szerkezetében, másrészt pedig néhány exportáló gyártó nem tanúsított együttműködést. (9)
 3. Az ítélet következményei
 (6)
 Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 266. cikkével összhangban az Unió intézményeinek meg kell tenniük a 2017. január 26-i ítéletben foglaltak teljesítéséhez szükséges lépéseket.
 (7)
 Azokban az esetekben, amelyekben az eljárás több adminisztratív lépésből áll, ezek egyikének semmissé nyilvánítása nem semmisíti meg a teljes eljárást. (10) A dömpingellenes eljárás ilyen többlépéses eljárás. Következésképpen a vitatott rendelet egy adott fél viszonylatában való semmissé nyilvánítása nem vonja maga után a rendelet elfogadását megelőzően lefolytatott eljárás egészének megsemmisítését. Az EU intézményei megtehetik, hogy a vitatott rendeletnek csak azokat az aspektusait orvosolják, amelyek a rendelet megsemmisítéséhez vezettek, a nem vitatott részeket pedig, amelyeket a Bíróság ítélete nem érint, változatlanul hagyják. (11)
 B. ELJÁRÁS
 1. Az ítéletet megelőző eljárás
 (8)
 A Bizottság a vitatott rendelet (1)–(23) preambulumbekezdését megerősíti. Ezeket az ítélet nem érinti.
 2. A vizsgálat újbóli megindítása
 (9)
 Az ítélet meghozatalát követően a Bizottság 2017. április 11-én értesítést (12) tett közzé arról, hogy részlegesen újból megindítja a vitatott rendelet elfogadásához vezető, a Srí Lankán feladott, akár Srí Lankáról származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatalával kapcsolatos kijátszásellenes vizsgálatot (a továbbiakban: a vizsgálat újbóli megindításáról szóló értesítés), és azt folytatta a szabálytalannak ítélt eljárási lépéstől. Az eljárás újbóli megindítása az ítéletnek a City Cycle tekintetében történő végrehajtására korlátozódott.
 (10)
 A Bizottság a vizsgálat részleges újbóli megindításáról tájékoztatta a City Cycle-t, az exportáló ország képviselőit, az uniós gazdasági ágazatot és az eredeti vizsgálat alapján ismert többi érdekelt felet. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az értesítésben meghatározott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat és meghallgatást kérjenek.
 (11)
 A Bizottság minden olyan érdekelt félnek lehetővé tette a Bizottság szolgálatai és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatást, amely azt kérte. A Bizottság szolgálatai és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatás lehetőségével egyetlen érdekelt fél sem élt.
 3. A behozatalok nyilvántartásba vétele
 (12)
 Az ítéletet követően az Európai Kerékpárgyártók Szövetsége és a Maxcom Ltd kérelmezték, hogy az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése értelmében a kerékpárok behozatalára a City Cycle tekintetében kerüljön bevezetésre nyilvántartásbavételi kötelezettség annak érdekében, hogy az ezekre a behozatalokra vonatkozó intézkedéseket később a nyilvántartásba vétel időpontjától alkalmazni lehessen.
 (13)
 A Bizottság 2017. április 11-én nyilvántartásbavételi kötelezettséget rendelt el a Srí Lankán feladott, akár Srí Lankáról származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpároknak a Srí Lanka-i City Cycle Industries elnevezésű vállalattól érkező behozatalai tekintetében (a továbbiakban: nyilvántartásbavételi kötelezettséget elrendelő rendelet). (13)
 4. A vizsgált termék
 (14)
 A vizsgált termék – a vitatott rendeletben meghatározott termékkel megegyezően – a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó, jelenleg az ex 8712 00 30 és ex 8712 00 70 KN-kódok alá tartozó, motor nélküli kerékpár (az áruszállításra szolgáló tricikli is, de az egykerekű kivételével). A Bizottság a vitatott rendelet (25)–(27) preambulumbekezdését megerősíti.
 C. AZ ÍTÉLET UTÁNI HELYZET ÉRTÉKELÉSE
 1. Előzetes megjegyzések
 (15)
 Először: a Bíróság kimondta, hogy a vitatott rendelet nem tartalmazza a City Cycle által megvalósított esetleges kijátszási gyakorlat egyéni elemzését. A Bíróság szerint a Tanács két kifejezett ténymegállapítása, amelyek szerint változás következett be a kereskedelem szerkezetében és néhány exportáló gyártó nem tanúsított együttműködést, nem tette lehetővé a Tanács számára sem annak megállapítását, hogy a City Cycle átrakodási tevékenységben vett részt, sem azét, hogy Srí Lanka szintjén ilyen tevékenység valósul meg.
 (16)
 Másodszor: az ítélet 29. és 31. pontja elismeri, hogy a City Cycle által a vizsgálat során benyújtott adatok nem tették lehetővé annak bizonyítását, hogy a vállalat valóban gyártónak minősül, sem pedig azét, hogy az általa végzett összeszerelési tevékenység az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdésében foglalt kritériumok alapján nem képez kijátszást megvalósító gyakorlatot. Ezért a Bizottság a vitatott rendelet (124)–(127) preambulumbekezdését megerősíti.
 (17)
 Harmadszor: a Törvényszék ítéletét is figyelembe véve az ítéletből következik, hogy a Tanács jogosan tekintette úgy, hogy a City Cycle nem tanúsított együttműködést a vizsgálatban, és hogy Srí Lankán országos szinten sem tanúsítottak bizonyos mértékben együttműködést. Ezért a Bizottság a vitatott rendelet (35)–(42) preambulumbekezdését megerősíti.
 2. A dömpingellenes vám javító hatásának aláásása
 (18)
 A Bizottság a vitatott rendelet (93)–(96) preambulumbekezdésében megállapította a dömpingellenes vám javító hatásának aláásását. Ezeket a ténymegállapításokat a Bizottság megerősíti.
 3. A dömping fennállása
 (19)
 A Bizottság a (97) és a (98), valamint a vitatott rendelet (107)–(110) preambulumbekezdésben megállapította a dömping fennállását. Ezeket a ténymegállapításokat a Bizottság megerősíti.
 4. A kijátszást megvalósító gyakorlat megléte
 (20)
 A vitatott rendeletet a Bíróság azért semmisítette meg, mert a Tanács a vitatott rendeletben nem indokolta meg elegendő mértékben a City Cycle Industries tekintetében a kijátszást megvalósító gyakorlat meglétét. Emlékeztetni kell arra, hogy a kijátszást megvalósító gyakorlat megléte egyebek mellett átrakodás (átszállítás) vagy összeszerelési tevékenység alapján állapítható meg.
 (21)
 Az újból megindított vizsgálat során világossá vált, hogy vállalati szinten nem állnak rendelkezésre olyan további információk, amelyek alátámasztják az átrakodásra vonatkozó ténymegállapítást. Ebből következően az átrakodással kapcsolatban a vitatott rendelet (78) preambulumbekezdésében található érvelés mellett nem sorakoztathatók fel további érvek.
 (22)
 Ugyanakkor a rendelkezésre álló bizonyítékok azt jelzik, hogy összeszerelési tevékenység útján valósult meg kijátszás. Ezek a bizonyítékok a City Cycle által az eredeti vizsgálat során szolgáltatott adatokon alapulnak. A Tanács ezeket az adatokat nem elemezte részletekbe menően, mert úgy ítélte meg, hogy erre nem volt szükség ahhoz, hogy a kijátszást megvalósító gyakorlat meglétét a szükséges jogi standardnak megfelelően bizonyítsa. Most, hogy a Bíróság egyértelművé tette az alkalmazandó jogi standardot, a Bizottság helyénvalónak ítéli, hogy a rendelkezésre álló összes bizonyítékot az alkalmazandó jogi standard tükrében újraértékelje.
 (23)
 A kijátszásellenes vizsgálat során a City Cycle jelentkezett, és mentességet kért az esetleg bevezetendő kijátszásellenes intézkedések alól. Ahogyan azt a vitatott rendelet (37), (38) és (144) preambulumbekezdése ismerteti, a City Cycle képtelen volt bizonyítani, hogy jogosult a mentességre. A vállalkozás nem tanúsított kellő mértékű együttműködést, ezért az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése szerint kellett eljárni. Mivel nem álltak rendelkezésre megbízható információk a vállalat által vásárolt kínai származású alkatrészek értékéről és mennyiségéről, lehetetlen volt megállapítani, hogy a City Cycle valóban gyártó, nem pedig kijátszást valósít meg, sem pedig azt, hogy összeszerelési tevékenysége nem a kijátszás egy formáját jelenti. Amint arra a (16) és a (17) preambulumbekezdésben utaltunk, ezeket a ténymegállapításokat az ítélet nem érintette.
 (24)
 Ezzel összefüggésben a vállalat által szolgáltatott adatok arról tanúskodnak, hogy:
 1.
 a Kínából beszerzett nyersanyag (kerékpáralkatrészek) több mint 60 %-ot képviselt az összeszerelt termék alkatrészeinek összértékén belül (60/40 teszt);
 2.
 az összeszerelés során a termékbe beépített alkatrészek értéknövekedése kisebb volt, mint az előállítási költség 25 %-a (25 %-os hozzadottérték-teszt).
 (25)
 Az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjában foglalt kritériumokból az következik, hogy ezt az összeszerelést – a (18) és a (19) preambulumbekezdésben említett további kritériumok teljesülésére is figyelemmel – kijátszást megvalósító gyakorlatnak kell tekinteni.
 (26)
 Következésképpen – a fentiekben bemutatott, vállalati szinten rendelkezésre álló, a kijátszást megvalósító gyakorlat meglétére utaló bizonyítékokra és a Srí Lankán tanúsított együttműködés alacsony szintjére való tekintettel – ki kell mondani, hogy Srí Lankán összeszerelés útján országos szinten valósul meg az intézkedések kijátszása.
 (27)
 Tehát a Bizottság megállapítja, hogy Srí Lankán megvalósul az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése értelmében vett összeszerelési tevékenység.
 (28)
 Az érdekelt felek tájékoztatását követően a City Cycle vitatta a Bizottság arra való jogosultságát, hogy ténymegállapításokat tegyen az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése értelmében vett összeszerelési tevékenység meglétével kapcsolatban. Azzal érvelt, hogy a Bizottság nem értékelheti újra az összeszerelési tevékenység meglétével kapcsolatos ténymegállapítást, mert azt a bírósági eljárásokban egyik fél sem vitatta, és a Bizottságnak ezért fel kell hagynia a City Cycle elleni intézkedésekkel.
 (29)
 Ezt az érvelést el kell utasítani. Először: a Bíróságnak a (4) és az (5) preambulumbekezdésben hivatkozott ítéleteiből következik, hogy a kijátszásellenes intézkedések bevezetésének feltétele azzal függ össze, hogy az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében kijátszást megvalósító gyakorlat – és nem annak egy meghatározott típusa – folytatásáról van-e szó. Másodszor: a City Cycle a jelen ügyben helytelenül értelmezi az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 266. cikke alapján a Bizottságra háruló kötelezettséget. Ahogyan azt a vizsgálat újbóli megindításáról szóló értesítés (6) bekezdése egyértelműen jelzi, a jelen ügyben „a Srí Lanka-i kijátszásra irányuló gyakorlat létezésére vonatkozó rendelkezésre álló bizonyítékkal kapcsolatban [...] helyesbíteni kell a vitatott rendeletben szereplő nem megfelelő indokolást”. A Bizottságnak tehát – a Bíróság ítélkezési gyakorlatával teljes mértékben összhangban – jogában áll az intézkedést olyan, megfelelőbb indokolással újból elfogadni, amely egyértelművé teszi, hogy a City Cycle kijátszást megvalósító gyakorlatot folytat Srí Lankán. Továbbá a Bíróság a vitatott rendeletet teljes egészében megsemmisítette. Ennélfogva a rendelet egyetlen preambulumbekezdése sem vált véglegessé. A Bizottságnak tehát az ügy valamennyi aspektusát újra kell értékelnie. Azokban az esetekben, amelyek kapcsán a Bíróság előtti eljárás nem hozott újdonságot, a Bizottság az eredeti vizsgálat ténymegállapításainak megerősítésére szorítkozhat. A vitatott részeket illetően, azaz a jelen ügyben a kijátszást megvalósító gyakorlat meglétével kapcsolatban, új elemzést kell végezni.
 (30)
 Az érdekelt felek tájékoztatását követően a City Cycle vitatta a Bizottság arra való jogosultságát is, hogy a (2) preambulumbekezdésben említett kijátszásellenes intézkedések bevezetéséhez vezető vizsgálat során általa benyújtott bizonyítékokra támaszkodva eltérő következtetésre jusson.
 (31)
 Ezt az érvelést szintén el kell utasítani. A Bizottság jogosult eltérően értékelni a már benyújtott bizonyítékokat mindaddig, amíg ez az új értékelés összhangban van az alaprendelet 13. cikkével és annak az Unió bíróságai általi értelmezésével, és mindaddig, amíg a City Cycle-nak csorbítatlan lehetősége van észrevételeket megfogalmazni az új értékeléssel kapcsolatban. Ahogyan azt a következő preambulumbekezdések elmagyarázzák, a City Cycle lehetőséget kapott arra, hogy teljeskörűen észrevételezze a Bizottság értékelését. A City Cycle észrevételei azonban nem változtatták meg a Bizottság azon ténymegállapítását, hogy a szóban forgó vállalat kijátszást megvalósító gyakorlatot folytatott.
 (32)
 Az érdekelt felek újabb tájékoztatását követően a City Cycle ismét egyet nem értésének adott hangot azzal kapcsolatban, ahogyan a Bizottság az ügy kapcsán rendelkezésre álló bizonyítékokat újraértékelte. Azzal érvelt, hogy a bírósági ítélet után a Bizottságnak kizárólag az átrakodási tevékenységgel kapcsolatos ténymegállapításokat van joga korrigálni, az összeszerelési tevékenységgel kapcsolatosakat nincs.
 (33)
 Ezt az érvelést el kell utasítani. E rendeletben a Bizottság a kijátszást megvalósító gyakorlattal kapcsolatos ténymegállapításokat korrigálja, és a kijátszást megvalósító gyakorlat megléte, ahogyan azt a (20) preambulumbekezdés jelzi, egyebek mellett átrakodás (átszállítás) vagy összeszerelési tevékenység alapján állapítható meg. A vitatott rendeletben a Bizottság nem értékelte, hogy a City Cycle folytatott-e összeszerelési tevékenységet vagy sem, mert következtetése szerint átrakodási tevékenységet folytatott. Miután a bíróság a (22) preambulumbekezdésben ismertetett módon tisztázta a helyzetet, a Bizottság újraértékelte, hogy a City Cycle folytatott-e kijátszást megvalósító gyakorlatot. A Bizottság a következőket állapította meg: egyfelől, ahogyan azt a (21) preambulumbekezdés elmagyarázza, vállalati szinten nem állnak rendelkezésre olyan további információk, amelyek alátámasztják az átrakodásra vonatkozó ténymegállapítást; másfelől, ahogyan azt a (23) és a (24) preambulumbekezdés elmagyarázza, a City Cycle által a vizsgálat során szolgáltatott adatok értékelése alapján egyértelműen kijelenthető, hogy a City Cycle összeszerelési tevékenység útján kijátszást megvalósító gyakorlatot folytatott.
 (34)
 Az érdekelt felek tájékoztatását követően a City Cycle további észrevételeket fűzött a Bizottság által az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti 60/40 teszt és 25 %-os hozzadottérték-teszt elvégzése kapcsán követett számítási módszerhez. Egyfelől a City Cycle felvetette, hogy a Bizottság a számításait hiányos adatokra építette, mert csak a kijátszásellenes vizsgálat adatszolgáltatási időszaka alatt beszerzett félkész termékek adatait vette figyelembe. Másfelől felvetette, hogy a Bizottság egyes adatokat figyelmen kívül hagyott, és emiatt helytelenül járt el, amikor elutasította a City Cycle által javasolt, az értékesítéseken alapuló allokációs hányadost. Végezetül a City Cycle előadta, hogy a számításokban egyes, az adatszolgáltatási időszakon kívüli keltezésű számlákat és/vagy a keltezés nélküli vagy szabálytalanul kiállított számlákat figyelmen kívül kell hagyni. Az érdekelt felek újabb tájékoztatását követően a fél megismételte ezeket az észrevételeket, de ezzel kapcsolatban újabb információkkal nem szolgált.
 (35)
 A számítási módszerrel kapcsolatban a Bizottság kijelenti, hogy a 60/40 tesztet nem kizárólag a mentességi űrlap F.2. táblázatában a félkész termékekre vonatkozóan szolgáltatott adatok alapján végezte el, hanem figyelembe vette a City Cycle állítása szerint általa előállított kerékpáralkatrészek megadott előállítási költségét is. Továbbá a 25 %-os hozzáadottérték-teszt alapjául a félkész áruk feldolgozásának költsége, azaz a mentességi űrlap F.4.2. táblázatában megadott kerékpár-összeszerelési költség szolgált. Mivel a City Cycle az F.4.2. táblázatban a Bizottság kérése ellenére nem szolgáltatott adatot arra vonatkozóan, hogy a kerékpáralkatrészek mely hányadát szerezte be Kínából és melyet nem, a Bizottság ezt az adatot az F.2. táblázatból vette.
 (36)
 Az allokációs módszer alkalmazásával kapcsolatos észrevétellel összefüggésben a Bizottság megjegyzi, hogy a módszerrel nyert adatok nem voltak összeegyeztethetők az auditált könyvviteli adatokkal. A Bizottság a helyszíni vizsgálat során erre felhívta a City Cycle figyelmét. A City Cycle nem alkalmazott könyvviteli szoftvert, hanem könyvelését papíron és Excel-munkalapokon vezette. A vállalat nem vezetett be rendszert az importált alkatrészek származásának nyilvántartására, és csak azt lehetett azonosítani, hogy egy-egy alkatrész beszerzése helyileg vagy import útján történt-e. Továbbá a vállalat elismerte, hogy könyvelésében nem tartotta nyilván a beszerzett alkatrészek származását. Ezért a mentességi űrlapon kért, származás szerint bontott adatok megadásához egy, a kerékpár-értékesítéseken alapuló allokációs kulcsot alkalmazott. A City Cycle által alkalmazott allokációs módszert azonban nem sikerült összeegyeztetni az auditált könyvviteli adatokkal, és a vállalat maga is elismerte, hogy az e tekintetben szolgáltatott adatok nem feleltek meg a valóságnak. Emiatt a Bizottság elutasította az allokációs módszer alkalmazása kapcsán felhozott érveket, továbbá ebből következően az e módszer segítségével szolgáltatott adatokat is, hiszen megállapítást nyert, hogy ezek az adatok ellentmondanak az auditált könyvviteli adatoknak; helyettük a Bizottság a mentességi űrlap más táblázataiban található szükséges adatokból indult ki.
 (37)
 Végezetül a Bizottság a (34) preambulumbekezdésben említett számlákkal kapcsolatos felvetést észszerűnek találta, ezért a kérdéses számlákat a 60/40 teszt és a 25 %-os hozzáadottérték-teszt elvégzése során figyelmen kívül hagyta. Ennek nyomán a Bizottság megállapította, hogy a változtatás nem befolyásolta a végeredményt, azaz a Kínából beszerzett nyersanyag (kerékpáralkatrészek) még így is több mint 60 %-ot képviselt az összeszerelt termék alkatrészeinek összértékén belül, míg az összeszerelés során a termékbe beépített alkatrészek értéknövekedése így is kisebb volt, mint az előállítási költség 25 %-a.
 (38)
 Az érdekelt felek újabb tájékoztatását követően a City Cycle azt állítja, hogy a Bizottság nem vette figyelembe azt a körülményt, hogy a City Cycle mint kerékpárgyártó vállalat a Srí Lanka-i belföldi piacon régóta jelen van, és a Srí Lanka-i vámigazgatás ellenőrzése alatt működik. Ezt az állítást a Bizottság elutasítja, mert a jelenlegi, az alaprendelet 13. cikke alapján végzett értékelés szempontjából irreleváns.
 (39)
 A fentiekből következően a Bizottság az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti 60/40 teszt és 25 %-os hozzadottérték-teszt elvégzése kapcsán követett számítási módszerre vonatkozó összes észrevételt elutasította.
 5. Mentesség iránti kérelem
 (40)
 mivel a vállalat nem tanúsított kellő együttműködést és a saját maga által rendelkezésre bocsátott adatok alapján nem tudta bizonyítani, hogy nem játszotta ki az intézkedéseket, a Bizottságnak az alaprendelet 13. cikk (4) bekezdése alapján nem állt módjában megalapozottnak tekinteni a City Cycle mentesség iránti kérelmét.
 6. Az érdekelt felek észrevételei
 (41)
 A Bizottság a City Cycle-tól és az uniós gazdasági ágazat képviselőitől kapott beadványokat.
 (42)
 A City Cycle azt állította, hogy a Bizottság nem változtathatja meg az összeszerelési tevékenységgel kapcsolatos ténymegállapításait, hiszen a vitatott rendelet kimondta, hogy az összeszerelési tevékenység létezése Srí Lanka esetében nem került megállapításra, és ezt a ténymegállapítást egyetlen fél sem vitatta a bíróságok előtt. Ezt az állítást a vállalat az érdekelt felek tájékoztatását követően megismételte. A fentiekben ismertetett megfontolások alapján az állítást el kell utasítani.
 (43)
 A Bizottság megjegyzi, hogy a vállalat saját adatai, amelyeket saját maga bocsátott rendelkezésre és különösen azok hiányos volta, lehetetlenné tették annak megállapítását, hogy a City Cycle valóban gyártónak minősül, illetőleg hogy az általa végzett összeszerelési tevékenység nem képez kijátszást megvalósító gyakorlatot. Emiatt a vállalat nem mentesíthető a kijátszásellenes vám hatálya alól. A vállalat saját adatai azt mutatták, hogy a Kínából beszerzett nyersanyag (kerékpáralkatrészek) több mint 60 %-ot képviselt az összeszerelt termék alkatrészeinek összértékén belül, míg az összeszerelés során a termékbe beépített alkatrészek értéknövekedése kisebb volt, mint az előállítási költség 25 %-a. Az alacsony szintű együttműködést figyelembe véve ezek a bizonyítékok úgy tekinthetők, hogy kijátszást megvalósító gyakorlat létezéséről tanúskodnak az országban.
 (44)
 A City Cycle felvetette továbbá, hogy a Bizottság végleges rendelet újbóli elfogadása vagy a vitatott rendelet módosítása érdekében nem teheti meg azt, hogy értesítés útján nyitja meg újra a vizsgálatot, mert az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Bizottság kijátszásellenes vizsgálatot csak bizottsági rendelet útján indíthat. Emellett azt is felvetette, hogy a Bizottságnak akkor is formális rendeletet kell elfogadnia, ha úgy ítéli meg, hogy a bíróságok nem semmisítették meg a teljes eljárást.
 (45)
 Ezt a felvetést a vállalat az érdekelt felek tájékoztatását követően megismételte. A City Cycle azt állította különösen, hogy a kijátszásellenes vizsgálat értesítés útján történő újbóli megindítása korlátozza a hatékony bírói jogvédelemhez való jogát. Ezt az érvet a Bizottság elutasította, mert az értesítés csupán előkészítő aktus, és a City Cycle a hatékony bírói jogvédelemhez való jogát e rendelettel szemben gyakorolhatja.
 (46)
 Fel kell továbbá hívni a figyelmet arra, hogy a Bizottság nem új vizsgálatot indított, hanem csupán újból megindította a kijátszásellenes intézkedések elfogadásához vezető vizsgálatot annak érdekében, hogy keretében orvosolja a Bíróság által az ítéletében megjelölt szabálytalanságokat.
 (47)
 A City Cycle emellett azt is felvetette, hogy kerékpár-behozatalainak nyilvántartásba vétele ténybeli hibán és helytelen érvelésen alapul, mert a vitatott rendelet nem mondja ki, hogy a City Cycle összeszerelési tevékenységet végez. Ennek alapján azt állította, hogy nem teljesültek a nyilvántartásbavételi kötelezettséget elrendelő rendelet elfogadásának feltételei.
 (48)
 Ahogyan azonban azt a (24) preambulumbekezdés elmagyarázza, a vizsgálat újbóli megindításakor megerősítést nyert, hogy már az intézkedések 2013-as kiterjesztéséhez vezető vizsgálatban elemzett időszakkal kapcsolatos vállalati szintű bizonyítékok a kijátszást megvalósító gyakorlat meglétéről tanúskodtak. Emellett a dömpingellenes aktusok eredményességének megóvását biztosítani hivatott kijátszásellenes aktusok sajátos természetéből fakadóan a behozatalok nyilvántartásba vétele szokásos eszköze ezen eredményesség növelésének. Ezért a Bizottság elutasította a City Cycle azon állítását, hogy nem teljesültek a nyilvántartásbavételi kötelezettséget elrendelő rendelet elfogadásának feltételei.
 (49)
 Mindemellett a City Cycle arra kérte a Bizottságot, hogy – a City Cycle-ra kiterjedően is – helyezze hatályon kívül a Srí Lankáról érkező kerékpár-behozatalra kivetett kijátszásellenes vámokat.
 (50)
 Ezzel összefüggésben megjegyzendő, hogy a City Cycle nem jelölte meg, milyen jogalapra támaszkodva kellene a Bizottságnak hatályon kívül helyeznie a Srí Lankáról érkező kerékpár-behozatalra bevezetett kijátszásellenes intézkedéseket. A (3) és a (4) preambulumbekezdés tanúsága szerint az ítélet a vitatott rendeletet nem teljes egészében, hanem csupán a City Cycle-t érintő részeiben semmisítette meg. Ezért a Bizottság ezt a kérést elutasította.
 (51)
 Az érdekelt felek tájékoztatását követően a City Cycle felvetette, hogy indokolatlan a nyilvántartásba vétel megkezdésének napjától visszamenőleg kiterjeszteni ismételten az eredeti intézkedéseket a City Cycle-ra, és a Bizottság nem vethet ki vámot az eredeti intézkedések időtartamán túlra, figyelemmel arra, hogy az eredeti intézkedések a vitatott rendelet elfogadása után öt évvel, azaz 2018. május 28-án hatályukat vesztik. Ezt a felvetést a vállalat az érdekelt felek újabb tájékoztatását követően megismételte.
 (52)
 A Bíróság következetes ítélkezési gyakorlata szerint a dömpingellenes vámot kiterjesztő rendelet kizárólagos célja a vám eredményességének biztosítása és kijátszásának megakadályozása. Ebből következően a végleges dömpingellenes vámot kiterjesztő intézkedés pusztán kiegészítése a vámot megállapító eredeti aktusnak, és a végleges intézkedések alkalmazásának eredményességét védi.
 (53)
 Ahogyan azt ezen rendelet (2) preambulumbekezdése megjelöli, a dömpingellenes intézkedéseknek egyebek mellett a City Cycle-tól érkező, Srí Lankáról az Unió piacára irányuló kivitelre történő kiterjesztése a Kínából származó kerékpárok behozatalára bevezetett intézkedésekre vonatkozóan az alaprendelet 13. cikke szerint lefolytatott kijátszásellenes vizsgálatot követően történt. Ebből következően a vitatott rendelettel bevezetett kijátszásellenes intézkedések mindaddig hatályban maradnak, ameddig a Kínából érkező kerékpárok behozatalára vonatkozó eredeti intézkedések hatályosak. Tehát azt a felvetést, hogy a Bizottság 2018. május 28-án túlra nem vezethet be intézkedéseket a City Cycle-tól érkező, Srí Lankáról az Unióba irányuló kivitelre, el kell utasítani, mert az alaprendelet 13. cikkének félreértésén alapul.
 (54)
 Emellett az érdekelt felek újabb tájékoztatását követően a City Cycle felvetette, hogy a Bizottság az exportőrök által folytatott, kijátszást megvalósító gyakorlat friss újraértékelése nélkül nem hosszabbíthatja meg a végtelenségig a kijátszásellenes vámok hatályát, miközben a kínai exportőrök által folytatott, dömpinget megvalósító gyakorlatot ötévenként újraértékeli.
 (55)
 Ezt a felvetést el kell utasítani, mert az alaprendelet 11. és 13. cikkének félreértésén alapul. A Bizottság a hatályban lévő dömpingellenes intézkedéseket az uniós gazdasági ágazat kérelmére értékeli újra. Ha ilyen kérelem nem érkezik hozzá, a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések az ötéves időszak végén hatályukat vesztik. A kijátszásellenes intézkedések, ahogyan azt az (53) preambulumbekezdés elmagyarázza, mindaddig hatályban maradnak, amíg az eredeti intézkedések hatályosak. Ugyanakkor a hatályban lévő kijátszásellenes intézkedések is újraértékelhetők, ha azt a kijátszásellenes intézkedédések hatálya alá tartozó vállalatok kérelmezik.
 D. AZ ÉRDEKELT FELEK TÁJÉKOZTATÁSA
 (56)
 A felek tájékoztatást kaptak azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság ismételten ki kívánja vetni az akár Srí Lankáról származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpároknak a City Cycle-tól érkező behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámot. Továbbá a felek lehetőséget kaptak arra, hogy a tájékoztatást követően adott határidőn belül észrevételeket tegyenek.
 (57)
 A Bizottság a felek által írásban előadott érveket mérlegelte és az indokolt mértékben figyelembe vette.
 E. AZ INTÉZKEDÉSEK BEVEZETÉSE
 (58)
 A fentiek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy helyénvaló az eredeti intézkedéseket ismét kiterjeszteni a Srí Lankán feladott, akár Srí Lankáról származóként, akár nem ilyenként bejelentett, jelenleg az ex 8712 00 30 és ex 8712 00 70 KN-kódok (TARIC-kódok: 8712003010 és 8712007091) alá tartozó, motor nélküli kerékpároknak (az áruszállításra szolgáló triciklit is beleértve, de az egykerekűek kivételével) a City Cycle Industriestől érkező behozatalára.
 (59)
 A dömpingellenes aktusok eredményességének megóvását biztosítani hivatott kijátszásellenes aktusok sajátos természetét figyelembe véve, valamint tekintettel arra, hogy a vizsgálat során beszerzett, a vállalat saját adatain alapuló bizonyítékok a kijátszást megvalósító gyakorlat létezését jelzik, a Bizottság úgy ítéli helyénvalónak, hogy az intézkedéseket a nyilvántartásba vétel megkezdésének napjától vezesse ismételten be,
 (60)
 Ez a rendelet összhangban van az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 (1) A Bizottság a Kínai Népköztársaságból származó, motor nélküli kerékpárok (az áruszállításra szolgáló triciklit is beleértve, de az egykerekűek kivételével) behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot kiterjeszti a Srí Lankán feladott, akár Srí Lankáról származóként, akár nem ilyenként bejelentett, jelenleg az ex 8712 00 30 és ex 8712 00 70 KN-kódok (TARIC-kódok: 8712003010 és 8712007091) alá tartozó, motor nélküli kerékpároknak (az áruszállításra szolgáló triciklit is beleértve, de az egykerekűek kivételével) a City Cycle Industriestől (TARIC-kiegészítő kód: B131) érkező behozatalára.
 (2) Az e cikk (1) bekezdésében kivetett vámot az (EU) 2017/678 végrehajtási rendelet 1. cikke alapján nyilvántartásba vett, Srí Lankán feladott, akár Srí Lankáról származóként, akár nem ilyenként bejelentett behozatalok tekintetében be kell szedni.
 2. cikk
 A vámhatóságok a behozataloknak az (EU) 2017/678 végrehajtási rendelet 1. cikkében elrendelt nyilvántartásba vételét megszüntetik.
 3. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2018. január 9-én.
 a Bizottság részéről
 az elnök
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) HL L 176., 2016.6.30., 21. o.
 (2) A Tanács 990/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. október 3.) a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 261., 2011.10.6., 2. o.).
 (3) A Tanács 501/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 29.) a 990/2011/EU végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatalára történő kiterjesztéséről (HL L 153., 2013.6.5., 1. o.).
 (4) T-413/13. sz. ügy, City Cycle Industries kontra Tanács.
 (5) HL C 146., 2015.5.4., 38. o.
 (6) C-260/15. P. sz. ügy, Tanács kontra City Cycle Industries.
 (7) C-254/15. P. sz. ügy, Bizottság kontra City Cycle Industries.
 (8) C-248/15. P. sz. ügy, Maxcom kontra City Cycle Industries.
 (9) A C-247/15. P., C-253/15. P. és C-259/15. P. sz. egyesített ügyekben ugyanaznap hozott ítéletében a Bíróság megsemmisítette a Törvényszék 2015. március 19-i T-412/13. sz., Chin Haur Indonesia PT kontra az Európai Unió Tanácsa ügyben hozott ítéletét (3), és elutasította a Chin Haur által az 501/2013/EU rendelet megsemmisítése érdekében benyújtott keresetet. Ebben az ügyben a Bíróság az ítéletének 98. pontjában megállapította, hogy a Tanács megfelelően kifejtette a kijátszásra irányuló gyakorlat indonéziai meglétére vonatkozó bizonyítékait.
 (10) T-2/95. sz. ügy, Industrie des poudres sphériques (IPS) kontra Tanács, EBHT 1998., II-3939. o.
 (11) C-458/98. P. sz. ügy, Industrie des poudres sphériques (IPS) kontra Tanács, EBHT 2000., I-08147. o.
 (12) Értesítés a Törvényszék T-413/13. sz. City Cycle Industries kontra Tanács ügyben hozott 2015. március 19-i ítéletéről, valamint a Bíróságnak a 990/2011/EU végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatalára történő kiterjesztéséről szóló 501/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelettel kapcsolatos C-248/15. P. sz., C-254/15. P. sz. és C-260/15. P. sz. ügyekben hozott 2017. január 26-i ítéletéről (2017/C 113/05., HL C 113., 2017.4.11., 4. o.).
 (13) A Bizottság (EU) 2017/678 végrehajtási rendelete (2017. április 10.) a Srí Lankán feladott, akár Srí Lankáról származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpároknak a Srí Lanka-i City Cycle Industries vállalkozást érintő behozatala tekintetében történő nyilvántartásba vételének elrendeléséről (HL L 98., 2017.4.11., 7. o.).


type: other

text:
Dispõe sobre identificação das funções de Chefia específicas da carreira de Investigador de Polícia e dá outras providências
 GERALDO ALCKMIN, GOVERNADOR DO ESTADO DE SÃO PAULO, no uso de suas atribuições legais, e com fundamento no § 1o do artigo 11 da Lei Complementar no 547, de 24 de junho de 1988,
 Artigo 1o - Para fins de atribuição da gratificação "pro labore", a que se refere o artigo 11 da Lei Complementar no 547, de 24 de junho de 1988, e alterações posteriores, ficam caracterizadas como específicas da carreira de Investigador de Polícia, as funções constantes dos Anexos I a III, que fazem parte integrante deste decreto, destinadas às unidades policiais da Secretaria da Segurança Pública, criadas nos artigos 1o dos Decretos no 44.861, de 28 de abril de 2000 , no 45.952, de 26 de julho de 2001 , no 46.839, de 19 de junho de 2002 , no 48.427, de 7 de janeiro de 2004 e a reclassificada pelo artigo 1o do Decreto no 45.215, de 19 de setembro de 2000 .
 Artigo 2o - Fica excluído o inciso III do artigo 1o do Decreto no 28.970, de 4 de outubro de 1988, alterado pelo artigo 3o do Decreto no 44.746, de 9 de março de 2000 , em virtude da transferência da Divisão Policial de Portos, Aeroportos, Proteção ao Turista e Dignitários, da Delegacia Geral de Polícia para o Departamento de Identificação e Registros Diversos da Polícia Civil - DIRD, nos termos do artigo 1o do Decreto no 48.218, de 5 de novembro de 2003 .
 Artigo 3o - Em decorrência do disposto nos artigos anteriores, os incisos IX, XII e XIX do artigo 1o do Decreto no 28.970, de 04 de outubro de 1988, alterado pelo artigo 3o do Decreto no 44.746, de 9 de março de 2000 , passam a vigorar com a seguinte redação:
 (*) Redação dada pelo Decreto no 50.563, de 23 de fevereiro de 2006
 "XII - no Departamento de Polícia Judiciária de São Paulo Interior - DEINTER 3 - Ribeirão Preto, 88 (oitenta e oito) de Investigador de Polícia Chefe, destinadas:
 g) 1 (uma) a cada uma das Delegacias de Polícia de Investigações sobre Entorpecentes e de Investigações Gerais, das Delegacias Seccionais de Polícia de: Araraquara, Barretos, Bebedouro, Franca, Ribeirão Preto, São Carlos, São Joaquim da Barra e Sertãozinho, totalizando 16 (dezesseis);". (NR)
 Artigo 4o - As despesas decorrentes da aplicação deste decreto, correrão à conta das dotações próprias consignadas no orçamento da Secretaria da Segurança Pública.
 Artigo 5o - Este decreto entra em vigor na data de sua publicação, retroagindo seus efeitos à data da efetiva instalação e reclassificação das unidades policiais de que trata o artigo 1o deste decreto.
 Palácio dos Bandeirantes, 23 de maio de 2005
 Delegacias de Polícia dos 1o e 2o Distritos Policiais de Barueri Investigador de Polícia Chefe
 Delegacia de Polícia do 1o Distrito Policial de Itaquaquecetuba Investigador de Polícia Chefe
 Delegacia de Polícia do Município de Cravinhos Investigador de Polícia Chefe
 Delegacia de Polícia do Porto de Santos da Divisão Policial de Portos, Aeroportos, Proteção ao Turista e Dignitários Investigador de Polícia Chefe
 Atualizado em: 25/11/2013 17:14


jurisdiction: EU

text:
 15.5.2013
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 130/19
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 444/2013
 zo 7. mája 2013
 o zatriedení určitého tovaru do kombinovanej nomenklatúry
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 2658/87 z 23. júla 1987 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 1 písm. a),
 keďže:
 (1)
 S cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie kombinovanej nomenklatúry, ktorá tvorí prílohu k nariadeniu (EHS) č. 2658/87, je potrebné prijať opatrenia týkajúce sa zatriedenia tovaru uvedeného v prílohe k tomuto nariadeniu.
 (2)
 V nariadení (EHS) č. 2658/87 sa ustanovili všeobecné pravidlá výkladu kombinovanej nomenklatúry. Tieto pravidlá sa takisto uplatňujú na akúkoľvek inú nomenklatúru, ktorá sa na kombinovanej nomenklatúre celkovo alebo čiastočne zakladá, alebo ktorá k nej pridáva akékoľvek ďalšie rozdelenie a ktorá je ustanovená v osobitných ustanoveniach Únie s ohľadom na uplatňovanie colných a iných opatrení vzťahujúcich sa na obchod s tovarom.
 (3)
 Podľa uvedených všeobecných pravidiel by sa tovar opísaný v stĺpci 1 tabuľky uvedenej v prílohe mal zatriediť pod číselný znak KN uvedený v stĺpci 2 na základe dôvodov uvedených v stĺpci 3 danej tabuľky.
 (4)
 Je potrebné umožniť, aby sa držiteľ záväznej informácie o nomenklatúrnom zatriedení, ktorú vydali colné orgány členských štátov v súvislosti so zatriedením tovaru podľa kombinovanej nomenklatúry, ale ktorá nie je v súlade s týmto nariadením, mohol na túto informáciu aj naďalej odvolávať počas troch mesiacov podľa článku 12 ods. 6 nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva (2).
 (5)
 Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre colný kódex,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 Tovar opísaný v stĺpci 1 tabuľky uvedenej v prílohe sa zatriedi v rámci kombinovanej nomenklatúry podľa číselného znaku KN uvedeného v stĺpci 2 tejto tabuľky.
 Článok 2
 Na záväzné informácie o nomenklatúrnom zatriedení tovaru vydané colnými orgánmi členských štátov, ktoré nie sú v súlade s týmto nariadením, je možné odvolávať sa aj naďalej počas troch mesiacov podľa článku 12 ods. 6 nariadenia (EHS) č. 2913/92.
 Článok 3
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 7. mája 2013
 Za Komisiu v mene predsedu
 Algirdas ŠEMETA
 člen Komisie
 (1) Ú. v. ES L 256, 7.9.1987, s. 1.
 (2) Ú. v. ES L 302, 19.10.1992, s. 1.
 PRÍLOHA
 Opis tovaru
 Zatriedenie
 (číselný znak KN)
 Odôvodnenie
 (1)
 (2)
 (3)
 Výrobok je žltý až žltohnedý prášok s obsahom (v hmotn. %):
 bielkovín
 62,5
 škrobu/glukózy
 7
 vlhkosti
 9
 hrubej vlákniny
 3,9
 tuku
 1,1
 popola
 6
 Výrobok sa získava z odtučnených sójových bôbov po extrakcii oleja, ďalším extrahovaním vodou a etanolom s cieľom odstrániť rozpustné uhľohydráty a minerály.
 Výrobok nie je vhodný na ľudskú spotrebu, používa sa ako krmivo pre zvieratá.
 2309 90 31
 Zatriedenie je určené všeobecnými pravidlami 1 a 6 na interpretáciu kombinovanej nomenklatúry, poznámkou 1 ku kapitole 23 a znením číselných znakov KN 2309, 2309 90 a 2309 90 31.
 Výrobok je bielkovinový koncentrát a nie je zostatkom priamo vzniknutým extrakciou sójových bôbov. Zatriedenie do položky 2304 je preto vylúčené.
 Tento výrobok sa získava spracovaním odtučnených sójových bôbov tak, že stráca podstatné vlastnosti pôvodnej suroviny (pozri poznámku 1 ku kapitole 23 a vysvetlivky k harmonizovanému systému k položke 2309).
 Výrobok nie je vhodný na ľudskú spotrebu a je určený výlučne ako krmivo pre zvieratá. Výrobok sa preto má zatriediť pod číselný znak KN 2309 90 31 ako ostatné prípravky druhu používaného ako krmivo pre zvieratá.


type: wikipedia

text:
 Събития
 2 януари – 66 души загиват при срутване на стълбище по време на футболния мач между Рейнджърс и Селтик в Глазгоу, Шотландия.
 2 януари – Въвежда се забрана на рекламите с цигари по телевизията в САЩ.
 24 януари – Гвинейското правителство осъжда на смърт 92 гвинееца, които са се опитали да помогнат на португалски войски да се приземят през ноември 1970. 72 са осъдени на доживотен принудителен труд. 58 от осъдените са обесени на следващия ден.
 31 януари – излита Аполо 14, командван от Алън Шепърд.
 Пакистан напада Индия.
 Бангладеш става нация.
 18 май – Приета е нова Конституция на Народна република България (1971), известна още като Живковата конституция.
 27 май – Със заповед No 9 – 4 на Министерството на народната просвета в град Бургас е открита Природоматематическа гимназия „Академик Никола Обрешков“.
 15 август – шокът Никсън – президентът Никсън заявява, че САЩ няма да обменят долари срещу злато при фиксирана стойност и де факто спират да изпълняват споразумението от Бретън Удс. Освен това се въвежда замразяване на цени, заплати и наеми за период от 90 дни
 Родени
 Алекс Малеев, български художник
 Анди Ремик, британски писател
 Ивайло Иванов, български писател
 Мирослав Теллалов, съосновател на рок-пънк група Хиподил
 Стефан Василев, български футболист
 Ху Хайфън, китайски предприемач
 Цутому Нихей, японски манга създател
 Юнас Де Йер, шведски журналист
 10 януари – Камелия, българска попфолк певица
 17 януари – Ричард Бърнс, британски автомобилен състезател
 18 януари – Джонатан Дейвис, американски музикант
 20 януари – Петя Пендарева, българска лекоатлетка
 21 януари – Алан МакМанъс, шотландски играч на снукър
 22 януари – Светлин Нончев, български футболист
 23 януари – Йордан Ефтимов, български поет и литературовед
 24 януари – Дион Томас, американски баскетболист
 26 януари – Айгюн Кязимова, азербайджанска певица
 27 януари – Владимир Петков, български шахматист
 28 януари – Наталия Николаева, български журналист
 5 февруари – Терезия Мора, немско-унгарска писателка
 15 февруари
 Виргиния Здравкова, български моден дизайнер
 Рей Сефо, новозеландски кикбоксьор
 Рене О'Конър, американска актриса
 17 февруари – Васил Спасов, български шахматист
 17 февруари – Карлос Гамара, парагвайски футболист
 18 февруари – Хайди Марк, американска актриса
 20 февруари – Яри Литманен, финландски футболист
 21 февруари – Абдулрахман Акра, палестински поет и писател
 22 февруари – Михаил Юмерски, български футболист
 26 февруари – Красимир Бислимов, български футболист
 27 февруари – Атанас Пенев, български рок певец
 4 март – Ясен Атанасов, български писател
 10 март – Нелина, българска попфолк певица
 11 март – Румен Боев, български футболист
 19 март – Хосе Кардосо, парагвайски футболист
 22 март – Асен Блатечки, български актьор
 23 март – Павел Цветков, български поет
 24 март – Генади Симеонов, български футболист
 25 март – Станислава Павлова, българска скиорка
 27 март – Дейвид Култард, британски автомобилен състезател
 2 април – Луна, българска попфолк певица
 5 април – Симона Кавалари, италианска актриса
 7 април – Гийом Депардийо, френски актьор († 2008 г.)
 9 април – Жак Вилньов, канадски пилот от Формула 1
 11 април – Оливер Ридел, немски музикант
 17 април
 Хосе Севальос Старши, еквадорски футболист
 Давид Вагнер, немски писател
 19 април – Атанас Сребрев, български актьор и певец
 24 април – Красимир Радков, български актьор
 26 април – Красимир Свиленов, български футболист
 28 април – Марин Бодаков, български поет († 2021 г.)
 29 април – Димитър Карадалиев, български футболист
 1 май – Калоян Чакъров, български футболист
 2 май – Бъз Калкинс, американски автомобилен състезател
 8 май – Кендис Найт, американска певица
 10 май – Ким Чен Нам, син на севернокорейския лидер Ким Чен Ир
 14 май – София Копола, американска режисьорка
 15 май – Диян Божилов, български футболист
 17 май – Максима Нидерландска, принцеса на Нидерландия
 22 май – Соня Васи, български модел, моден дизайнер и певица
 27 май – Филип Теофоолу, български футболист
 29 май – Габриела Коневска, политик от Република Македония
 30 май – Станислава Армутлиева, български продуцент, председател на Управителния съвет на БАМП
 1 юни – Марио Симаро, кубински актьор
 3 юни – Луиджи Ди Биаджо, италиански футболист
 5 юни – Марк Уолбърг, американски актьор
 14 юни – Катрин Рьогла, австрийска писателка
 15 юни – Златомир Загорчич, сръбски футболист, участва в българския нац. отбор
 16 юни – Тупак Шакур, американски музикант († 1996 г.)
 18 юни – Аранча Санчес-Викарио, испанска тенисистка
 20 юни – Джош Лукас, американски актьор
 21 юни
 Анет Олзон, шведска певица
 Фарид Мондрагон, колумбийски футболист
 29 юни – Антъни Хамилтън, английски играч на снукър
 1 юли – Джулиан Никълсън, американска актриса
 9 юли – Марк Андрийсън, американски програмист и изобретател
 15 юли – Александър Делчев, български шахматист
 24 юли – Дино Баджо, италиански футболист
 28 юли
 Дрю Карпишин, канадски писател и сценарист
 Иан МакКълох, английски играч на снукър
 29 юли – Стефания Колева, българска актриса
 7 август – Димитър Ганчев, български предприемач
 11 август – Лидия Димковска, македонска писателка
 12 август – Пийт Сампрас, американски тенисист
 13 август – Владимир Вдовиченков, руски актьор
 16 август – Рулон Гарднър, американски борец
 18 август – Марк Дегенс, немски писател
 24 август – Антоанета Френкева, българска плувкиня
 25 август – Джилберто Симони, италиански колоездач
 27 август – Иван Иванов, български щангист
 1 септември – Хакан Шюкюр, турски футболист
 2 септември – Киетил Андре Аамод, норвежки скиор
 6 септември – Долорес О’Риърдън, ирландски музикант
 8 септември
 Дейвид Аркет, американски актьор
 Даниел Петров, български боксьор
 Николай Желязков, български футболист
 Румен Славов, български футболист
 13 септември – Горан Иванишевич, хърватски тенисист
 17 септември – Сергей Барбарез, босненски футболист
 18 септември
 Ланс Армстронг, американски велосипедист
 Джейда Пинкет Смит, американска актриса и певица
 20 септември – Хенрик Ларсон, шведски футболист
 6 октомври – Димчо Беляков, български футболист
 15 октомври
 Стойчо Стоилов, български футболист
 Нико Ковач, хърватски футболист
 16 октомври – Димитър Чобанов, български футболист
 17 октомври – Дениз Уур, турска актриса
 18 октомври – Ян Вагнер, немски писател
 20 октомври – Симеон Варга, унгарски политик, постоянен наблюдател от българската малцинствена квота в Националното събрание на Унгария
 25 октомври – Костадин Герганчев, български футболист
 5 ноември – Джони Грийнуд, британски музикант
 7 ноември – Александър Янакиев, български футболист
 10 ноември – Холи Блек, американска писателка
 17 ноември – Майкъл Адамс, британски шахматист
 22 ноември – Витомир Вутов, български футболист
 25 ноември – Кристина Апългейт, американска актриса
 29 ноември – Стойко Вълчев, автомобилен състезател
 1 декември – Крис Венс, австралийски актьор
 2 декември – Франческо Толдо, италиански футболист
 3 декември – Мартин Стоев, български волейболист и треньор
 6 декември – Рихард Крайчек, холандски тенисист
 7 декември – Владимир Акопян, арменски шахматист
 11 декември – Арбен Хавальов, български бизнесмен и политик, основател и председател на партия Бригада
 16 декември – Пол ван Дайк, германски DJ
 19 декември – Фиген Юксекдаг, съпредседател на Демократичната партия на народите в Турция (2014 – 2017)
 29 декември
 Доминик Дейл, уелски играч на снукър
 Иво Сиромахов, български писател
 Починали
 Стефан Грудев, български писател и драматург (р. 1900 г.)
 3 януари – Александър Миленков, български художник (р. 1882 г.)
 10 януари – Коко Шанел, френска дизайнерка
 18 януари – Месру Мехмедов, български диригент (* 1935)
 1 февруари – Амет-хан Султан, съветски летец
 1 февруари – Александър Андреев, български скулптор (р. 1879)
 7 февруари – Александър Бегажев, български журналист (р. 1898)
 16 февруари – Александър Стаменов, български художник (р. 1905)
 26 февруари – Фернандел, френски актьор и комик (р. 1903 г.)
 1 март – Иван Снегаров, български историк (р. 1883 г.)
 7 март – Кирил, български патриарх (р. 1901 г.)
 8 март – Харолд Лойд, американски актьор (р. 1893 г.)
 6 април – Игор Стравински, руски композитор, диригент
 25 април – Анастас Дудулов, български скулптор
 1 юни – Райнхолд Нибур, американски теолог
 18 юни – Паул Карер, швейцарски биохимик (р. 1889 г.)
 30 юни – Георги Аспарухов, български футболист (p. 1943)
 30 юни – Никола Котков, български футболист (р. 1938 г.)
 3 юли – Цветан Стоянов, български преводач и писател (р. 1930 г.)
 3 юли – Джим Морисън, американски рок-музикант и поет (р. 1943 г.)
 6 юли – Луис Армстронг, американски музикант (р. 1901 г.)
 14 юли – Димитър Силяновски, български юрист
 28 август – Джефри Лорънс, британски юрист
 11 септември – Никита Хрушчов, съветски политик (р. 1894 г.)
 20 септември – Георгиос Сеферис, гръцки поет (р. 1900 г.)
 21 октомври – Йосиф Цанков, български композитор (р. 1911 г.)
 24 октомври – Христо Лилков, български военен деец и политик
 25 октомври – Михаил Янгел, съветски инженер
 10 ноември – Гюрга Пинджурова, българска певица
 15 ноември – Рудолф Абел, Съветски разузнавач
 29 ноември – Васил Захариев, български график и изкуствовед
 9 декември – Ралф Бънч, американски политолог
 13 декември – Иван Башев, български политик
 21 декември – Паша Христова, българска певица (р. 1946 г.)
 Нобелови награди
 Физика – Денис Габор
 Химия – Герхард Херцберг
 Физиология или медицина – Ърл Съдърланд
 Литература – Пабло Неруда
 Мир – Вили Брант
 Икономика – Саймън Кузнец
 Вижте също
 календара за тази година


type: contracts

text:
 30.10.2014
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 310/3
 DECYZJA WSPÓLNEGO KOMITETU EOG
 NR 64/2014
 z dnia 16 maja 2014 r.
 zmieniająca załącznik I (Sprawy weterynaryjne i fitosanitarne) do Porozumienia EOG
 WSPÓLNY KOMITET EOG,
 uwzględniając Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym (zwane dalej „Porozumieniem EOG”), w szczególności jego art. 98,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 W Porozumieniu EOG należy uwzględnić decyzję wykonawczą Komisji 2013/445/UE z dnia 29 sierpnia 2013 r. zmieniającą załącznik E do dyrektywy Rady 91/68/EWG w odniesieniu do wzorów świadectw zdrowia dla wewnątrzunijnego handlu owcami i kozami oraz wymogów zdrowotnych w odniesieniu do trzęsawki (1).
 (2)
 Niniejsza decyzja dotyczy prawodawstwa w zakresie żywych zwierząt z wyłączeniem ryb i zwierząt akwakultury. Prawodawstwa dotyczącego tych kwestii nie stosuje się do Islandii, jak określono w załączniku I do Porozumienia EOG rozdział I część wprowadzająca ust. 2. Niniejszej decyzji nie stosuje się zatem do Islandii.
 (3)
 Niniejsza decyzja dotyczy prawodawstwa w zakresie zagadnień weterynaryjnych. Prawodawstwa w zakresie zagadnień weterynaryjnych nie stosuje się do Liechtensteinu na czas rozszerzenia na Liechtenstein obowiązywania Umowy między Wspólnotą Europejską a Konfederacją Szwajcarską dotyczącej handlu produktami rolnymi, jak określono w dostosowaniach sektorowych do załącznika I do Porozumienia EOG. Niniejszej decyzji nie stosuje się zatem do Liechtensteinu.
 (4)
 Należy zatem odpowiednio zmienić załącznik I do Porozumienia EOG,
 PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DECYZJĘ:
 Artykuł 1
 W pkt 2 (dyrektywa Rady 91/68/EWG) w części 4.1 rozdziału I załącznika I do Porozumienia EOG dodaje się tiret w brzmieniu:
 „—
 32013 D 0445: decyzją wykonawczą Komisji 2013/445/UE z dnia 29 sierpnia 2013 r. (Dz.U. L 233 z 31.8.2013, s. 48).”
 Artykuł 2
 Tekst decyzji wykonawczej 2013/445/UE w języku norweskim, który zostanie opublikowany w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej, jest autentyczny.
 Artykuł 3
 Niniejsza decyzja wchodzi w życie z dniem 17 maja 2014 r., pod warunkiem dokonania wszystkich notyfikacji przewidzianych w art. 103 ust. 1 Porozumienia EOG (2), lub z dniem wejścia w życie decyzji Wspólnego Komitetu EOG włączającej do Porozumienia EOG rozporządzenie Komisji (UE) nr 630/2013 (3), w zależności od tego, która data jest późniejsza.
 Artykuł 4
 Niniejsza decyzja zostaje opublikowana w sekcji EOG i w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej.
 Sporządzono w Brukseli dnia 16 maja 2014 r.
 W imieniu Wspólnego Komitetu EOG
 Gianluca GRIPPA
 Przewodniczący
 (1) Dz.U. L 233 z 31.8.2013, s. 48.
 (2) Nie wskazano wymogów konstytucyjnych.
 (3) Dz.U. L 179 z 29.6.2013, s. 60.


text:
 Avis juridique important
 |
 21999D0171
 Decisión del Comité Mixto del EEE n° 171/1999, de 26 de noviembre de 1999, por la que se modifica el anexo XIII (Transportes) del Acuerdo EEE
 Diario Oficial n° L 061 de 01/03/2001 p. 0030 - 0030
 Decisión del Comité Mixto del EEEno 171/1999de 26 de noviembre de 1999por la que se modifica el anexo XIII (Transportes) del Acuerdo EEEEL COMITÉ MIXTO DEL EEE,Visto el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo, adaptado por el Protocolo por el que se adapta el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo, en adelante denominado "el Acuerdo", y, en particular, su artículo 98,Considerando lo siguiente:(1) El anexo XIII del Acuerdo fue modificado por la Decisión del Comité Mixto del EEE no 25/97, de 30 de abril de 1997(1).(2) Deberá incorporarse al Acuerdo la Decisión 1999/569/CE de la Comisión, de 28 de julio de 1999, relativa a los parámetros fundamentales del subsistemas de control y mando y señalización del sistema ferroviario transeuropeo de alta velocidad(2).DECIDE:Artículo 1Después del punto 37a (Directiva 96/48/CE del Consejo) del anexo XIII del Acuerdo se añadirá el punto siguiente:"37b. 399 D 0569: Decisión 1999/569/CE de la Comisión, de 28 de julio de 1999, relativa a los parámetros fundamentales del subsistema de control y mando y señalización del sistema ferroviario transeuropeo de alta velocidad (DO L 216 de 14.8.1999, p. 23), corregida en el DO L 236 de 7.9.1999, p. 38.".Artículo 2Los textos de la Decisión 1999/569/CE, corregida en el DO L 236 de 7.9.1999, en lenguas islandesa y noruega, anejos a las respectivas versiones lingüísticas de la presente Decisión, son auténticos.Artículo 3La presente Decisión entrará en vigor el 27 de noviembre de 1999, siempre que se hayan efectuado al Comité Mixto del EEE todas las notificaciones establecidas en el apartado 1 del artículo 103 del Acuerdo.Artículo 4La presente Decisión se publicará en la sección EEE y en el Suplemento EEE del Diario Oficial de las Comunidades Europeas.Hecho en Bruselas, el 26 de noviembre de 1999.Por el Comité Mixto del EEEEl PresidenteN. v. Liechtenstein(1) DO L 242 de 4.9.1997, p. 74.(2) DO L 216 de 14.8.1999, p. 23; corregida en el DO L 236 de 7.9.1999, p. 38.


text:
 Avviż Legali Importanti
 |
 12008M/PRO/31
 Verżjoni konsolidata tat-Trattat dwar l-Unjoni ewropea - PROTOKOLLI - Protokoll (nru 31) dwar l-importazzjonijiet fl-Unjoni ta' prodotti petrolifiċi raffinati fl-Antilles ta' l-Olanda
 Official Journal 115 , 09/05/2008 P. 0315 - 0317
 PROTOKOLL (Nru 31)DWAR L-IMPORTAZZJONIJIET FL-UNJONI TA' PRODOTTI PETROLIFIĊI RAFFINATI FL-ANTILLES TA' L-OLANDAIL-PARTIJIET KONTRAENTI GĦOLJA,WAQT LI JIXTIEQU jagħtu dettalji iktar kompleti dwar is-sistema ta' negozju applikabbli għall-importazzjonijiet fl-Unjoni ta' prodotti petrolifiċi raffinati fl-Antilles ta' l-Olanda,QABLU dwar id-dispożizzjonijet li ġejjin, li huma annessi mat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea u mat-Trattat dwar il-Funzjonament ta' l-Unjoni Ewropea:Artikolu 1Dan il-Protokoll huwa applikabbli għal prodotti petrolifiċi li jaqgħu taħt in-Nomenkaltura ta' Brussell numri 27.10, 27.11, 27.12, ex 27.13 (xama' tal-pitrolju, xama' petrolifika jew tax-shale u residwi tal-pitrolju) u 27.14, importati għall-użu fl-Istati Membri.Artikolu 2L-Istati Membri għandhom jimpenjaw irwieħhom li jagħtu lil prodotti petrolifiċi raffinati fl-Antilles ta' l-Olanda il-preferenzi tariffarji li jirriżultaw mill-Assoċjazzjoni ta' din ta' l-aħħar mal-Unjoni, taħt il-kondizzjonijiet previsti f'dan il-Protokoll. Dawn id-dispożizzjonijiet għandhom japplikaw ikunu xi jkunu r-regoli ta' l-oriġini applikati mill-Istati Membri.Artikolu 31. Meta l-Kummissjoni, fuq talba ta' Stat Membru jew fuq l-inizjattiva tagħha stess, tistabbilixxi li importazzjonijiet fl-Unjoni ta' prodotti petrolifiċi raffinati fl-Antilles ta' l-Olanda taħt is-sistema prevista fl-Artikolu 2 fuq qed jikkawżaw diffikultajiet reali fis-suq ta' Stat Membru wieħed jew iktar, għandha tiddeċiedi li dazji doganali fuq l-importazzjonijiet imsemmija għandhom jiġu introdotti, miżjuda jew introdotti mill-ġdid mill-Istati Membri in kwistjoni, sal-limitu u għal dak il-perjodu li jista' jkun meħtieġ sabiex tiġi sodisfatta dik is-sitwazzjoni. Ir-rati tad-dazji doganali hekk introdotti, miżjuda jew introdotti mill-ġdid ma jistgħux jaqbżu id-dazji doganali applikabbli għal pajjiżi terzi għal dawn l-istess prodotti.2. Id-dispożizzjonijiet tal-paragrafu 1 jistgħu fi kwalunkwe każ jiġu applikati meta l-importazzjonijiet fl-Unjoni ta' prodotti petrolifiċi raffinati fl-Antilles ta' l-Olanda jilħqu żewġ miljun tunnellata metrika f'sena.3. Il-Kunsill għandu jiġi nformat bid-deċiżjonijiet meħuda mill-Kummissjoni skond il-paragrafi 1 u 2, inklużi dawk diretti lejn ir-rifjut ta' talba minn Stat Membru. Il-Kunsill għandu, fuq talba ta' kull Stat Membru, jassumi responsabbiltà għall-kwistjoni u jista' fi kwalukwe ħin jemendhom jew jirrevokhom.Artikolu 41. Jekk Stat Membru jikkunsidra li importazzjonijiet ta' prodotti petrolifiċi raffinati fl-Antilles ta' l-Olanda, magħmula jew direttament jew permezz ta' Stat Membru ieħor taħt is-sistema prevista fl-Artikolu 2 fuq, qed jikkawżaw diffikultajiet reali fis-suq tiegħu u li azzjoni immedjata hi meħtieġa sabiex jiġu sodisfatti, jista' fuq l-inizjattiva tiegħu stess jiddeċiedi li japplika dazji doganali għal dawn l-importazzjonijiet, li r-rata tagħhom ma tistax taqbeż dawk tad-dazji doganali applikabbli għal pajjiżi terzi fir-rigward ta' l-istess prodotti. Għandu jinnotifika d-deċiżjoni tiegħu lill-Kummissjoni li għandha tiddeċiedi fi żmien xahar jekk il-miżuri meħuda mill-Istat għandhomx jinżammu jew għandhomx jiġu emendati jew ikkanċellati. Id-disposizzonijiet ta' l-Artikolu 3(3) għandhom ikunu applikabbli għal din id-deċiżjoni tal-Kummissjoni.2. Meta l-kwantitajiet ta' prodotti petrolifiċi raffinati fl-Antilles ta' l-Olanda importati jew direttament jew permezz ta' Stat Membru, taħt is-sistema prevista fl-Artikolu 2 fuq, fi Stat Membru jew Stati tal-KEE jeċċedu tul sena kalendarja it-tunnellaġġ li jidher fl-Anness ma' dan il-Protokoll, il-miżuri meħuda skond il-paragrafu 1 minn dak jew dawk l-Istati Membri għas-sena kurrenti għandhom jiġu kkunsidrati li huma ġustifikati; il-Kumissjoni għandha, wara li tassigura lilha nfisha li t-tunnellaġġ iffissat intlaħaq, tirreġistra formalment il-miżuri meħuda. F' dan il-każ l-Istati Membri l-oħra għandhom jastjenu milli jqiegħdu l-kwistjoni formalment quddiem il-Kunsill.Artikolu 5Jekk l-Unjoni tiddeċiedi li tapplika restrizzjonijiet kwantitattivi għal prodotti petrolifiċi, mingħajr distinzjoni ta' mnejn huma impurtati, dawn ir-restrizzjonijiet jistgħu ukoll jiġu applikati għal importazzjonijiet ta' dawn il-prodotti mill-Antilles ta' l-Olanda. F'dan il-każ għandu jingħata trattament preferenzjali lill-Antilles ta' l-Olanda meta pparagunata ma' pajjiżi terzi.Artikolu 61. Id-dispożizzjonijiet ta' l-Artikoli 2 u 5 għandhom jiġu riveduti mill-Kunsill, b'deċiżjoni unanima, wara konsultazjoni mal-Parlament Ewropew u l-Kummissjoni, meta definizzjoni komuni ta' oriġini għal prodotti petrolifiċi minn pajjiżi terzi u pajjiżi Assoċjati hija adottata, jew meta jittieħdu deċiżjonijiet fil-qafas ta' politika kummerċjali komuni għall-prodotti in kwistjoni jew meta hija stabbilita politika komuni għall-enerġija.2. Meta ssir din ir-reviżjoni, madanakollu, preferenzi ekwivalenti għandhom fi kwalunkwe każ jiġu mantnuti a favur ta' l-Antilles ta' l-Olanda f'forma xierqa u għal kwantità minima ta' 2.5 miljun tunnellata metrika ta' prodotti petrolifiċi.3. L-impenji ta' l-Unjoni fir-rigward ta' preferenzi ekwivalenti kif imsemmija fil-paragrafu 2 ta' dan l-Artikolu jistgħu, jekk meħtieġ, jitqassmu pajjiż b'pajjiż b'kont meħud tat-tunnellaġġ indikat fl-Anness ma' dan il-Protokoll.Artikolu 7Għall-implimentazzjoni ta' dan il-Protokoll, il-Kummissjoni hija responsabbli għall-mudell li ġej ta' importazzjonijiet fl-Istati Membri ta' prodotti petrolifiċi raffinati fl-Antilles ta' l-Olanda. L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni, li għandha tara li hija ċċirkolata, l-informazzjoni utli kollha għal dak l-għan skond il-kondizzjonijiet amministrattivi rakkomandati minnha.--------------------------------------------------


text:
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 202/303
 PRÓTACAL (Uimh. 23)
 MAIDIR LE CAIDREAMH EACHTRACH NA mBALLSTÁTI dTACA LE TEORAINNEACHA SEACHTRACHA A THRASNÚ
 TÁ NA hARDPHÁIRTITHE CONARTHACHA,
 AGUS AIRD Á TABHAIRT ACU ar a riachtanaí atá sé do na Ballstáit rialuithe éifeachtúla ag a dteorainneacha seachtracha a áirithiú, i gcomhar le tríú tíortha nuair is iomchuí,
 TAR ÉIS COMHAONTÚ ar na forálacha seo a leanas, a chuirfear i gceangal leis an gConradh ar an Aontas Eorpach agus leis an gConradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh:
 Beidh na forálacha ar na bearta maidir le teorainneacha seachtracha a thrasnú atá in Airteagal 77(2)(b) den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh gan dochar d'inniúlacht na mBallstát comhaontuithe a chaibidil nó a thabhairt i gcrích le tríú tíortha fad a dhéanfaidh siad dlí an Aontais agus comhaontuithe idirnáisiúnta ábhartha eile a urramú.


text:
 |
 52013PC0464
 Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS kalapüügivõimaluste jaotamise kohta Euroopa Liidu ja Gaboni Vabariigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) alusel /* COM/2013/0464 final - 2013/0215 (NLE) */
 SELETUSKIRI
 1. ETTEPANEKU TAUST
 Vastavalt nõukogu antud volitustele alustas Euroopa Komisjon Gaboni
 Vabariigiga läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ja Gaboni Vabariigi vahelise
 kalandussektorit käsitleva partnerluslepingu protokolli uuendamise üle.
 Läbirääkimiste tulemusena parafeerisid läbirääkijad 24. aprillil 2013 uue
 protokolli. Uus protokoll hõlmab kolmeaastast ajavahemikku alates protokolli
 ajutise kohaldamise kuupäevast, milleks on artikli 14 kohaselt uue protokolli
 allkirjastamise kuupäev.
 Lepingu protokolli peamine eesmärk on sätestada Euroopa Liidu laevade
 kalapüügivõimalused Gaboni vetes kalavarude kasutamata ülejäägi piires,
 lähtudes parimatest saadaolevatest teadusuuringute tulemustest ja järgides
 Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusi. Komisjon
 võttis muu hulgas aluseks sõltumatute välisekspertide poolt koostatud
 järelhindamise tulemused.
 Partnerluslepingu üldine eesmärk on tihendada koostööd Euroopa Liidu ja
 Gaboni Vabariigi vahel, et luua mõlema lepinguosalise huvides
 partnerlusraamistik säästva kalanduspoliitika ja kalavarude vastutustundliku
 kasutuse arenguks Gaboni kalapüügipiirkonnas.
 Eelkõige on protokolliga ette nähtud kalapüügivõimalused järgmiste
 kategooriate puhul:
 27 tuunikülmutusseinerit,
 8 ritvõngedega tuunipüügilaeva.
 Tuleks
 määrata kindlaks kalapüügivõimaluste jaotamispõhimõtted ELi liikmesriikide
 vahel. Sellest lähtuvalt teeb
 komisjon nõukogule ettepaneku käesolev määrus vastu võtta.
 2. HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD
 KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
 Huvitatud isikutega konsulteeriti ajavahemikku 2007–2013 hõlmanud
 protokolli hindamise raames. Liikmesriikide ekspertidega konsulteeriti ka
 tehnilistel koosolekutel. Konsultatsioonid kinnitasid huvi Gaboni Vabariigi
 kalandusprotokolli jätkumise vastu.
 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
 Käesolevat menetlust alustati paralleelselt menetlustega, mis hõlmavad
 nõukogu otsust protokolli ajutise kohaldamise kohta ning nõukogu otsust
 protokolli sõlmimise kohta.
 2013/0215 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU MÄÄRUS
 kalapüügivõimaluste jaotamise kohta Euroopa
 Liidu ja Gaboni Vabariigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks
 lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud
 kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) alusel
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
 lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
 ning arvestades järgmist:
 (1)
 Nõukogu kiitis Gaboni Vabariigi ja Euroopa Ühenduse
 vahelise kalandussektori partnerluslepingu heaks määrusega (EÜ) nr 450/2007[1].
 (2)
 Nõukogu võttis 7. novembril 2006 vastu otsuse (EÜ)
 nr 2006/788 kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta, mis käsitleb
 protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Gaboni Vabariigi
 vahelises Gaboni rannikuvetes kalastamise lepingus sätestatud
 kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks
 3. detsembrist 2005 kuni 2. detsembrini 2011) ajutist
 kohaldamist[2].
 (3)
 Liit on pidanud Gaboni Vabariigiga läbirääkimisi
 partnerluslepingu uue protokolli üle, millega nähakse ette liidu laevade
 kalapüügivõimalused Gaboni Vabariigi jurisdiktsiooni all olevates vetes.
 Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 24. aprillil 2013 uus protokoll.
 (4)
 Nõukogu võttis [...] vastu otsuse nr 2013/.../EL [täiendada]
 uue protokolli allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta.
 (5)
 Tuleks määrata kindlaks kalapüügivõimaluste
 jaotamispõhimõtted liikmesriikide vahel uue protokolli kohaldamise
 ajavahemikul.
 (6)
 Nõukogu 29. septembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr
 1006/2008 (mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks
 ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse
 vetele)[3]
 artikli 10 lõikega 1 on ette nähtud, et juhul kui selgub, et liidule uue
 protokolli kohaselt jaotatud kalapüügivõimalusi ei ole täielikult kasutatud,
 teavitab komisjon sellest asjaomaseid liikmesriike Kui liikmesriik ei vasta
 nõukogu määratud tähtajaks, käsitatakse seda kinnitusena, et asjaomase
 liikmesriigi laevad ei kasuta kõnealusel perioodil oma kalapüügivõimalusi
 täielikult. Kõnealune tähtaeg tuleks kindlaks määrata.
 (7)
 Selleks et liidu laevad saaksid kalapüügitegevust
 jätkata, on uue protokolli artikliga 14 nähtud ette, et kumbki lepinguosaline
 võib lepingut ajutiselt kohaldada alates selle allkirjastamise kuupäevast. Seega tuleks käesolevat
 määrust hakata kohaldama alates selle allkirjastamise kuupäevast,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
 Artikkel 1
 Euroopa Liidu ja Gaboni Vabariigi vahelise
 protokolliga (millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva
 kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline
 toetus) (edaspidi „protokoll”) kehtestatud kalapüügivõimalused on
 liikmesriikide vahel jaotatud järgmiselt:
 a) tuunikülmutusseinerid:
 Prantsusmaa 12 laeva
 Hispaania 15 laeva
 b) ritvõngedega tuunipüügilaevad:
 Hispaania 7 laeva
 Prantsusmaa 1 laev.
 Määrust
 (EÜ) nr 1006/2008 kohaldatakse, ilma et see piiraks Euroopa Ühenduse ja Gaboni
 Vabariigi vahelist kalandussektori partnerluslepingut.
 Kui
 lõikes 1 osutatud liikmesriikide püügiloataotlused ei hõlma kõiki neile protokolliga
 sätestatud püügivõimalusi, võtab komisjon määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10
 kohaselt arvesse mis tahes muu liikmesriigi püügiloataotlusi.
 Määruse
 (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 lõikes 1 osutatud tähtaeg, mille jooksul peavad
 liikmesriigid kinnitama, et nad ei kasuta lepingu alusel jaotatud
 kalapüügivõimalusi täielikult, on kümme tööpäeva arvestatuna kuupäevast, millal
 komisjon teatab neile, et kalapüügivõimalused ei ole ammendatud.
 Artikkel 2
 Käesolev
 määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu
 Teatajas.
 Määrust
 kohaldatakse alates protokolli allkirjastamise kuupäevast.
 Käesolev
 määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
 Brüssel,
 Nõukogu
 nimel
 eesistuja
 [1] ELT L
 109, 26.4.2007, lk 1.
 [2] ELT L 319,
 18.11.2006, lk 15.
 [3] ELT L
 286, 29.10.2008, lk 33.


text:
Justiniāns I, pazīstams arī kā Justiniāns Lielais (, , dzimis ap 482. gadu, miris ) bija viens no varenākajiem Bizantijas imperatoriem. Tiek uzskatīts par svēto pareizticīgo baznīcā. Pēdējais Bizantijas imperators kuram dzimtā valoda bija latīņu.
 Justiniāns kļuva par imperatoru 527. gada 1. augustā. Savas valdīšanas laikā organizēja karagājienus, lai atjaunotu vienotu Romas impēriju. Atņemot ostgotiem Romu, Justiniāns bija tuvu savam mērķim.
 Justiniāns I pazīstams kā tiesību sakārtotājs un t.s. Corpus Iuris Civilis radītājs. Šis tiesību avots ir atstājis ievērojamu iespaidu uz jurisprudences atdzimšanu viduslaiku Eiropā, kanoniskajām tiesībām, bet jo īpaši uz civiltiesību attīstību caur romiešu tiesību recepciju kontinentālajā Eiropā.
 Reliģijas jomā uzstājās kā pagānisma, citu reliģiju un kristietības novirzienu apspiedējs. 553. gadā imperatora vadībā notika Otrais Konstantinopoles koncils, kurā tika nosodīts ariānisms, nestoriānisms un monofizītisms. 529. gadā Justiniāns I slēdza hellēnistu filozofu skolas un akadēmijas. Justiniāna valdīšanas laikā 537. gadā Konstantinopolē tika pabeigta tā laika pasaules lielākā baznīca - Svētās Sofijas katedrāle.
 Augstāko uzplaukumu viduslaiku pirmajos gadsimtos Bizantija piedzīvoja imperatora Justiniāna I (527-565) valdīšanas laikā. Viņa lielākais sapnis bija Romas impērijas pabālējušā spožuma un varenības atjaunošana. Lai to piepildītu, bija jāveic iekšējas reformas un jāpakļauj barbaru valdnieki, kas valdīja bijušajās Rietumromas impērijas zemēs.
 Biogrāfija
 Justiniāns, dzimis Taurezimā (Tauresium, nocietināta apmetne mūsdienu Maķedonijā) zemnieka ģimenē, varas augstumus sasniedza, pateicoties sava tēvoča Justīna gādībai. Arī Justīns bija nācis no zemākajiem sabiedrības slāņiem. Savulaik viņš bija devies meklēt laimi uz Konstantinopoli, un tur viņam izdevās iekļūt imperatora gvardē, kur vēlāk, pateicoties drošsirdībai un labām karavīra iemaņām, viņš uzkalpojies līdz imperatora galvenā miesassarga un senatora amatam. 518. gadā, kad pēc imperatora nāves politiskie spēki nespēja vienoties par jauno kandidātu, kā kompromisa figūra tronī nonāca pusanalfabētiskais sirmgalvis Justīns, kam tolaik bija jau 68 gadi.
 Pirms vēl Justīns, kam pašam bērnu nebija, kāpa tronī, viņš uz Konstantinopoli atveda savu radinieku Justiniānu un to adoptēja. Justiniāns guva lielisku izglītību. Izcilu darbaspēju un neatlaidīga rakstura apveltīts, viņš kļuva par ļoti labu likumu un reliģisko jautājumu pārzinātāju. Taču reizē viņš bija arī ārkārtīgi godkārīgs un varaskārs.
 Justiniāna laikā sastādītais Corpus iuris civilis ir augstākais bizantiešu juridiskās domas sasniegums. Šajā kodeksā rada atspoguļojumu tās izmaiņas, kas notika impērijas ekonomiskajā un sociālajā dzīvē, tai skaitā — sieviešu tiesiskā stāvokļa uzlabošanās, vergu brīvlaišana u.tml. Justiniāna kodifikācija neradās vienā reizē un pats projekts veidojās vairākkārt. Abi datumi, kad sākās Novus codex sacerējums, ir 528. gada februārī un 534. gada decembrī, kad publicēja Codex repatitae praelectionis; arī Instituiones un Digesta nāca klajā pēdējos divos mēnešos 533. gadā.
 Pirmo reizi pozitīvo tiesību normās tika atzīta dabisko tiesību teorija, kas paredz, ka visi cilvēki ir no dabas līdztiesīgi, bet verdzība nav savienojama ar cilvēcisko dabu.
 Pateicoties rūpīgai romiešu— bizantiešu likumdošanas izstrādei: privātīpašuma princips, mantojuma tiesības, ģimenes tiesības, tirdzniecības — augļošanas operāciju regulēšana, Justiniāna "Kodekss" nav zaudējis savu nozīmi jurisprudencē arī jaunākajos laikos.
 Lai varētu labāk karot Rietumos, Justinians 532. gadā noslēdza mieru ar Persiju, tādā veidā izbeidzot ilgstošo postošo karu, kurā neviena no pusēm nespēja panākt pārsvaru. Jau nākamā gada vasarā pret Vandaļu valsti Ziemeļāfrikā tika raidīta milzīga flote ar karavīriem, kurus komandēja slavenais bizantiešu karavadonis Belisars. Bizantiešiem lieliski izdevās realizēt zibenskara plānu, un kampaņa beidzās ar spīdošu uzvaru.
 Par godu Belisara uzvarai tika sarīkots grandiozs triumfa gājiens, kura dalībnieki virzījās pa galvaspilsētas ielām vairākas stundas. Simtiem gūstekņu nesa iegūtās trofejas — zelta troņus, dārgus traukus, dārglietas. Gājiena priekšgalā soļoja purpura mantijā tērptais sagūstītais vandaļu valdnieks Gelimers. Kad viņš nonāca pie imperatora ložas hipodromā, kur sēdēja parādes tērpā ģērbtais Justiniāns I, mantija no uzveiktā karaļa pleciem tika norauta un nomesta pie imperatora kājām. Dzīres Konstantinopolē ilga vairākas dienas. Belisaram par godu tika izlietas zelta statujas, bet viņa uzvara iemūžināta piemiņas medaļās, mozaīkās un gleznās.
 Pēc triumfa pār vandaļiem cīņas tika uzsāktas pret Itālijā valdošajiem ostgotiem, kuru valsts bija novājināta savstarpējās cīņās. 535. gadā Belisara vadītais karaspēks virzījās no dienvidiem uz ziemeļiem, ieņēma Romu un drīz pēc tam arī Ravennu. Taču cīņas ar ostgotiem ieilga. Tās prasīja daudz līdzekļu un atnesa lielu postu— bojā gāja cilvēki, tika sagrautas daudzas antīkā laikmeta celtnes, iznīcināti vērtīgi mākslas darbi. Izšķirošu lūzumu bizantiešiem izdevās panākt tikai 552. gadā, kad cita slavena karavadoņa un diplomāta— Narsesa vadītais karaspēks vairākkārt smagi sakāva ostgotu karotājus. Drīz pēc tam tika sakautas arī atlikušās ostgotu un Dienviditālijā sirojošās franku un alemaņu vienības. Itālija kļuva par Austrumromas impērijas provinci, ko pārvaldīja Bizantijas imperatora iecelts vietvaldis.
 Uz kādu laiku Justinianam I izdevās pavirzīt impērijas robežas vēl tālāk uz Rietumiem. Izmantojot nesaskaņas Vestgotu valstī, bizantieši izcēlās arī Spānijas dienvidu piekrastē un pēc uzvaras pār vestgotu karaspēku ieņēma Pireneju pussalas dienvidaustrumu daļu, kur atradās vairākas nozīmīgas tirdzniecības pilsētas. Arī tur, tāpat kā Itālijā, bizantiešiem nācās izcīnīt smagas cīņas. Kad 562. gadā tika pakļauta daļa Vestgotu valsts teritorijas, iekarotāju rokās nonāca izpostīta zeme.
 Kaut arī Justinianam I neizdevās atjaunot Romas impēriju tās agrākajās robežās (ārpus viņa ietekmes palika Franku valsts un Britānija), iekarojumu rezultātā Bizantijas impērijas teritorija pieauga divas reizes. Tās robežas tagad pletās no Eifratas upes līdz Gibraltāra jūras šaurumam un no Krimas pussalas līdz Sahāras tuksnesim. Vidusjūra atkal bija kļuvusi par impērijas iekšējo jūru, pār kuru no Konstantinopoles valdīja Bizantijas imperators.
 Justiniāna I un vēlāko imperatoru rīcībā tomēr nebija pietiekamu resursu, lai nostiprinātu ārpolitiskos panākumus rietumos. Ieilgušie kari ar barbaru karaļiem prasīja milzīgus līdzekļus, kas tika gūti nodokļu nastu. Tika izputināti daudzi sīkīpašnieki. Tā kā liela daļa karavīru bija nosūtīta uz rietumiem, austrumu robežas palika vāji apsargātas. To izmantoja Persija, 540. gadā uzsākot jaunu militāru ofensīvu, kas izvērtās ilgstošā karā. Tika izpostītas impērija bagātās austrumu provinces, no kurām valsts kase saņēma vislielākos ienākumus. Bizantijas stāvoklis kļuva pavisam smags, jo tā nu bija spiesta vienlaikus karot kā austrumos, tā rietumos. Tikai 562. gadā, samaksājot krietnu naudas summu, Justiniānam I izdevās noslēgt mieru ar Persiju. Lai gan Bizantijai karš bija beidzies bez būtiskiem zaudējumiem teritorijas ziņā, impērijas ekonomikai tas bija nodarījis milzīgu postu.
 Bizantijas ārpolitiskie panākumi izrādījās īslaicīgi- 568. gadā Ziemeļitāliju un Vidusitāliju ieņēma langobardi. Bizantijai izdevās noturēt varu Dienviditālijas piekrastes zemēs un, tā kā tā kontrolēja jūras ceļus, vēl divus gadsimtus zemes ap Ravennu un Romu, taču 629. gadā vestgoti piespieda bizantiešus atstāt Spāniju.
 Drīz pēc Justiniana I nāves bizantiešiem ilgstoši nācās karot divās teritorijās— Mazāzijā pret Persiju un Balkānu pussalā pret avāriem un slāviem, kā arī vēlāk pret Bulgārijas valsti. VII gadsimta vidū parādījās jauni bīstami pretinieki arī dienvidos. Tie bija arābi, ar kuriem bizantiešiem nācās cīnīties vairākus nākamos gadsimtus.
 Ietekmīga personība bija Justiniāna sieva Teodora. Viņa izcēlās ne tikai ar neparastu skaistumu, bet arī izcilu prātu, tālredzību un spēju saglabāt aukstasinību kritiskās situācijās. Jaunībā Teodora, klejodama kopā ar tēvu— Konstantinopoles hipodroma lāču dīdītāju pa impērijas pilsētām, tika baudījusi mākslinieces vētrainās dzīves priekus. Viņa atbalstīja Justiniāna grandiozās ieceres, taču, būdama enerģiska un uzņēmīga, valdonīga un viltīga, Teodora pati par sevi bija patstāvīga figūra Bizantijas politikā un galma intrigās.
 Daži vēsturnieki uzskata, ka agrā Teodoras nāve (viņa mirusi 17 gadus pirms Justiniāna) visai nelabvēlīgi ietekmēja tālāko notikumu gaitu: periods starp „Nika” sacelšanās apspiešanu un Teodoras nāvi bija visspīdošākais visā Justiniāna I valdīšanas laikā.
 Kā valdnieka Justiniāna un visa tā laikmeta raksturotājs, Prokopija darbs
 „ Slepenā vēsture ” saglabā savu nozīmi vēl joprojām. Tas izskaidro interesi par viņa darba tēmu, un pētījumi par to ir skaitāmi simtos.
 Atsauces
 Ārējās saites
 480. gados dzimušie
 565. gadā mirušie
 Bizantijas imperatori


text:
 Anunţ juridic important
 |
 21999D0204(12)
 Jurnalul Oficial L 030 , 04/02/1999 p. 0051 - 0051 ediţie specială în limba cehă capitol 11 volum 03 p. 183 - 183 ediţie specială în limba estonă capitol 11 volum 03 p. 183 - 183 ediţie specială în limba maghiară capitol 11 volum 03 p. 183 - 183 ediţie specială în limba lituaniană capitol 11 volum 03 p. 183 - 183 LV.ES capitol 11 volum 03 p. 183 - 183 MT.ES capitol 11 volum 03 p. 183 - 183 PL.ES capitol 11 volum 03 p. 183 - 183 SK.ES capitol 11 volum 03 p. 183 - 183 ediţie specială în limba slovenă capitol 11 volum 03 p. 183 - 183
 Decizia nr. 50/98 a Comitetului mixt al SEEdin 29 mai 1998de modificare a anexei II (Reglementări tehnice, standarde, încercări și certificare) la Acordul SEECOMITETUL MIXT AL SEE,având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, astfel cum a fost modificat prin Protocolul de adaptare a Acordului privind Spațiul Economic European, denumit în continuare "acord", în special articolul 98,întrucât anexa II la acord a fost modificată prin Decizia nr. 30/98 a Comitetului mixt al SEE [1];întrucât a douăzecea Directivă 97/1/CE a Comisiei din 10 ianuarie 1997 de adaptare la progresul tehnic a anexelor II, III, VI și VII la Directiva 76/768/CEE a Consiliului privind armonizarea legislației statelor membre în domeniul produselor cosmetice [2] trebuie să fie încorporată în acord,întrucât Directiva 97/18/CE a Comisiei din 17 aprilie 1997 amână data de la care sunt interzise experimentele pe animale pentru ingredientele sau combinațiile de ingrediente ale produselor cosmetice [3], trebuie să fie încorporată în acord,DECIDE:Articolul 1La capitolul XVI punctul 1 (Directiva 76/768/CEE a Consiliului) din anexa II la acord se adaugă următoarele liniuțe:- "— 397 L 0001: a douăzecea Directivă 97/1/CE a Comisiei din 10 ianuarie 1997 (JO L 16, 18.1.1997, p. 85),- — 397 L 0018: Directiva 97/18/CE a Comisiei din 17 aprilie 1997 (JO L 114, 1.5.1997, p. 43)."Articolul 2Textele Directivelor 97/1/CE și 97/18/CE în limbile islandeză și norvegiană, anexate la versiunile în limbile respective ale prezentei decizii, sunt autentice.Articolul 3Prezenta decizie intră în vigoare la 1 iunie 1998, cu condiția transmiterii prealabile către Comitetul mixt al SEE a tuturor notificărilor prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din acord.Articolul 4Prezenta decizie se publică în Secțiunea SEE și în Suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Comunităților Europene.Adoptată la Bruxelles, 29 mai 1998.Pentru Comitetul mixt al SEEPreședinteleF. Barbaso[1] JO L 310, 19.11.1998, p. 14.[2] JO L 16, 18.1.1997, p. 85.[3] JO L 114, 1.5.1997, p. 43.--------------------------------------------------


text:
 Avviż Legali Importanti
 |
 22000D1123(08)
 Official Journal L 296 , 23/11/2000 P. 0041 - 0043
 Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEENru 83/1999tal-25 ta' Ġunju 1999li temenda l-Protokoll 37 u l-Anness XI (Servizzi ta' Telekomunikazzjoni) għall-Ftehim taż-ŻEEIL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE,Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, kif aġġustat bil-Protokoll li jaġġusta l-Ftehim għaż-Żona Ekonomika Ewropea, minn hawn iżjed 'il quddiem issir referenza għalih bħala l-Ftehim, u b'mod partikolari l-Artikoli 98 u 101 tiegħu,Billi:(1) L-Protokoll 37 għall-Ftehim ġie emendat bid-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE Nru 74/1999 tat-28 ta' Mejju 1999 [1].(2) L-Anness XI għall-Ftehim ġie emendat bid-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE Nru 37/1999 tat-30 ta' Marzu 1999 [2].(3) L-Anness XI għall-Ftehim jista' jinkludi atti li jittrattaw il-protezzjoni ta' persuni fir-rigward ta' l-ipproċessar ta' data personali u s-sottotitoli għandhom, għat-trasparenza, jiġu għalhekk estiżi.(4) D-Direttiva 95/46/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-24 ta' Ottubru 1995 dwar il-protezzjoni ta' ndividwi f'dak li għandu x'jaqsam ma' l-ipproċessar ta' data personali u dwar il-moviment ħieles ta' tali data [3] għandha tiġi nkorporata fil-Ftehim; billi l-Kapitolu IV ta' dik id-Direttiva għandu jiġi addattat għall-għanijiet tal-Ftehim.(5) Sabiex il-Ftehim jaħdem tajjeb, b'mod partikolari fir-rigward tat-trasferiment ta' data personali lill-pajjiżi terzi, il-Protokoll 37 għall-Ftehim għandu jiġi estiż sabiex jinkludi l-Partit Ħaddiem dwar il-Protezzjoni ta' Individwi fir-rigward ta' Proċessar ta' Data Personali stabbilita mid-Direttiva 95/46/KE, u l-Anness XI għandu jiġi emendat sabiex jispeċifika l-proċeduri għall-assoċjazzjoni ma' dan il-Partit Ħaddiem,IDDEĊIEDA KIF ĠEJ:Artikolu 1Il-punt li ġej għandu jiġi miżjud mal-Protokoll 37 għall-Ftehim wara l-punt 12 (Kumitat ta' Kuntatt dwar l-Attivitajiet ta' Xandir Televiżiv):"13. Il-Partit Ħaddiem dwar il-Protezzjoni ta' Individwi fir-rigward ta' l-Ipproċessar ta' Data Personali (Direttiva 95/46/KE tal-Parlemant Ewropew u tal-Kunsill)".Artikolu 2Li ġej għandu jiġi mdaħħalfl-Anness XI għall-Ftehim wara l-punt 5d (Direttiva 97/67/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill):"Protezzjoni tad-Data5e. 395 L 0046: Id-Direttiva 95/46/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill ta' l-24 ta' Ottubru 1995 dwar il-protezzjoni ta' individwi fir-rigward ta' l-ipproċessar ta' data personali u dwar il-moviment ħieles ta' tali data (ĠU L 281, tat-23.11.1995, p. 31).Id-dispożizzjonijiet tad-Direttiva għandhom, għall-għanijiet tal-Ftehim preżenti, jinqraw bl-addattamenti li ġejjin:(a) Il-Partijiet Kontaenti għandhom, fil-qafas tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE, jagħmlu skambju ta' l-informazzjoni li hemm referenza għaliha fl-Artikoli 25(3) u 26(3) l-ewwel paragrafu;(b) Jekk, bi qbil ma' l-Artikoli 25(4), 25(6), 26(3) it-tieni paragrafu jew 26(4), il-Kummissjoni jkollha l-ħsieb illi taddotta miżuri bi qbil ma' l-Artikolu 31, l-Istati ta' l-EFTA għandhom jiġu nfurmati bl-istess mod bħall-Istati Membri tal-UE. Jekk il-Kummissjoni tikkomunika miżuri lill-Kunsill bi qbil ma' l-Artikolu 31, l-Istati ta' l-EFTA għandhom jinżammu nfurmati fiż-żmien xieraq dwar tali proċedura. Kwalunkwe miżura addottata bi qbil ma' l-Artikolu 31 għandha tiġi notifikata lill-Istati ta' l-EFTA bl-istess mod bħall-Istati Membri ta' l-UE. Sakemm tittieħed deċiżjoni mill-Kumitat Konġunt taż-ŻEE sabiex jiġu nkorporati tali miżuri fil-Ftehim, l-Istati ta' l-EFTA għandhom jiddeċiedu, u jinfurmaw lill-Kummissjoni qabel id-dħul fis-seħħ tal-miżuri addottati bi qbil ma' l-Artikolu 31, jekk humiex sejrin japplikaw dawn il-miżuri jew le.Jekk Stat ta' l-EFTA ma jkunx ħa tali deċiżjoni, għandu japplika l-miżuri adottati bi qbil ma' l-Artikolu 31 fl-istess żmien ta' l-Istati Membri ta' l-UE.Jekk ftehim dwar l-inkorporazzjoni fil-Ftehim taż-ŻEE ta' miżuri addottati bi qbil ma' l-Artikolu 31 ma jistax jintlaħaq fil-Kumitat Konġunt taż-ŻEE fi żmien tnax-il xahar wara d-dħul fis-seħħ tal-miżuri, Stat ta' l-EFTA jista' jwaqqaf kwalunkwe applikazzjoni ta' tali miżuri u għandu jinforma b'dan lill-Kummissjoni mingħajr dewmien.Il-Partijiet Kontraenti l-oħra għandhom, b'deroga mill-Artikolu 1(2) tad-Direttiva, jirrestrinġu jew jipprojbixxu l-fluss liberu ta' data personali lejn Stat ta' l-EFTA li ma japplikax il-miżuri addottati bi qbil ma' l-Artikolu 31 bl-istess mod kif dawn il-miżuri ma jippermettux trasferiment ta' tali data lejn pajjiż terz;(c) Minkejja kwalunkwe negozjati mill-Kummissjoni bi qbil ma' l-Artikolu 25(5), Stat ta' l-EFTA jista' jidħdol f'negozjati f'ismu stess. Il-Kummissjoni u l-Istati ta' l-EFTA għandhom iżommu lil xulxin infurmati u, fuq talba, għandhom ikollhom konsultazzjonijiet dwar tali negozjati fi ħdan il-qafas tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE;Proċeduri għall-assoċjazzjoni tal-Liechtenstein, l-Islanda u n-Norveġja bi qbil ma' l-Artikolu 101 tal-Ftehim:Kull Stat ta' l-EFTA jista', bi qbil mat-tieni sottoparagrafu ta' l-Artikolu 29(2) tad-Direttiva 95/46/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, japponta persuna waħda, li tirrapreżenta l-awtorità jew awtoritajiet ta' sorveljanza innominati minn kull Stat ta' l-EFTA sabiex jipperteċipaw bħala osservaturi, mingħajr dritt għall-vot, fil-laqgħat tal-Partit Ħaddiem dwar il-Protezzjoni ta' l-Individwi fir-rigward ta' l-Iproċessar ta' Data Personali.Il-Kummissjoni tal-KE għandha fiż-żmien dovut tinforma lill-parteċipanti bid-dati tal-laqgħat tal-Partit Ħaddiem u għandha tittrasmettilhom l-informazzjoni relevanti."Artikolu 3It-testi tad-Direttiva 95/46/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill fil-lingwa Islandiża u f'dik Norveġiża, li huma annessi għall-verżjonijiet tal-lingwi rispettivi ta' din id-Deċiżjoni, huma awtentiċi.Artikolu 4Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ nhar is-26 ta' Ġunju 1999, sakemm ikunu saru n-notifiki kollha taħt l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim lill-Kumitat Konġunt taż-ŻEE.Artikolu 5Din id-Deċiżjoni għandha tiġi ppubblikata fit-Taqsima taż-ŻEE ta', u fis-Suppliment taż-ŻEE għall-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej.Magħmula fi Brussel, fil-25 ta' Ġunju 1999.Għall-Kumitat Konġunt taż-ŻEEIl-PresidentF. Barbaso[1] ĠU L 284, tad-9.11.2000.[2] ĠU L 266, tad-19.10.2000.[3] ĠU L 281, tat-23.11.1995, p. 31.--------------------------------------------------


type: caselaw

text:
 28.4.2007
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 95/28
 Жалба, подадена на 27 февруари 2007 г. от Fédération nationale des syndicats d'exploitants agricoles (FNSEA), Fédération nationale bovine (FNB), Fédération nationale des producteurs de lait (FNPL) и Jeunes agriculteurs (JA) срещу Решението, постановено на 13 декември 2006 г. от Първоинстанционния съд (първи състав) по съединени дела T-217/03 и T-245/03, FNCBV и други/Комисия
 (Дело C-110/07 P)
 (2007/C 95/51)
 Език на производството: френски
 Страни
 Жалбоподатели: Fédération nationale des syndicats d'exploitants agricoles (FNSEA), Fédération nationale bovine (FNB), Fédération nationale des producteurs de lait (FNPL), Jeunes agriculteurs (JA) (представители: V. Ledoux и B. Néouze, адвокати)
 Други страни в производството: Fédération nationale de la coopération bétail et viande (FNCBV), Комисия на Европейските общности, Френска република
 Искания
 —
 да се отмени Решението на Първоинстанционния съд от 13 декември 2006 г.,
 —
 да се постанови, че на федерациите-жалбоподатели не следва да се налагат глоби,
 —
 при условията на евентуалност, да се намали размерът на същите,
 —
 да се осъди Европейската комисията да заплати разноските, свързани с обезпечителното и главното производство пред Първоинстанционния съд, както и с производството пред Съда.
 Правни основания и основни доводи
 Жалбоподателите привеждат четири основания в подкрепа на жалбата си. С първото основание те изтъкват, че Първоинстанционният съд изопачил доказателствата, представени му за оценка, доколкото не взел предвид две основни доказателства, че споразумението от 24 октомври 2001 г. не било продължено след 30 ноември същата година. С второто си основание те твърдят, че Първоинстанционният съд нарушил общностното право и се отклонил от трайната практика на Съда, като отсъдил, че Комисията не нарушила правото на защита, като не посочила в предявените възражения, че ще изчисли размера на глобите, вземайки предвид сбора от оборотите на членовете на федерациите-жалбоподатели. С третото си основание те изтъкват нарушението на член 15, параграф 2 от Регламент 17/62, доколкото Първоинстанционният съд, за да достигне до извода, че наложените на федерациите-жалбоподатели глоби не надвишават пределния размер от 10 % от оборота, определен в същия член, взел предвид сбора от оборотите на членовете на тези федерациите, без да бъдат изпълнени точните и обективни условия, определени от съдебната практика в това отношение. Накрая, с четвъртото си основание, жалбоподателите твърдят наличието на нарушение на принципа „non bis in idem“, както и на принципа на пропорционалност, доколкото Първоинстанционният съд наложил на всяка от федерациите отделна глоба, която вземала предвид сбора от оборотите на общите им членове. Според посочените страни в случая е било възможно само на една федерация да се наложи санкция, вземаща предвид съвкупния финансов капацитет на общите членове на федерациите-жалбоподатели.