type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 |
 52015PC0010
 Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 /* COM/2015/010 final - 2015/0009 (COD) */
 SELETUSKIRI
 1. ETTEPANEKU TAUST
 Majandus- ja
 finantskriisi tagajärjel on investeeringute tase ELis võrreldes haripunktiga 2007.
 aastal vähenenud ligikaudu 15 %. Praegune tase on oluliselt allpool taset,
 mida varasemad suundumused eeldaksid, ja prognoosid näitavad, et meetmete
 puudumisel suureneksid investeeringud järgmistel aastatel üksnes osaliselt. See
 pärsib majanduse elavnemist, töökohtade loomist, pikaajalist majanduskasvu ja
 konkurentsivõimet. Selline investeeringute nappus ohustab strateegia „Euroopa 2020”
 eesmärkide täitmist. Seepärast tõi Euroopa Komisjoni president komisjonile
 aastateks 2014–2019 esitatud poliitikasuunistes selle küsimuse esile olulise
 poliitilise väljakutsena, nagu ka Euroopa Ülemkogu 18. detsembril 2014 (EUCO 237/14)
 ja G20 juhid 15.–16. novembri 2014. aasta tippkohtumisel.
 Üldine majanduslik
 ebakindlus, avaliku ja erasektori kõrge võlatase ELi majanduse teatavates
 osades ja selle mõju krediidiriskile piiravad manööverdamisruumi. Samas on
 olemas märkimisväärsed säästud ja hea finantslikviidsus. Hiljuti Euroopa
 Komisjoni, Euroopa Investeerimispanga ja ELi liikmesriikide poolt ühiselt
 läbiviidud uuringud kinnitavad, et märkimisväärne arv elujõulisi
 investeerimisprojekte jääb rahastamata.
 Sellega seoses
 pani komisjon oma 26. novembri 2014. aasta teatises „Investeerimiskava Euroopa
 jaoks” ette ELi tasandil algatuse selle probleemi lahendamiseks. Kava tugineb
 kolmele üksteist tugevdavale suunale. Esiteks kaasatakse järgmise kolme aasta
 jooksul vähemalt 315 miljardit eurot täiendavaid investeeringuid, maksimeerides
 avaliku sektori vahendite mõju ja edendades erainvesteeringuid. Teiseks
 sihtotstarbelised algatused, millega tagatakse selle lisainvesteeringu vastavus
 reaalmajanduse vajadustele. Kolmandaks meetmed regulatiivse prognoositavuse
 parandamiseks ja investeerimistõkete kõrvaldamiseks, et muuta Euroopa
 atraktiivsemaks ja võimendada seeläbi investeerimiskava mõju.
 Käesoleva
 ettepanekuga kehtestatakse ELi õiguskorra raames õigusraamistik ja nähakse ette
 eelarvelised eraldised investeerimiskava kahe esimese suuna jaoks. Kavandatud
 määruse vastuvõtmise järel rakendavad komisjon ja Euroopa Investeerimispank
 (EIP) seda ühiselt strateegiliste partneritena ja selge eesmärgiga kaasata
 sidusrühmi kõigil tasanditel. Investeerimiskava kolmanda suuna puhul, mis
 käsitleb regulatiivset keskkonda ja investeerimistõkete kõrvaldamist, on
 komisjon 16. detsembril 2014 vastu võetud töökavas (COM(2014)
 910) näinud ette esimesed meetmed. Samuti teeb komisjon
 kõnealustes küsimustes koostööd teiste ELi institutsioonidega ja
 liikmesriikidega Euroopa poolaasta raames.
 Võttes arvesse
 väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate olulist rolli ELi majanduses,
 eelkõige töökohtade loomisel, on nemad käesoleva ettepaneku kohasest toetusest
 suurimad kasusaajad.
 Kõnealuste
 mehhanismide ülesehitus ja omadused põhinevad olemasolevatel kogemustel, mis on
 saadud ELi ja EIP grupi uudsete rahastamisvahendite ühisel kasutamisel.
 2. HUVITATUD ISIKUTEGA
 KONSULTEERIMISE JA MÕJUHINNANGU TULEMUSED
 President Juncker esitas 26. novembril Euroopa
 Parlamendile investeerimiskava. Euroopa Ülemkogu kiitis investeerimiskava heaks
 18. detsembril 2014. Samuti kutsus Euroopa Ülemkogu liidu seadusandjaid üles
 leppima juuniks kokku vajalikus õigustekstis, nii et uusi investeeringuid saaks
 aktiveerida alates 2015. aasta keskpaigast.
 Käesoleva ettepaneku aluseks olevaid
 õiguslikke, majanduslikke ja finantspõhimõtteid on põhjalikult arutatud Euroopa
 Investeerimispanga grupiga ning mitteametlikult arutatud avaliku ja erasektori
 esindajatega. Erasektori sidusrühmad on eelkõige rõhutanud rangete
 kvaliteedikriteeriumide ja selliste projektide sõltumatu valiku olulisust, mida
 võib kavaga toetada. Konkreetselt soovitati, et projektid peaksid: 1) olema
 algatuse toetusel majanduslikult elujõulised, 2) olema piisavalt küpsed, et
 neid saaks hinnata üldisel või kohalikul tasandil, 3) andma Euroopa
 lisandväärtust ja olema kooskõlas ELi poliitikaprioriteetidega (nt kliima- ja
 energiapakett 2030. aastaks, strateegia „Euroopa 2020” ja muud pikaajalised ELi
 strateegilised prioriteedid). Projektid ei tohiks olla piiratud piiriüleste
 projektidega (nt TEN-T ja TEN-E projektid).
 Lisaks sai komisjon olulist teavet osalemisel
 eritöökonnas, mis käsitleb investeerimist ELi. Töökonna üldeesmärk oli anda
 ülevaade peamistest investeerimissuundumustest ja -vajadustest; analüüsida
 investeerimise peamisi takistusi ja kitsaskohti; pakkuda välja praktilisi
 lahendusi kõnealuste takistuste ja kitsaskohtade kõrvaldamiseks; teha kindlaks
 ELi lisandväärtusega strateegilised investeeringud, mida saaks teha
 lühiajalises perspektiivis; anda soovitusi usaldusväärse ja läbipaistva
 projektide registri väljatöötamiseks keskpikaks kuni pikaajaliseks perioodiks.
 Seda tööd on käesolevas ettepanekus arvesse võetud.
 Töökonna lõpparuanne on kättesaadav järgmisel veebilehel:
 http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/docs/special-task-force-report-on-investment-in-the-eu_en.pdf
 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
 Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa
 Liidu toimimise lepingu artiklid 172, 173, artikli 175 lõige 3 ja artikli 182
 lõige 1. Käesolevas ettepanekus nähakse ette õigusraamistik, mida on vaja teatise
 „Investeerimiskava Euroopa jaoks” kahe esimese suuna rakendamiseks.
 Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklis 5
 sätestatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele ei suuda
 liikmesriigid kavandatava meetme eesmärke piisavalt saavutada ja seepärast on
 need paremini saavutatavad ELi tasandil. Kuna liikmesriikide fiskaalvõimekus
 meetmete võtmiseks on erinev, on meetme ulatuse ja toime tõttu on taotletavaid
 eesmärke parem saavutada liidu tasandil. ELi tasandil tegutsemine tagaks
 uudsete rahastamisvahendite kasutamisel mastaabisäästu, edendades
 erainvesteeringuid kogu ELis ja kasutades ära Euroopa institutsioonide
 asjatundlikkust ja teadmisi. Mitmekordistav mõju ja mõju kohapeal oleksid seega
 palju suuremad, kui oleks saavutatud üheainsa liikmesriigi või liikmesriikide
 rühma investeeringute puhul. Liidu ühtne turg ja asjaolu, et puudub projektide
 riigi- või sektoripõhine jaotus, suurendavad atraktiivsust investorite jaoks ja
 vähendavad koguriski. Ettepanek ei lähe seatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust
 kaugemale.
 3.1. Euroopa Strateegiliste
 Investeeringute Fondi ja Euroopa investeerimisnõustamise keskuse loomine
 (artiklid 1–3)
 Artikliga 1 antakse komisjonile õigus sõlmida
 EIPga leping Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (edaspidi „EFSI”) loomise
 kohta, et EIP riskivõtmisvõime suurendamise teel toetada investeeringuid liidus
 ja tagada parem juurdepääs rahastamisele kuni 3 000 töötajaga
 äriühingutele, keskendudes eelkõige väikestele ja keskmise suurusega
 ettevõtjatele. Ettepaneku artikliga 2 nähakse ette, et ELi tagatis eraldatakse
 EFSI kaudu EIP rahastatavatele investeerimistehingutele.
 EFSI-le antava ELi tagatise kasutamine toimub
 vastavalt kindlaksmääratud juhtimisstruktuurile. EFSI-l on juhtorgan (artikkel 3),
 kes määrab kindlaks strateegilise suuna, strateegilise varade jaotuse ning
 tegevuspõhimõtted ja -korra, sealhulgas selliste projektide
 investeerimispoliitika, mida EFSI võib toetada, ja EFSI riskiprofiili.
 Sõltumatutest ekspertidest koosnev investeeringute komitee vastutab võimalike
 tehingute analüüsi ja tehingutele antava toetuse heakskiitmise eest, sõltumata
 asjaomase projekti geograafilisest asukohast.
 Juhtorgani liikmed nimetatakse ametisse
 riskivõtmisvõimesse panustajate poolt, kelle hääleõigus on proportsionaalne
 panuse suurusega. Kui EFSI panustajad on üksnes liit ja EIP, jaotatakse
 juhtorgani liikmete ja häälte arv vastavalt raha või tagatise vormis antud
 panuse suurusele ning kõik otsused tehakse ühehäälselt.
 Kui muud isikud ühinevad EFSI lepinguga,
 jaotatakse juhtorgani liikmete ja häälte arv vastavalt panustajate poolt raha
 või tagatise vormis antud panuse suurusele. Komisjoni ja EIP liikmete ja häälte
 arv arvutatakse vastavalt ümber. Juhtorgan püüab teha otsuseid ühehäälselt. Kui
 juhtorgan ei suuda ühehäälselt jõuda otsusele eesistuja seatud tähtajaks, teeb
 juhtorgan otsuse lihthäälteenamusega. Juhtorgani otsust ei võeta vastu juhul,
 kui komisjon või EIP hääletab selle vastu.
 Investeeringute komitee liikmete hulka
 kuuluvad kuus sõltumatut turueksperti ja tegevdirektor. Tegevdirektorit abistab
 tegevdirektori asetäitja. Tegevdirektor valmistab ette ja juhatab
 investeeringute komitee kohtumisi. Mõlema organi otsused tehakse
 lihthäälteenamusega, kuid juhtorganis püütakse jõuda konsensusele. Projektid
 valitakse välja objektiivsel alusel ilma mis tahes eelnevalt kindlaks määratud
 sektoripõhise või geograafilise eelistuseta, et maksimeerida tagatisfondi
 lisandväärtust. EFSI-l on ka võimalus rahastada koos liikmesriikidega ja
 erainvestorite investeerimisplatvormidega riiklikul, piirkondlikul või sektori
 tasemel.
 Lisaks EFSI loomist, tegevust ja juhtimist
 käsitlevatele erisätetele nähakse EFSI lepinguga ette ka Euroopa
 investeerimisnõustamise keskuse loomine (artikli 2 lõige 2). Tuginedes
 olemasolevatele EIP ja komisjoni nõustamisteenustele annab Euroopa
 investeerimisnõustamise keskus nõuandvat toetust investeerimisprojektide
 kindlakstegemiseks, ettevalmistamiseks ja arendamiseks ning tegutseb ühtse
 projektide rahastamise tehnilise nõustamise (sealhulgas õigusküsimustes)
 keskusena liidus. See hõlmab toetust tehnilise abi kasutamiseks projekti
 koostamisel, uudsete rahastamisvahendite kasutamiseks ning avaliku ja
 erasektori partnerluse kasutamiseks.
 3.2. ELi tagatise andmine ja ELi
 tagatisfondi loomine (artiklid 4–8)
 Ettepaneku artikliga 4 nähakse ette algne ELi
 tagatis 16 miljardit eurot EIP rahastamis- ja investeerimistehinguteks.
 Vastavalt artiklile 5 peavad need tehingud toetama taristu arendamist või
 investeeringuid haridusse, tervishoidu, teadusuuringutesse, arendustegevusse,
 info- ja kommunikatsioonitehnoloogiasse ning innovatsiooni või taastuvenergia
 ja energiatõhususe edendamist või taristuprojekte keskkonna, loodusvarade,
 linnaarenduse ja sotsiaalvaldkonnas või VKEsid ja keskmise
 turukapitalisatsiooniga äriühinguid, sealhulgas võimaldades käibekapitali riski
 rahastamist. Toetust saab anda otse EIP või Euroopa Investeerimisfondi kaudu.
 Need institutsioonid pakuvad kõrge finantsriskitaluvusvõimega rahastamist
 (omakapital, kvaasiomakapital jne), võimaldades erasektori investoritel kaasinvesteerida.
 Selleks et tagada ELi eelarve nõuetekohane
 täitmine isegi juhul, kui tagatis realiseeritakse, nähakse artikliga 8 ette
 tagatisfond. Kogemused seoses EFSI toetatavate investeeringute laadiga
 osutavad, et liidu eelarvest tehtavate maksete ja liidu tagatiskohustuste
 kogumahu vaheline asjakohane suhe oleks 50 %. Tavatingimustes rahastatakse
 kõnealune sihttase 50 % ELi eelarvest, summadest, mida liit saab
 investeeringutest, summadest, mis on sisse nõutud lepingulised kohustused
 täitmata jätnud võlgnikelt, ja tagatisfondi investeeritud vahenditest saadud
 tulust. Algetapis rahastatakse 8 miljardit eurot siiski üksnes liidu eelarvest
 tehtavate maksetega. Alates 2016. aastast tehakse eelarvest järk-järgult
 sissemakseid tagatisfondi ja fondi maht peaks jõudma 8 miljardi euroni aastaks 2020.
 ELi tagatise realiseerimise korral on siiski asjakohane võtta sihttaseme
 arvutamisel arvesse ka tagatisfondi alternatiivseid allikaid, et piirata
 võimalikku mõju ELi eelarvele. Selline arvutamisel arvessevõtmine on piiratud
 realiseeritud ELi tagatise summaga.
 Maksimaalse kulutõhususe tagamiseks tehakse
 komisjonile ülesandeks kõnealuste vahendite investeerimine. Lisaks antakse
 komisjonile õigus delegeeritud õigusaktidega muuta pärast 2018. aastat fondi
 sihtsummat 10 %. See peaks võimaldama komisjonil võtta arvesse saadud
 praktilisi kogemusi ja hoida ära eelarvevahendite põhjendamatu väljavoolu,
 tagades samas pideva kaitse.
 Väljaarvatud omakapitali võimaliku vähenemise
 korral, mil EIP võib otsustada viivitamata tagatise realiseerida, tuleks
 tagatist realiseerida üksnes kord aastas pärast olemasolevatest tehingutest
 tuleneva tulu ja kahju tasaarvestamist.
 Tagatise realiseerimise korral vähendataks
 tagatise mahtu allapoole algset 16 miljardit eurot. Liidu tulevased tulud EFSI
 tegevusest tuleks siiski eraldada ELi tagatise taastamiseks algses summas.
 3.3. Euroopa investeerimisprojektide
 registri loomine (artikkel 9)
 Nagu sidusrühmad on sageli märkinud, on ELi
 investeeringute mahtu piiravaks teguriks puudulikud teadmised olemasolevate ja
 tulevaste investeerimisprojektide kohta ELis. Lisaks EFSI tegevusele nähakse
 ettepanekuga ette Euroopa investeerimisprojektide registri loomine, mis peaks
 tagama, et teave võimalike projektide kohta on läbipaistev ja investoritele
 kättesaadav.
 3.4. EFSI tehingutega seotud aruandlus
 ja aruandekohustus ning EFSI tehingute hindamine ja läbivaatamine (artiklid 10–12)
 Võttes arvesse, et EIP kasutab ELi tagatist,
 on asjakohane, et EIP annab komisjonile, Euroopa Parlamendile ja nõukogule
 korrapäraselt aru ELi tagatisega kaetud tehingute kohta.
 Artikliga 12 on ette nähtud, et EIP ja
 komisjon teostavad korrapäraselt hindamisi, et tagada EFSI, ELi tagatise ja
 tagatisfondi nõuetekohane kasutamine. Selles kontekstis on eriti oluline
 aruandekohustus Euroopa Parlamendi ees.
 3.5. Üldsätted (artiklid 13–17)
 EIP kasutatava ELi tagatise puhul on
 asjakohane kohaldada mitmeid üldeeskirju. Artikliga 13 nähakse ette teave, mis
 tuleb avalikustada ELi tagatisega seotud tegevuse kohta. Artiklid 14 ja 15
 käsitlevad vastavalt kontrollikoja ja Euroopa Pettustevastase Ameti pädevust
 ning artikliga 16 jäetakse välja teatavat liiki tegevused. Artikliga 17 antakse
 komisjonile õigus võtta asjaomases korras vastu delegeeritud õigusakte.
 3.6. Muutmine (artiklid 18-19)
 Artiklitega 18 ja 19 nähakse ette
 tegevusassigneeringute ümberjaotamine programmist Horisont 2020 (määrus (EL) nr
 1291/2013) ja Euroopa ühendamise rahastust (määrus (EL) nr 1316/2013).
 4. MÕJU EELARVELE
 EFSI-le antava ELi tagatise maht on 16
 miljardit eurot ja see on täielikult kättesaadav alates käesoleva määruse
 jõustumisest. Selleks et tagada ELi eelarve nõuetekohane täitmine hoolimata
 tagatise võimalikust realiseerimisest, luuakse tagatisfond ja tehakse sinna 2020.
 aastaks eraldisi 50 % ELi tagatiskohustuste kogumahust. Tagatisfondi
 tehakse makseid 500 miljardit eurot 2016. aastal, 1 miljard eurot 2017. aastal
 ja 2 miljardit eurot 2018. aastal. 2019. ja 2020. aastal tehtavad maksed mahus 2,25
 miljardit eurot sõltuvad sellest, kas tagatisfondi sihtsumma hoitakse pärast 2018.
 aastat muutumatuna tasemel 50 %. Kulukohustuste assigneeringute maht on 1,35
 miljardit eurot 2015. aastal, 2,03 miljardit eurot 2016. aastal, 2,641
 miljardit eurot 2017. aastal ja 1,979 miljardit eurot 2018. aastal.
 Tagatisfondi järk-järguline rahastamine ei tohiks kujutada ohtu ELi eelarvele
 esimestel aastatel, kuna tagatise võimalik realiseerimine seoses saadud kahjuga
 toimub alles pikema aja jooksul.
 Nagu EIP praeguse tegevuse puhul, nõutakse
 kasusaajatelt EFSI raames tehtud EIP tehingute kulude katmist. EIP poolne
 tagatise kasutamine ja tagatisfondi vahendite investeerimine peaks tagama
 positiivse netotulu. EFSI tulud jaotatakse proportsionaalselt
 riskivõtmisvõimesse panustajate vahel. Tagatisfondi üleliigseid vahendeid võib
 kasutada ELi tagatise taastamiseks algses mahus.
 Kahe meetmega kaasnevad EIP-le kulud, mida ei
 saa kasusaajad katta.
 1. Käesoleva ettepaneku artikli 2 lõike
 2 kohaselt loodud Euroopa investeerimisnõustamise keskust rahastatakse
 peamiselt olemasolevate ELi programmide (Euroopa ühendamise rahastu, programmi
 „Horisont 2020” jne) jaoks ette nähtud EIP tehnilise abi rahastamispaketist. Täiendav
 rahastamine kuni 20 miljonit eurot aastas (10 miljonit eurot 2015. aastal) võib
 olla vajalik ja see nähakse eelarves ette vastavalt käesolevale ettepanekule
 lisatud finantsselgitusele. Samuti kaetakse projektide registri mis tahes
 võimalikud kulud.
 2. EIP-l tekivad halduskulud EIFi kaudu
 väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate rahastamise suurendamisel. Praegused
 prognoosid instrumentide liigi ja uute tehingute allkirjastamise kiiruse kohta
 osutavad, et makstavate tasude maht on kokku ligikaudu 105 miljonit eurot,
 millest ligikaudu 48 miljonit eurot 2020. aastani. Võttes arvesse võimalust
 tasumist edasi lükata kuni ajani, mil selleks saaks kasutada saadud tulu, ei
 ole kõnealuseid makseid eelarves veel ette nähtud, vaid neid on kirjeldatud
 finantsselgituse lisas.
 EIP kulud, mida ei ole kasusaajatelt tagasi
 saadud ega ELi antud tagatise tasustamisest maha arvatud, võib katta ELi
 tagatisega kumulatiivse piirmäärani, mis vastab 1 %-le antud tagatise
 summast.
 Käesoleva ettepanekuga ette nähtud
 tegevusassigneeringuid rahastatakse täielikult mitmeaastase finantsraamistiku
 alusel (2014–2020). 6 miljardit eurot jaotatakse ümber rubriigis 1A, 2,11 miljardit
 eurot rahastatakse mittesihtotstarbelise varu (sealhulgas kulukohustuste
 koguvaru) kasutamise teel. Kuigi toetuste rahastamist Euroopa ühendamise
 rahastu ja programmi „Horisont 2020” raames vähendatakse, tagab EFSI
 mitmekordistav mõju investeeringute märkimisväärse suurenemise kõnealuse kahe
 olemasoleva programmiga hõlmatud poliitikavaldkondades.
 5. TÄIENDAV TEAVE
 Käesoleva ettepaneku rahastamispakett ei näe
 sõnaselgelt ette liikmesriikide või muude kolmandate isikute panust mis tahes
 loodavatesse struktuuridesse. Artikli 1 lõikega 2 siiski sõnaselgelt lubatakse
 kõnealustel huvitatud isikutel ühineda EFSI lepinguga kapitalisissemaksete
 tegemise teel fondi.
 Komisjon on märkinud, et juhul, kui
 liikmesriik otsustab anda panuse EFSI, võtab komisjon riigi rahanduse
 hindamisel vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 126 ja määrusele
 (EÜ) nr 1467/1997 sellise panuse suhtes positiivse seisukoha. Komisjoni 13.
 jaanuari 2015. aasta teatises („Stabiilsuse ja kasvu pakti kehtivate nõuete
 paindlikum kasutamine”) on esitatud sellise stsenaariumi korral kohaldatavad
 erisätted.
 2015/0009 (COD)
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
 mis käsitleb Euroopa Strateegiliste
 Investeeringute Fondi ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL)
 nr 1316/2013
 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
 NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
 lepingut, eriti selle artikleid 172 ja 173, artikli 175 lõiget 3 ja artikli 182
 lõiget 1,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
 liikmesriikide parlamentidele,
 võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
 Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee arvamusi,
 toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
 ning arvestades järgmist:
 (1) Majandus- ja finantskriisi
 tõttu on investeeringute maht liidus vähenenud. Pärast jõudmist haripunkti 2007.
 aastal on investeeringute maht vähenenud ligikaudu 15 %. Eelkõige on investeeringute nappus liidus tingitud turu ebakindlusest
 majanduslike väljavaadete osas ja liikmesriikide eelarvepiirangutest. Investeeringute nappus pärsib majanduse elavnemist, töökohtade loomist,
 kasvuväljavaateid pikaajalises perspektiivis ja konkurentsivõimet.
 (2) Investeeringute nappusest
 tingitud nõiaringist väljumiseks tuleb võtta laiaulatuslikke meetmeid.
 Struktuurireformid ja eelarvepoliitiline vastutus on investeeringute
 edendamiseks vajalikud eeltingimused. Koos investeeringute rahastamise uue
 hooga võivad kõnealused eeltingimused luua positiivse mõjuringi, kus
 investeerimisprojektid aitavad toetada tööhõivet ja nõudlust ning tagavad
 kasvupotentsiaali jätkusuutliku suurenemise.
 (3) G20 on ülemaailmse
 taristualgatuse raames tunnistanud investeeringute olulisust nõudluse
 edendamisel ning majanduskasvu ja tootlikkuse suurendamisel ning on kohustunud
 looma tingimused investeeringute soodustamiseks.
 (4) Majandus- ja finantskriisi
 ajal on liit võtnud meetmeid majanduskasvu soodustamiseks, eelkõige aruka,
 jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” algatuste
 kaudu. Ka Euroopa Investeerimispank (edaspidi „EIP”) on suurendanud oma rolli
 investeeringute soodustamisel ja edendamisel liidus, osaliselt kapitali
 suurendamise teel 2013. aasta jaanuaris. Tuleb võtta täiendavaid meetmeid, et
 tagada liidu investeerimisvajaduste rahuldamine ning turupõhise likviidsuse
 tõhus kasutamine ja suunamine elujõuliste investeerimisprojektide
 rahastamiseks.
 (5) Ametisseastuv Euroopa
 Komisjoni president esitas 15. juulil 2014 Euroopa Parlamendile Euroopa
 Komisjoni poliitikasuunised. Kõnealustes poliitkasuunistes kutsuti üles kaasama
 „järgmise kolme aasta jooksul avaliku ja erasektori investeeringuteks
 reaalmajandusse juurde kuni 300 miljardit eurot”, et soodustada investeeringuid
 töökohtade loomiseks.
 (6) Komisjon esitas 26. novembril
 2014 teatise „Investeerimiskava Euroopa jaoks”,[1]
 mille kohaselt luuakse Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (edaspidi
 „EFSI”), läbipaistev Euroopa tasandi investeerimisprojektide register ja
 Euroopa investeerimisnõustamise keskus ning nähakse ette ambitsioonikas kava,
 et kõrvaldada takistused investeerimisel ja kujundada välja ühtne turg.
 (7) 18. detsembri 2014. aasta
 Euroopa Ülemkogu järeldas, et „investeeringute suurendamine ja turutõrke
 käsitlemine Euroopas on suur poliitiline väljakutse” ja et „uus fookus
 investeeringutel, koos liikmesriikide pühendumusega intensiivistada
 struktuurireforme ja püüelda majanduskasvu soodustava eelarve konsolideerimise
 suunas, loob aluse majanduskasvuks ja töökohtade loomiseks Euroopas” ning
 kutsus üles „looma EIP grupis Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi eesmärgiga
 mobiliseerida ajavahemikus 2015–2017 uusi investeeringuid summas 315 miljardit
 eurot”.
 (8) EFSI on osa terviklikust
 lähenemisviisist, et lahendada avaliku ja erasektori investeeringute
 ebakindlusega seotud probleeme. Strateegia rajaneb kolmel alusel: mobiliseerida
 rahalised vahendid investeeringuteks, tagada investeeringute jõudmine
 reaalmajandusse ja parandada investeerimiskeskkonda liidus.
 (9) Tuleks parandada
 investeerimiskeskkonda liidus, kõrvaldades takistused investeerimisel, tugevdades
 ühtset turgu ja edendades regulatiivset prognoositavust. Nii EFSI tegevus kui
 ka investeeringud kogu Euroopas tervikuna peaksid sellest täiendavast tööst
 kasu saama.
 (10) EFSI eesmärk peaks olema
 aidata lahendada probleeme, mis on seotud rahastamisega ja tootlike
 investeeringute rakendamisega liidus ning tagada parem juurdepääs
 rahastamisele. Kavakohaselt peaksid paremast juurdepääsust rahastamisele saama
 eelkõige kasu väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad. Samuti on asjakohane
 laiendada paremast juurdepääsust rahastamisele saadavat kasu keskmise
 turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele, st kuni 3 000 töötajaga
 äriühingutele. Euroopa praeguste investeerimisraskuste ületamine peaks
 aitama tugevdada liidu majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust.
 (11) EFSI peaks toetama
 strateegilisi investeeringuid, millel on suur majanduslik lisandväärtus ja mis
 aitavad saavutada liidu poliitikaeesmärke.
 (12) Paljud väikesed ja keskmise
 suurusega ettevõtjad ning keskmise turukapitalisatsiooniga äriühingud kogu
 liidus vajavad abi turupõhise rahastamise ligitõmbamisel, eelkõige suurema
 riskiga investeeringute puhul. EFSI peaks aitama kõnealustel ettevõtjatel
 lahendada kapitalipuudusega seotud probleeme, võimaldades EIP-l ja Euroopa
 Investeerimisfondil (edaspidi „EIF”) teha otseseid ja kaudseid kapitalisüste,
 samuti anda tagatisi kõrgekvaliteedilistele laenude väärtpaberistamistele ning
 muudele toodetele, mille puhul järgitakse EFSI eesmärke.
 (13) EFSI tuleks luua EIP raames,
 et saada kasu EIP kogemustest ja tõendatud tulemustest ning tagada tehingute
 positiivne mõju võimalikult kiiresti. EFSI tegevus väikeste ja keskmise
 suurusega ettevõtjate ning keskmise turukapitalisatsiooniga äriühingute
 rahastamisel peaks toimuma Euroopa Investeerimisfondi (EIF) kaudu, et saada
 kasu EIFi kogemustest selles valdkonnas.
 (14) EFSI peaks keskenduma
 projektidele, millel on suur ühiskondlik ja majanduslik väärtus. Eelkõige peaks
 EFSI keskenduma projektidele, mis edendavad töökohtade loomist, pikaajalist
 majanduskasvu ja konkurentsivõimet. EFSI peaks toetama väga erinevaid
 finantstooteid, sealhulgas omakapitali, võlga või tagatisi, et paremini vastata
 konkreetse projekti vajadustele. Selline lai tootevalik peaks võimaldama EFSI-l
 kohaneda turu vajadustega, edendades samas erainvesteeringuid projektidesse.
 EFSI ei tohiks asendada turupõhist rahastamist, vaid peaks soodustama
 erasektori poolset rahastamist, kõrvaldades turutõrked, et tagada avaliku
 sektori rahaliste vahendite kõige tõhusam ja strateegilisem kasutamine. Riigiabi
 põhimõtete järgimise nõue peaks aitama kaasa sellisele tõhusale ja
 strateegilisele kasutamisele.
 (15) Selleks et täiendada
 olemasolevaid tehinguid, peaks EFSI keskenduma projektidele, mille riski ja
 tootluse profiil on kõrgem kui olemasolevatel EIP ja liidu instrumentidel. EFSI
 peaks rahastama projekte kogu liidus, sealhulgas riikides, mida finantskriis
 kõige rohkem mõjutas. EFSId tuleks kasutada ainult juhul, kui ei ole võimalik
 rahastada mõistlikel tingimustel muudest allikatest.
 (16) EFSI peaks keskenduma
 investeeringutele, mis eeldatavalt on majanduslikult ja tehniliselt elujõulised
 ja millega võib kaasneda asjakohane risk, kuid mis samas peavad vastama
 teatavatele EFSI rahastamise nõuetele.
 (17) Otsuseid EFSI toetuse
 kasutamise kohta taristu ja keskmise turukapitalisatsiooniga äriühingute suurte
 projektide puhul peaks tegema investeeringute komitee. Investeeringute
 komiteesse peaksid kuuluma sõltumatud eksperdid, kellel on teadmisi ja kogemusi
 investeerimisprojektide valdkonnas. Investeeringute komitee peaks andma aru
 EFSI juhtorganile, kes peaks teostama järelevalvet EFSI eesmärkide saavutamise
 üle. Selleks et tõhusalt ära kasutada EIFi kogemusi, peaks EFSI toetama EIFi
 rahastamist, et EIF saaks võtta ette individuaalseid projekte väikeste ja
 keskmise suurusega ettevõtjate ning keskmise turukapitalisatsiooniga
 äriühingute valdkonnas.
 (18) Selleks et EFSI saaks toetada
 investeeringuid, peaks liit andma tagatise summas 16 000 000 000
 eurot. Portfellipõhise andmise korral peaks sõltuvalt instrumendi liigist (nt
 võlg, omakapital või tagatised) kohaldama tagatise ulatuse suhtes ülempiiri,
 mida kajastatakse protsendina olemasolevate kohustuste portfelli mahust.
 Prognoositakse, et tagatise kombineerimisel EIP eraldatava 5 000 000 000
 euroga peaks EFSI toetus võimaldama teha täiendavaid EIP ja EIFi
 investeeringuid 60 800 000 000 eurot. Need EFSI toetatavad 60 800 000 000
 eurot peaksid võimaldama teha aastatel 2015–2017 investeeringuid liidus kokku 315 000 000 000
 eurot. Tagatised, mis on seotud projektidega, mis on viidud lõpule ilma
 tagatist realiseerimata, on kättesaadavad uute tehingute toetamiseks.
 (19) EFSI vahendite täiendavaks
 suurendamiseks peaks selles osalemine olema olemasolevate panustajate
 nõusolekul avatud kolmandatele isikutele, sealhulgas liikmesriikidele,
 riiklikele tugipankadele või liikmesriikide omandis olevatele või
 kontrollitavatele avalik-õiguslikele asutustele, erasektori üksustele ja
 liiduvälistele üksustele. Kolmandad isikud võivad otseselt panustada EFSI ja
 võtta osa EFSI juhtimisstruktuurist.
 (20) Projektide tasandil võivad
 kolmandad isikud kaasrahastada EFSIga projektipõhiselt või
 investeerimisplatvormide kaudu, mis on seotud teatavate geograafiliste
 piirkondadega või valdkondlike sektoritega.
 (21) Tingimusel et täidetud on kõik
 asjaomased abikõlblikkuse kriteeriumid, võivad liikmesriigid kasutada Euroopa
 struktuuri- ja investeerimisfonde, et panustada selliste toetuskõlblike
 projektide rahastamisse, mida toetatakse ELi tagatisega. Kõnealuse
 lähenemisviisi paindlikkus peaks võimaldama maksimaalselt tõmmata ligi
 investoreid EFSI investeeringute valdkondades.
 (22) Vastavalt Euroopa Liidu
 toimimise lepingule peaksid EFSI toetatavad taristu- ja projektiinvesteeringud
 olema kooskõlas riigiabi eeskirjadega. Sellega seoses teatas komisjon, et määrab
 kindlaks riigiabi hindamise põhimõtted, millele projekt peab EFSI toetuse
 saamiseks vastama. Komisjon on teatanud, et juhul, kui projekt vastab
 kõnealustele kriteeriumidele ja saab EFSI toetust, hinnatakse mis tahes
 riiklikku täiendavat toetust riigiabi lihtsustatud ja kiirendatud
 hindamismenetluse raames, mille puhul kontrollib komisjon täiendavalt üksnes
 avaliku sektori toetuse proportsionaalsust (ülemäärase hüvitamise puudumine). Samuti
 on komisjon teatanud, et annab täiendavaid suuniseid põhimõtete kohta, et
 tagada avaliku sektori vahendite tõhus kasutamine.
 (23) Võttes arvesse kiireloomuliste
 meetmete vajadust liidus, võivad EIP ja EIF rahastada 2015. aastal enne
 käesoleva määruse jõustumist täiendavaid projekte, mis jäävad väljapoole nende
 tavapärast profiili. Selleks et käesoleva määrusega ette nähtud meetmetest
 saadav kasu oleks võimalikult suur, peaks olema võimalik hõlmata sellised
 täiendavad projektid ELi tagatisega juhul, kui need vastavad käesolevas
 määruses sätestatud sisulistele kriteeriumidele.
 (24) EFSI toetatavaid EIP
 rahastamis- ja investeerimistehinguid tuleb jätkuvalt teha EIP kehtestatud
 eeskirjade ja korra, sh asjakohaste kontrollimeetmete ja maksudest
 kõrvalehoidumise vältimiseks võetud meetmete kohaselt, kooskõlas kontrollikoja ja
 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) asjaomaste eeskirjade ja menetlustega,
 sealhulgas Euroopa Komisjoni, Euroopa Kontrollikoja ja Euroopa
 Investeerimispanga vahelise kolmepoolse lepinguga.
 (25) EIP peaks korrapäraselt
 hindama EFSI toetatavaid tegevusi, et hinnata nende asjakohasust, tulemusi ja
 mõju ning teha kindlaks aspektid, millega saab tulevast tegevusi tõhustada.
 Sellised hindamised peaksid toetama vastutust ja jätkusuutlikkuse analüüsi.
 (26) Paralleelselt EFSI kaudu
 tehtavate rahastamistehingutega tuleks luua Euroopa investeerimisnõustamise
 keskus. Euroopa investeerimisnõustamise keskus peaks andma olulist tuge
 projektide arendamiseks ja ettevalmistamiseks kogu liidus, kasutades ära
 komisjoni, EIP, riiklike tugipankade ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide
 juhtimisorganite teadmisi. See peaks olema ühtne kontaktpunkt küsimustes, mis
 on seotud investeeringute tehnilise abiga liidus.
 (27) EIP-le antava ELi tagatisega
 seotud riskide katmiseks tuleks luua tagatisfond. Tagatisfond tuleks luua
 järk-järguliste maksetega liidu eelarvest. Lisaks tuleks tagatisfondi täiendada
 ka selliste projektide tuludest ja tagasimaksetest, mis on saanud EFSI toetust,
 ja summadest, mis on sisse nõutud lepingulised kohustused täitmata jätnud
 võlgnikelt, kui tagatisfond on juba EIP-le tagatise välja maksnud.
 (28) Tagatisfond peaks tagama liidu
 eelarvele likviidsuspuhvri EFSI eesmärkide saavutamisel saadud kahjude katteks.
 Kogemused seoses EFSI toetatavate investeeringute laadiga osutavad, et liidu
 eelarvest tehtavate maksete ja liidu tagatiskohustuste kogumahu vaheline
 asjakohane suhe oleks 50 %.
 (29) Liidu eelarvest antava panuse
 osaliseks rahastamiseks tuleks vähendada Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1291/2013[2]
 ette nähtud teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi
 „Horisont 2020” ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1316/2013[3] ette nähtud Euroopa ühendamise rahastu rahastamispaketti. EFSI ei
 dubleeri kõnealuste programmide eesmärki. Mõlema programmi vähendamine tagatisfondi
 rahastamiseks peaks siiski tagama suuremad investeeringud nende vastavate
 volituste alla kuuluvates valdkondades, kui oleks võimalik teha olemasolevate
 programmide raames. EFSI peaks suutma võimendada ELi tagatist, et
 mitmekordistada finantsmõju teadus- ja arendustegevuse, innovatsiooni ja
 transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiataristu valdkonnas võrreldes
 sellega, kui vahendeid oleks kasutatud toetustena programmi „Horisont 2020” ja
 Euroopa ühendamise rahastu raames. Seepärast oleks asjakohane suunata osa
 kõnealuste programmide jaoks kavandatud rahastamisest ümber EFSI tarbeks.
 (30) Võttes arvesse nende
 ülesehituse laadi, ei ole ELi tagatis EIP-le ega tagatisfond
 „rahastamisvahendid” Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 966/2012 tähenduses[4].
 (31) Liidus on märkimisväärne arv
 potentsiaalselt elujõulisi projekte, mida ei ole rahastatud selliste
 projektidega seotud ebakindluse ja läbipaistmatuse tõttu. Sageli on see
 tingitud sellest, et erainvestorid ei ole projektidest teadlikud või neil ei
 ole piisavalt teavet investeerimisriskide hindamiseks. Komisjon ja EIP peaksid
 liikmesriikide toel edendama investeerimiseks sobivate praeguste ja tulevaste
 investeerimisprojektide läbipaistva registri loomist liidus. Projektide
 register peaks tagama, et teave investeerimisprojektide kohta avalikustatakse
 korrapäraselt ja struktureeritud viisil, et tagada investoritele usaldusväärne
 teave investeerimisotsuste tegemiseks.
 (32) Liikmesriigid on ka riiklikul
 tasandil alustanud projektide registrite loomist ja edendamist riikliku
 tähtsusega projektide jaoks. Komisjoni ja EIP koostatav teave peaks sisaldama
 viiteid asjaomastele riiklikele projektiregistritele.
 (33) Kuigi projektide registri
 raames kindlaks tehtud projekte võib EIP kasutada EFSI toetatavate projektide
 kindlakstegemiseks ja väljavalimiseks, peaks projektide registril olema laiem
 kohaldamisala projektide kindlakstegemisel kogu liidus. See kohaldamisala võib
 hõlmata projekte, mida võib täielikult rahastada erasektori poolt või muude
 Euroopa või riikliku tasandi instrumentide abil. EFSI peaks suutma toetada
 rahastamist ja investeeringuid projektide registrisse kantud projektidesse,
 kuid ei tohiks olla automaatset seost registrisse kandmise ja EFSI toetusele
 juurdepääsu vahel ning EFSI-l peaks olema kaalutlusõigus selliste projektide
 valikul ja toetamisel, mis ei ole registrisse kantud.
 (34) Selleks et tagada
 aruandekohustus Euroopa kodanike ees, peaks EIP korrapäraselt esitama Euroopa
 Parlamendile ja nõukogule aruandeid EFSI edusammude ja mõju kohta.
 (35) Selleks et tagada ELi
 tagatiskohustuste asjakohane ulatus ja ELi tagatise pidev kättesaadavus, tuleks
 komisjonile anda õigus võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 290
 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, millega kohandatakse liidu
 üldeelarvest makstavaid summasid ja vastavalt muudetakse I lisa. On eriti
 oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid
 konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide
 ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide
 sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja
 nõukogule.
 (36) Kuna käeoleva määruse
 eesmärke, nimelt toetada investeeringuid liidus ja tagada parem juurdepääs
 rahastamisele kuni 3 000 töötajaga äriühingutele, ei suuda liikmesriigid
 piisavalt saavutada, sest liikmesriikide fiskaalvõimekus meetmete võtmiseks on
 erinev, ning on neid meetme ulatuse ja toime tõttu parem saavutada liidu
 tasandil, võib liit võtta meetmeid vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklis 5
 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud
 proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud
 eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
 I PEATÜKK – Euroopa Strateegiliste
 Investeeringute Fond
 Artikkel 1
 Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond
 1. Komisjon sõlmib Euroopa
 Investeerimispangaga (edaspidi „EIP”) lepingu Euroopa Strateegiliste
 Investeeringute Fondi (edaspidi „EFSI”) asutamise kohta.
 EFSI eesmärk on EIP riskivõtmisvõime suurendamise
 teel toetada investeeringuid liidus ja tagada parem juurdepääs rahastamisele
 kuni 3 000 töötajaga äriühingutele, keskendudes eelkõige väikestele ja
 keskmise suurusega ettevõtjatele.
 2. EFSI leping on ühinemiseks
 avatud liikmesriikidele. Olemasolevate panustajate nõusolekul on EFSI leping
 avatud ühinemiseks ka muudele kolmandatele isikutele, sealhulgas riiklikele
 tugipankadele või liikmesriikide omandis olevatele või kontrollitavatele
 avalik-õiguslikele asutustele ning erasektori üksustele.
 Artikkel 2
 EFSI lepingu tingimused
 1. EFSI leping sisaldab eelkõige
 järgmist:
 (a)
 sätted, mille kohaselt luuakse EFSI eraldiseisva,
 selgelt eristatava ja läbipaistva tagatissüsteemina ning EIP hallatava eraldi
 kontona;
 (b)
 EIP poolt EFSI kaudu antava rahalise toetuse summa
 ja tingimused;
 (c)
 EIP poolt EFSI kaudu Euroopa Investeerimisfondile
 (edaspidi „EIF”) antava rahastamise tingimused;
 (d)
 EFSI juhtimiskord vastavalt artiklile 3, ilma et
 see piiraks Euroopa Investeerimispanga põhikirja kohaldamist;
 (e)
 üksikasjalikud eeskirjad ELi tagatise andmise kohta
 vastavalt artiklile 7, sealhulgas eri liiki instrumentide portfellide tagatise
 ülempiir, ELi tagatise realiseerimine, mis väljaarvatud omakapitali võimaliku
 vähenemise korral toimub üksnes kord aastas pärast tehingutest tuleneva tulu ja
 kahju tasaarvestamist, ja tasu ELi tagatise eest ning nõue, mille kohaselt
 jaotatakse riski võtmise eest saadud tasu panustajate vahel proportsionaalselt
 nende vastava riski osakaaluga;
 (f)
 nõuete sissenõudmist käsitlevad sätted ja
 menetlused;
 (g)
 ELi tagatise kasutamist reguleerivad nõuded,
 sealhulgas teatavad tähtajad ja peamised tulemusnäitajad;
 (h)
 sätted Euroopa investeerimisnõustamise keskuse
 rahastamise kohta vastavalt lõike 2 kolmandale lõigule;
 (i)
 sätted selle kohta, mil viisil võivad kolmandad
 isikud kaasrahastada EFSI toetatavaid EIP rahastamis- ja
 investeerimistehinguid;
 (j)
 ELi tagatise ulatust käsitlevad sätted.
 EFSI lepinguga nähakse ette EFSI toetusega
 tehingute ja EIP muude tehingute selge eristamine.
 EFSI lepinguga nähakse ette, et EIFi poolt
 läbiviidavaid EFSI tegevusi juhivad EIFi juhtorganid.
 EFSI lepinguga nähakse ette, et liidule ettenähtud
 tasu EFSI toetatud tehingutest eraldatakse pärast ELi tagatise realiseerimisest
 tulenevate maksete ning lõike 2 ja artikli 5 lõike 3 kohast kulude
 mahaarvamist.
 2. EFSI lepinguga nähakse ette
 Euroopa investeerimisnõustamise keskuse loomine EIP raames. Euroopa
 investeerimisnõustamise keskuse eesmärk on tuginedes olemasolevatele EIP ja
 komisjoni nõustamisteenustele anda nõuandvat toetust investeerimisprojektide
 kindlakstegemiseks, ettevalmistamiseks ja arendamiseks ning tegutseda ühtse
 projektide rahastamise tehnilise nõustamise keskusena liidus. See hõlmab
 toetust tehnilise abi kasutamiseks projekti koostamisel, uudsete
 rahastamisvahendite kasutamiseks, avaliku ja erasektori partnerluse
 kasutamiseks ning vajaduse korral nõuandeid ELi õiguse asjaomastes küsimustes.
 Selle eesmärgi täitmiseks kasutab Euroopa
 investeerimisnõustamise keskus EIP, komisjoni, riiklike tugipankade ning
 Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide juhtimisorganite teadmisi.
 Euroopa investeerimisnõustamise keskust rahastab
 osaliselt liit summas kuni 20 000 000 eurot aastas ajavahemikul kuni 31.
 detsembrini 2020 lisateenuste eest, mida Euroopa investeerimisnõustamise keskus
 osutab lisaks olemasolevale EIP tehnilisele abile. Pärast 2020. aastat on liidu
 rahaline panus otseselt seotud tulevaste mitmeaastaste finantsraamistike
 sätetega.
 3. Liikmesriigid, kes saavad
 EFSI lepingu osalisteks, peavad suutma anda oma panuse, eelkõige raha või
 EIP-le vastuvõetava tagatise vormis. Muud kolmandad osalised peavad suutma anda
 oma panuse üksnes rahas.
 Artikkel 3
 EFSI juhtimine
 1. EFSI lepinguga nähakse ette,
 et EFSId juhib juhtorgan, kes määrab kindlaks strateegilise suuna,
 strateegilise varade jaotuse ning tegevuspõhimõtted ja -korra, sealhulgas
 selliste projektide investeerimispoliitika, mida EFSI võib toetada, ja EFSI
 riskiprofiili kooskõlas artikli 5 lõikes 2 sätestatud eesmärkidega. Juhtorgan
 valib ühe oma liikmetest eesistujaks.
 2. Kui EFSI panustajad on üksnes
 liit ja EIP, jaotatakse juhtorgani liikmete ja häälte arv vastavalt raha või
 tagatise vormis antud panuse suurusele.
 Juhtorgan teeb
 otsuseid ühehäälselt.
 3. Kui muud isikud ühinevad EFSI
 lepinguga vastavalt artikli 1 lõikele 2, jaotatakse juhtorgani liikmete ja
 häälte arv vastavalt panustajate poolt raha või tagatise vormis antud panuse
 suurusele. Komisjoni ja EIP liikmete ja häälte arv vastavalt lõikele 2
 arvutatakse vastavalt ümber.
 Juhtorgan püüab
 teha otsuseid ühehäälselt. Kui juhtorgan ei suuda jõuda ühehäälsele otsusele
 eesistuja seatud tähtajaks, teeb juhtorgan otsuse lihthäälteenamusega.
 Juhtorgani otsust
 ei võeta vastu juhul, kui komisjon või EIP hääletab selle vastu.
 4. EFSI lepinguga nähakse ette,
 et EFSI-l on tegevdirektor, kes vastutab EFSI igapäevase juhtimise ja lõikes 5
 osutatud investeeringute komitee kohtumiste ettevalmistamise ja juhatamise
 eest. Tegevdirektorit abistab tegevdirektori asetäitja.
 Tegevdirektor esitab igas kvartalis juhtorganile
 EFSI tegevusaruande.
 Tegevdirektor ja tegevdirektori asetäitja
 nimetatakse ametisse juhtorgani poolt komisjoni ja EIP ühisettepaneku alusel
 kolmeaastaseks ametiajaks, mida võib pikendada.
 5. EFSI lepinguga nähakse ette,
 et EFSI-l on investeeringute komitee, kes vastutab võimalike tehingute
 analüüsimise eest kooskõlas EFSI investeerimispoliitikaga ja ELi tagatise
 vormis toetuse andmise heakskiitmise eest tehingutele kooskõlas artikliga 5,
 olenemata nende geograafilisest asukohast.
 Investeeringute komiteesse kuuluvad kuus
 sõltumatut eksperti ja tegevdirektor. Sõltumatutel ekspertidel on suured
 asjakohased kogemused projektide rahastamise valdkonnas ja nad nimetab ametisse
 juhtorgan kolmeaastaseks ametiajaks, mida võib pikendada.
 Investeeringute komitee otsused tehakse
 lihthäälteenamusega.
 II PEATÜKK – ELi tagatis ja ELi
 tagatisfond
 Artikkel 4
 ELi tagatis
 Liit annab EIP-le liidus tehtavateks
 rahastamis- ja investeerimistehinguks tagatise, mis on reguleeritud käesoleva
 määrusega (ELi tagatis). ELi tagatis antakse nõudmisel tagatisena artiklis 6
 osutatud instrumentide suhtes.
 Artikkel 5
 ELi tagatise kasutamise nõuded
 1. ELi tagatise andmiseks peab
 jõustuma EFSI leping.
 2. ELi tagatis antakse EIP
 rahastamis- ja investeerimistehingutele, mille on heaks kiitnud artikli 3
 lõikes 5 osutatud investeeringute komitee, või Euroopa Investeerimisfondi
 rahastamiseks, et teha EIP rahastamis- ja investeerimistehinguid vastavalt
 artikli 7 lõikele 2. Asjaomased tehingud on kooskõlas liidu poliitikaga ja
 toetavad mis tahes järgmist üldeesmärki:
 (a)
 taristu arendamine, sealhulgas
 transpordivaldkonnas, eelkõige tööstuskeskustes, energiavaldkonnas, eelkõige
 energiaühendus, ja digitaalse taristu valdkonnas;
 (b)
 investeeringud haridusse ja koolitusse,
 tervishoidu, teadus- ja arendustegevusse, info- ja
 kommunikatsioonitehnoloogiasse ning innovatsiooni;
 (c)
 taastuvenergia ning energia- ja ressursitõhususe
 edendamine;
 (d)
 taristuprojektid keskkonna, loodusvarade,
 linnaarenduse ja sotsiaalvaldkonnas;
 (e)
 rahalise toetuse andmine artikli 1 lõikes 1
 osutatud äriühingutele, sealhulgas käibekapitali riski rahastamine.
 Lisaks antakse ELi tagatis EIP kaudu selliste
 sihtotstarbeliste investeerimisplatvormide ja riiklike tugipankade toetuseks,
 kes investeerivad tehingutesse, mis vastavad käesoleva määruse nõuetele. Sel
 juhul määrab juhtorgan kindlaks aktsepteeritavate investeerimisplatvormidega
 seotud põhimõtted.
 3. Vastavalt Euroopa
 Investeerimispanga põhikirja artiklile 17 nõuab EIP rahastamistehingute
 kasusaajatelt tasu, et katta EFSIga seotud kulusid. Ilma et see piiraks
 lõigete 2 ja 3 kohaldamist, ei kaeta liidu eelarvest EIP halduskulusid ega muid
 tasusid rahastamis- ja investeerimistehingute eest, mida EIP teeb käesoleva
 määruse alusel.
 EIP võib vastavalt artikli 2
 lõike 1 punktile e ELi tagatise realiseerida kumulatiivse piirmäärani, mis
 vastab 1 %-le ELi võetud tagatiskohustustest kokku, et katta kulusid,
 mille tasumist on rahastamistehingutest kasusaajatelt nõutud, kuid mida ei ole
 tasutud.
 EIP tasusid, mis kaasnevad
 juhul, kui EIP annab EFSI nimel EIFile rahastamist, mis on kaetud ELi
 tagatisega vastavalt artikli 7 lõikele 2, võib katta liidu eelarvest.
 4. Tingimusel et täidetud on
 asjaomased abikõlblikkuse kriteeriumid, võivad liikmesriigid kasutada Euroopa
 struktuuri- ja investeerimisfonde, et toetada selliste toetuskõlblike
 projektide rahastamist, millesse EIP ELi tagatise toetusel investeerib.
 Artikkel 6
 Aktsepteeritavad instrumendid
 Artikli 5 kõike 2 kohaldamisel kasutab EIP ELi
 tagatist instrumentide riski katmiseks reeglina portfellipõhiselt.
 Katmiseks aktsepteeritavad individuaalsed
 instrumendid või portfellid võivad koosneda järgmistest instrumentidest:
 (a)
 EIP laenud, tagatised, edasitagatised, kapitalituru
 instrumendid, mis tahes muud liiki rahastamis- või krediidikvaliteedi
 parandamise instrumendid, omakapitali- või kvaasiomakapitali osalused. Neid
 instrumente antakse, omandatakse või emiteeritakse, et toetada liidus tehtavaid
 tehinguid, sealhulgas piiriüleseid tehingud liikmesriigi ja kolmanda riigi
 vahel, kooskõlas käesoleva määrusega ja juhul, kui EIP poolset rahastamist on
 antud allkirjastatud lepingu alusel, mis ei ole aegunud ja mida ei ole
 tühistatud;
 (b)
 EIP poolne EIFi rahastamine, mis võimaldab EIFil
 anda laene, tagatisi ja edasitagatisi, kasutada mis tahes muud liiki
 krediidikvaliteedi parandamise instrumente, kapitalituru instrumente ning
 omandada omakapitali- või kvaasiomakapitali osalusi. Neid instrumente antakse,
 omandatakse või emiteeritakse liidus tehtavate tehingute toetuseks kooskõlas
 käesoleva määrusega ja juhul, kui EIFi poolset rahastamist on antud
 allkirjastatud lepingu alusel, mis ei ole aegunud ja mida ei ole tühistatud.
 Artikkel 7
 ELi tagatise ulatus ja tingimused
 1. ELi tagatis EIP-le on 16 000 000 000
 eurot, millest kuni 2 500 000 000 eurot võib eraldada EIP
 poolseks EIFi rahastamiseks vastavalt lõikele 2. Ilma et see piiraks artikli 8
 lõike 9 kohaldamist, ei tohi liidu poolt tagatise alusel EIP-le tehtavad maksed
 kokku ületada tagatise summat.
 2. Artiklis 6 osutatud teatavat
 liiki instrumentide portfelli tagatise ulatus sõltub kõnealuse portfelli
 riskist. ELi tagatist võib anda esimese järjekoha kahju tagatisena
 portfellipõhiselt või täieliku tagatisena. ELi tagatis võidakse anda võrdsetel
 alustel muude panustajatega.
 Kui EIP rahastab EIP rahastamis- ja
 investeerimistehingute tegemiseks EIFi, nähakse ELi tagatisega EIP poolsele
 rahastamisele ette täielik tagatis, tingimusel et EIP tagab samas summas
 rahastamise ilma ELi tagatiseta. ELi tagatisega kaetud summa ei ületa 2 500 000 000
 eurot.
 3. Kui EIP realiseerib ELi
 tagatise vastavalt EFSI lepingule, maksab liit nõudmise korral vastavalt
 kõnealuse lepingu tingimustele.
 4. Kui liit teeb ELi tagatise
 alusel mis tahes makse, jätkab EIP makstud summadega seotud nõuete
 sissenõudmist ja maksab liidule sissenõutud summadest tagasi.
 Artikkel 8
 ELi tagatisfond
 1. Luuakse ELi tagatisfond
 (edaspidi „tagatisfond”), millest võidakse maksta EIP-le ELi tagatise
 realiseerimise korral.
 2. Tagatisfondi rahastatakse:
 (a)
 liidu üldeelarvest tehtavate maksetega;
 (b)
 tagatisfondi investeeritud vahenditest saadud
 tulust;
 (c)
 summadest, mis on sisse nõutud lepingulised
 kohustused täitmata jätnud võlgnikelt vastavalt EFSI lepingus sätestatud
 sissenõudmismenetlusele, nagu on ette nähtud artikli 2 lõike 1 punktiga f;
 (d)
 mis tahes muude maksetega, mida liit on saanud
 vastavalt EFSI lepingule.
 3. Lõike 2 punktide c ja d
 kohast tagatisfondi rahastamist käsitletakse sihtotstarbelise sisetuluna
 vastavalt määruse (EL) nr 966/2012 artikli 21 lõikele 4.
 4. Lõike 2 kohaselt
 tagatisfondile eraldatud rahalisi vahendeid haldab otseselt komisjon ja neid
 investeeritakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt, järgides
 asjakohaseid usaldatavusnõudeid.
 5. Lõike 2 kohast tagatisfondi
 rahastamist kasutatakse selleks, et saavutada asjakohane tase kajastamaks ELi
 tagatiskohustusi kokku (sihtsumma). Sihtsumma on 50 % liidu
 tagatiskohustuste kogumahust.
 Sihtsumma rahastatakse algselt lõike 2 punktis a osutatud vahendite
 järk-järguliste maksetega. Kui tagatisfondi algse moodustamise ajal tagatis
 realiseeritakse, kasutatakse lõike 2 punktide b, c ja d kohast tagatisfondi
 rahastamist ka sihtsumma rahastamiseks kuni summas, mis võrdub realiseeritud
 tagatise summaga.
 6. Komisjon vaatab 31.
 detsembriks 2018 ja seejärel igal aastal läbi tagatisfondi taseme asjakohasuse,
 võttes arvesse tagatise realiseerimisest tulenevat rahaliste vahendite mis
 tahes vähenemist ning artikli 10 lõike 3 kohaselt esitatud EIP hinnangut.
 Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas
 artikliga 17 vastu delegeeritud õigusakte, millega korrigeeritakse lõikes 5
 sätestatud sihtsummat kuni 10 %, et paremini kajastada ELi tagatise
 realiseerimise võimalikku riski.
 7. Pärast sihtsumma
 korrigeerimist aastal n või hinnangut tagatisfondi taseme asjakohasuse
 kohta vastavalt lõikes 6 osutatud läbivaatamisele:
 (a)
 kantakse mis tahes ülejääk ühe tehinguga aasta n+1
 Euroopa Liidu üldeelarve tulude eelarvestuse erirubriiki;
 (b)
 tehakse tagatisfondi mis tahes täiendamine
 iga-aastaste osamaksetena kuni kolme aasta jooksul alates aastast n+1.
 8. Alates 1. jaanuarist 2019
 esitab komisjon juhul, kui tagatise realiseerimise tulemusel langeb
 tagatisfondi tase allapoole 50 % sihtsummast, aruande erakorraliste
 meetmete kohta, mida võib olla vaja fondi täiendamiseks.
 9. Pärast
 ELi tagatise realiseerimist kasutatakse sihtsummat ületavat lõike 2 punktide b,
 c ja d kohast tagatisfondi rahastamist ELi tagatise taastamiseks kuni algse
 summani.
 III PEATÜKK – Euroopa
 investeerimisprojektide register
 Artikkel 9
 Euroopa investeerimisprojektide register
 1. Komisjon ja EIP edendavad
 liikmesriikide toel läbipaistva praeguste ja võimalike tulevaste
 investeerimisprojektide registri loomist liidus. Register ei mõjuta lõplike
 projektide valimist toetuseks vastavalt artikli 3 lõikele 5.
 2. Komisjon ja EIP koostavad,
 ajakohastavad ja levitavad korrapäraselt ja struktureeritud viisil teavet
 praeguste ja tulevaste investeeringute kohta, mis märkimisväärselt aitavad
 saavutada ELi poliitikaeesmärke.
 3. Liikmesriigid koostavad,
 ajakohastavad ja levitavad korrapäraselt ja struktureeritud viisil teavet nende
 territooriumil tehtavate praeguste ja tulevaste investeerimisprojektide kohta.
 IV PEATÜKK – Aruandlus, aruandekohustus ja
 hindamine
 Artikkel 10
 Aruandlus ja raamatupidamisarvestus
 1. EIP annab kord poolaastas,
 vajaduse korral koos EIFiga, komisjonile aru käesoleva määruse kohaste EIP
 rahastamis- ja investeerimistehingute kohta. Aruandes hinnatakse vastavust
 artikli 2 lõike 1 punkti g kohaselt kehtestatud ELi tagatise kasutamise
 nõuetele ja peamistele tulemusnäitajatele. Aruanne sisaldab ka statistilisi,
 finants- ja raamatupidamisandmeid iga EIP rahastamis- ja investeerimistehingu
 kohta ning agregeeritult.
 2. EIP annab kord aastas,
 vajaduse korral koos EIFiga, Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru EIP
 rahastamis- ja investeerimistehingute kohta. See aruanne avalikustatakse ja see
 hõlmab järgmist:
 (a)
 hinnang EIP rahastamis- ja investeerimistehingute
 kohta tehingu, sektori, riigi ja piirkonna tasandil ning nende tehingute
 käesolevale määrusele vastavuse kohta koos hinnanguga EIP rahastamis- ja investeerimistehingute
 jaotuse kohta artikli 5 lõikes 2 esitatud eesmärkide lõikes;
 (b)
 koondhinnang EIP rahastamis- ja
 investeerimistehingute lisandväärtuse, erasektori vahendite kaasamise ning
 hinnanguliste ja tegelike väljundite, tulemuste ja mõju kohta;
 (c)
 koondhinnang EIP rahastamis- ja
 investeerimistehingutest kasusaajatele üle kantud rahalise kasu kohta;
 (d)
 hinnang EIP rahastamis- ja investeerimistehingute
 kvaliteedi kohta;
 (e)
 üksikasjalik teave ELi tagatise kasutamise kohta;
 (f)
 EFSI finantsaruanded.
 3. Komisjoni raamatupidamisarvestuse
 eesmärgil ning ELi tagatisega kaetud riskide ja tagatisfondi valitsemise kohta
 aru andmise eesmärgil esitab EIP, vajaduse korral koostöös EIFiga, komisjonile
 igal aastal järgmise teabe:
 (a)
 EIP ja EIFi riskihinnangu ja reitingualane teave seoses
 EIP rahastamis- ja investeerimistehingutega;
 (b)
 ELi olemasolevad finantskohustused seoses EIP
 rahastamis- ja investeerimistehingute jaoks antud tagatistega eraldi iga
 tehingu lõikes;
 (c)
 EIP rahastamis- ja investeerimistehingutest tulenev
 kogukasum või -kahjum vastavalt artikli 2 lõike 1 punkti e kohaselt EFSI
 lepinguga ette nähtud portfellide lõikes.
 4. EIP esitab komisjonile
 taotluse korral mis tahes täiendava teabe, mida on vaja komisjoni kohustuste
 täitmiseks seoses käesoleva määrusega.
 5. EIP, ja vajaduse korral EIF,
 esitab lõigetes 1–4 osutatud teabe enda kulul.
 6. Komisjon saadab iga aasta 30.
 juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale tagatisfondi eelmise
 kalendriaasta finants- ja juhtimisaruande.
 Artikkel 11
 Aruandekohustus
 1. Euroopa Parlamendi taotluse
 korral osaleb tegevdirektor Euroopa Parlamendis kuulamisel, mis käsitleb EFSI
 tulemusi.
 2. Tegevdirektor vastab Euroopa
 Parlamendi poolt EFSI-le esitatud küsimustele kas suuliselt või kirjalikult,
 kuid igal juhul viie nädala jooksul alates küsimuse saamisest.
 3. Euroopa Parlamendi taotluse
 korral esitab komisjon Euroopa Parlamendile aruande käesoleva määruse
 rakendamise kohta.
 Artikkel 12
 Hindamine ja läbivaatamine
 1. EIP hindab EFSI toimimist
 hiljemalt [PO-l lisada kuupäev: 18 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist].
 EIP esitab oma hinnangu Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile.
 Komisjon hindab hiljemalt [PO-l lisada kuupäev:
 18 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist] ELi tagatise kasutamist ja
 tagatisfondi toimimist, sealhulgas tagatisfondi rahastamise kasutamist
 vastavalt artikli 8 lõikele 9. Komisjon esitab kõnealuse hinnangu Euroopa
 Parlamendile ja nõukogule.
 2. 30. juuniks 2018 ja pärast
 seda iga kolme aasta järel:
 (a)
 EIP avaldab põhjaliku aruande EFSI toimimise kohta;
 (b)
 komisjon avaldab põhjaliku aruande ELi tagatise
 kasutamise ja tagatisfondi toimimise kohta.
 3. EIP, vajaduse korral koostöös
 EIFiga, aitab kaasa ja esitab vajaliku teabe vastavalt lõike 1 ja 2 kohase
 komisjoni hindamise ja aruande jaoks.
 4. EIP ja EIF esitavad Euroopa
 Parlamendile, nõukogule ja komisjonile korrapäraselt kõik oma sõltumatud
 hindamisaruanded, milles hinnatakse EIP ja EIFi käesoleva määruse kohaste
 konkreetsete tegevustega saavutatud praktilisi tulemusi.
 5. Komisjon esitab hiljemalt [PO-l
 lisada kuupäev: kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist] Euroopa
 Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise kohta, lisades
 sellele mis tahes asjakohased ettepanekud.
 V PEATÜKK – Üldsätted
 Artikkel 13
 Läbipaistvus ja teabe avalikustamine
 EIP teeb kooskõlas oma läbipaistvuse
 põhimõtetega, mis käsitlevad dokumentidele ja teabele juurdepääsu, oma
 veebisaidil avalikkusele kättesaadavaks teabe kõigi EIP rahastamis- ja
 investeerimistehingute kohta ning selle kohta, kuidas need tehingud aitavad
 kaasa artikli 5 lõikes 2 osutatud üldeesmärkide saavutamisele.
 Artikkel 14
 Kontrollikoja poolne auditeerimine
 Kontrollikoda auditeerib ELi tagatist ja selle
 alusel liidu üldeelarvest tehtud makseid ja liidu üldeelarvesse laekunud
 maksete sissenõudmisi.
 Artikkel 15
 Pettusevastased meetmed
 1. Kui EIP-il on ELi tagatisega
 hõlmatud tehingute ettevalmistamise, rakendamise või lõpetamise mis tahes
 etapis põhjust kahtlustada võimalikku pettust, korruptsiooni, rahapesu või muud
 ebaseaduslikku tegevust, mis võib kahjustada liidu finantshuve, teatab ta
 sellest viivitamatult OLAFile ning esitab kogu vajaliku teabe.
 2. OLAF võib läbi viia
 juurdlusi, sealhulgas teha kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013([5]), nõukogu määruse (EÜ,
 Euratom) nr 2185/96([6])
 ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95([7])
 sätetele ja menetlustele, et kaitsta liidu finantshuve eesmärgiga teha
 kindlaks, kas ELi tagatisega toetatud mis tahes tehingutega seoses on esinenud
 pettust, korruptsiooni, rahapesu või toimunud mis tahes muud ebaseaduslikku
 tegevust, mis mõjutab liidu finantshuve. OLAF võib edastada juurdluste käigus
 saadud teabe asjaomase liikmesriigi pädevatele asutustele.
 Kui selline ebaseaduslik tegevus on tõendatud,
 võtab EIP sissenõudmiseks meetmeid seoses oma tehingutega, mida on toetatud ELi
 tagatisega.
 3. Käesoleva määruse kohaselt
 toetatavate tehingutega seoses allkirjastatud rahastamislepingud sisaldavad
 klausleid, mis võimaldavad pettuse, korruptsiooni või muu ebaseadusliku
 tegevuse korral kooskõlas EFSI lepingu, EIP põhimõtete ja kohaldatavate
 regulatiivsete nõuetega jätta EIP rahastamis- ja investeerimistehingutest välja
 või vajaduse korral võtta asjakohaseid sissenõudmismeetmeid. Otsus, kas kasutada
 EIP rahastamis- ja investeerimistehingutest väljajätmist, tehakse kooskõlas
 asjaomase rahastamis- või investeerimislepinguga.
 Artikkel 16
 Välja jäetud tegevused ja koostööd mittetegevad jurisdiktsioonid
 1. EIP ei toeta oma rahastamis-
 ja investeerimistehingutes ühtegi ebaseaduslikul eesmärgil toimuvat tegevust,
 sealhulgas rahapesu, terrorismi rahastamise, maksupettuse ja maksudest
 kõrvalehoidumise, korruptsiooni ning liidu finantshuve kahjustava pettuse
 eesmärgil toimuvat tegevust. Eelkõige ei osale EIP üheski rahastamis- ega
 investeerimistehingus vahendi kaudu, mis asub koostööd mittetegevas
 jurisdiktsioonis, vastavalt EIP poliitikale nõrgalt reguleeritud ja koostööst
 keelduvate jurisdiktsioonide suhtes, mis põhineb liidu, Majanduskoostöö ja
 Arengu Organisatsiooni või rahapesuvastase töökonna põhimõtetel.
 2. EIP kohaldab oma rahastamis-
 ja investeerimistehingutes liidu õiguses finantssüsteemide rahapesuks ja
 terrorismi rahastamiseks kasutamise vältimiseks sätestatud põhimõtteid ja
 standardeid, sealhulgas nõuet võtta asjakohasel juhul mõistlikke meetmeid, et
 teha kindlaks tulusaavad omanikud.
 Artikkel 17
 Delegeeritud volituste rakendamine
 1. Komisjonile antakse õigus
 võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
 2. Artikli 8 lõikes 6 osutatud
 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kolmeks aastaks
 alates käesoleva määruse jõustumisest. Komisjon esitab delegeeritud volituste
 kohta aruande hiljemalt 9 kuud enne kolmeaastase tähtaja möödumist. Volituste
 delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud
 juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes
 seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
 3. Euroopa Parlament või nõukogu
 võib artikli 8 lõikes 6 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi
 võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste
 delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa
 Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta
 juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
 4. Niipea kui komisjon on
 delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa
 Parlamendile ja nõukogule.
 5. Artikli 8 lõike 6 alusel
 vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament
 ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist esitanud
 selle kohta vastuväiteid või kui mõlemad institutsioonid on enne selle tähtaja
 möödumist teatanud komisjonile, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi
 või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
 VI PEATÜKK – Muutmine
 Artikkel 18
 Määruse (EL) nr 1291/2013 muutmine
 Määrust (EL) nr 1291/2013 muudetakse
 järgmiselt.
 1) Artikli 6 lõiked 1, 2 ja 3
 asendatakse järgmistega:
 „1. Rahastamispakett programmi „Horisont
 2020” rakendamiseks on 74 328,3 miljonit eurot jooksevhindades, millest kuni 71 966,9
 miljonit eurot eraldatakse ELi toimimise lepingu XIX jaotise kohase
 tegevuse jaoks.
 Euroopa Parlament ja nõukogu kinnitavad
 iga-aastased assigneeringud mitmeaastase finantsraamistiku piires.
 2. ELi toimimise lepingu XIX jaotise
 kohase tegevuse jaoks ette nähtud summa jaotatakse käesoleva määruse artikli 5
 lõikes 2 nimetatud prioriteetide vahel järgmiselt:
 a) tipptasemel teadus: 23 897,0 miljonit eurot
 jooksevhindades;
 b) juhtpositsioon tööstuses: 16 430,5 miljonit
 eurot jooksevhindades;
 c) ühiskondlikud väljakutsed: 28 560,7
 miljonit eurot jooksevhindades.
 Maksimaalne kogusumma, mille liit eraldab
 programmist „Horisont 2020” artikli 5 lõikes 3 sätestatud erieesmärkidele ja
 Teadusuuringute Ühiskeskuse otsestele meetmetele väljaspool
 tuumaenergiavaldkonda, on järgmine:
 i) tipptaseme levitamine ja osaluse
 laiendamine: 782,3 miljonit eurot jooksevhindades;
 ii) teadus koos ühiskonnaga ja ühiskonna
 heaks: 443,8 miljonit eurot jooksevhindades;
 iii) Teadusuuringute Ühiskeskuse otsesed
 meetmed väljaspool tuumaenergiavaldkonda: 1 852,6 miljonit eurot
 jooksevhindades.
 Artikli 5 lõigetes 2 ja 3 sätestatud
 prioriteetidele ja erieesmärkidele eraldatud vahendite soovituslik jaotus on
 kindlaks määratud II lisas.
 3. Programmist „Horisont 2020”
 eraldatakse EITile kuni 2 361,4 miljonit eurot jooksevhindades, nagu on
 sätestatud II lisas.”
 2) II lisa asendatakse käesoleva
 määruse I lisaga.
 Artikkel 19
 Määruse (EL) nr 1316/2013 muutmine
 Määruse (EL) nr 1316/2013 artikli 5 lõige 1
 asendatakse järgmisega:
 „1. Euroopa ühendamise rahastu
 rakendamise rahastamispakett aastateks 2014–2020 on 29 942 259 000
 (*) eurot (jooksevhindades). See summa jaotatakse järgnevalt:
 a) transpordisektor: 23 550 582 000 eurot,
 millest 11 305 500 000 eurot paigutatakse ümber Ühtekuuluvusfondist, mida
 kasutatakse kooskõlas käesoleva määrusega üksnes Ühtekuuluvusfondist abi
 saamise tingimustele vastavates liikmesriikides;
 b) telekommunikatsioonisektor: 1 041 602 000
 eurot;
 c) energiasektor: 5 350 075 000 eurot.
 Need summad ei
 piira nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 1311/2013 (*) sätestatud
 paindlikkusmehhanismi kohaldamist.
 Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL,
 Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane
 finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).
 VII PEATÜKK – Ülemineku- ja lõppsätted
 Artikkel 20
 Üleminekusäte
 Rahastamis- ja investeerimistehingud, mille
 EIP või EIF allkirjastavad ajavahemikul 1. jaanuarist 2015 kuni EFSI lepingu
 sõlmimiseni, võib EIP või EIF esitada komisjonile ELi tagatisega katmiseks.
 Komisjon hindab neid tehinguid ning juhul, kui
 need vastavad artiklis 5 ja EFSI lepingus sätestatud sisulistele nõuetele,
 otsustab, et ELi tagatise kate laieneb nendele.
 Artikkel 21
 Jõustumine
 Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval
 pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
 vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
 Strasbourgis,
 Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu
 nimel
 president eesistuja
 FINANTSSELGITUS
 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus
 1.2. Asjaomased
 poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
 (ABM/ABB) struktuurile
 1.3. Ettepaneku/algatuse
 liik
 1.4. Eesmärgid
 1.5. Ettepaneku/algatuse
 põhjendus
 1.6. Meetme
 kestus ja finantsmõju
 1.7. Ettenähtud
 eelarve täitmise viisid
 2. HALDUSMEETMED
 2.1. Järelevalve
 ja aruandluse eeskirjad
 2.2. Haldus-
 ja kontrollisüsteemid
 2.3. Pettuse
 ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE
 HINNANGULINE FINANTSMÕJU
 3.1. Mitmeaastase
 finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
 3.2. Hinnanguline
 mõju kuludele
 3.2.1. Üldine hinnanguline
 mõju kuludele
 3.2.2. Hinnanguline mõju
 tegevusassigneeringutele
 3.2.3. Hinnanguline mõju
 haldusassigneeringutele
 3.2.4. Kooskõla kehtiva
 mitmeaastase finantsraamistikuga
 3.2.5. Kolmandate isikute
 rahaline osalus
 3.3. Hinnanguline mõju tuludele
 FINANTSSELGITUS
 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE
 RAAMISTIK
 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste
 Investeeringute Fondi ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL)
 nr 1316/2013
 1.2. Asjaomased
 poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
 (ABM/ABB) struktuurile[8]
 Poliitikavaldkond:
 Majandus- ja rahandusküsimused
 Tegevusala
 vastavalt tegevuspõhise eelarvestamise struktuurile: Finantstehingud ja
 rahastamisvahendid
 Üksikasjalik
 ülevaade tegevusaladest vastavalt tegevuspõhise eelarvestamise struktuurile on
 esitatud osas 3.2.
 Poliitikavaldkond:
 Liikuvus ja transport
 Poliitikavaldkond:
 Sidevõrgud, edastatav sisu ja sidetehnoloogia
 Poliitikavaldkond:
 Energeetika
 1.3. Ettepaneku/algatuse liik
 X Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet
 ̈ Ettepanek/algatus
 käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[9]
 ̈ Ettepanek/algatus
 käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
 X Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud
 meedet
 1.4. Eesmärgid
 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased
 strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
 Majanduskasvu tugevdavate investeeringute
 toetamine kooskõlas liidu eelarveprioriteetidega, eelkõige järgmistes
 valdkondades:
 1) strateegiline taristu (investeeringud
 digitaal- ja energiavaldkonda kooskõlas ELi poliitikaga);
 2) transporditaristu tööstuskeskustes,
 haridus, teadustegevus ja innovatsioon;
 3) investeeringud, mis soodustavad
 töökohtade loomist, eelkõige VKEde rahastamise ja noorte tööhõivet käsitlevate
 meetmete kaudu.
 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased
 tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile
 Erieesmärk nr 1
 Euroopa
 Investeerimispanga (EIP) rahastamis- ja investeerimistehingute arvu ja mahu
 suurendamine prioriteetsetes valdkondades.
 Erieesmärk nr 2
 Euroopa
 Investeerimisfondi (EIF) poolt väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele
 antava rahastamise mahu suurendamine.
 Erieesmärk nr 3
 Euroopa
 investeerimisnõustamise keskuse loomine.
 Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
 eelarvestamise süsteemile:
 Majandus-
 ja rahandusküsimuste peadirektoraat: Finantstehingud ja rahastamisvahendid
 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju
 Täpsustage, milline
 peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
 Algatus
 peaks võimaldama Euroopa Investeerimispangal ja Euroopa Investeerimisfondil
 teostada punktis 1.4.1. osutatud rahastamis- ja investeerimistehinguid suuremas
 rahastamismahus ning EIP puhul riskantsemate, kuid majanduslikult siiski
 tasuvate projektide kaudu.
 Mitmekordistav
 mõju peaks saavutatama ELi tagatise andmisega EIP-le nii, et algatuse raames
 antava 1 euro suuruse ELi tagatise tulemusena investeeritakse projektidesse 15
 eurot.
 Seega
 peaks algatus aitama koondada projektide jaoks rahastamist kuni 2020. aastani
 mahus vähemalt 315 miljardit eurot. See peaks aitama suurendada liidus
 investeeringute üldmahtu ning seega potentsiaalset ja tegelikku majanduskasvu
 ja tööhõivet.
 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad
 Täpsustage, milliste
 näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
 Eesmärk
 on suurendada investeeringuid strateegilistesse valdkondadesse, nagu on
 loetletud punktis 1.4.1.
 Seoses
 sellega kasutatakse järgmisi näitajaid:
 -
 algatuse raames EIP/EIFi rahastust saanud projektide/VKEde arv;
 -
 saavutatud keskmine mitmekordistav mõju. Oodatav mitmekordistav mõju on
 ligikaudu 15, võttes aluseks ELi tagatise kasutamise ja nendesse projektidesse
 tehtud koguinvesteeringute suhte, mis on algatuse raames vastavalt tehingute
 tingimustele toetust saanud;
 -
 toetatud projektide jaoks kaasatud rahastamise kogumaht.
 Tulemusi
 jälgitakse EIP aruannete ja turu-uuringute põhjal.
 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus
 1.5.1. Euroopa Liidu meetme
 lisandväärtus
 Algatus
 pakub mastaabisäästu uuenduslike rahastamisvahendite kasutamisel, edendades
 erainvesteeringuid kogu ELis ning kasutades selleks ära Euroopa
 institutsioonide asjatundlikkust ja teadmisi. Geograafiliste piirangute
 puudumine liidus suurendab toetatud projektide kogumi puhul atraktiivsust ja
 vähendab riske võrreldes sellega, mis oleks võimalik üksiku liikmesriigi puhul.
 1.5.2. Samalaadsetest kogemustest
 saadud õppetunnid
 Komisjonil
 on väärtuslikud kogemused uuenduslike rahastamisvahenditega, eelkõige tänu
 projektivõlakirjade algatuse katseetapile ning olemasolevate ELi-EIP
 finantsinstrumentide (nt COSME, Horisont 2020 ja projektivõlakirjade algatuse
 kohaselt väljatöötatud instrumendid) kasutamisele.
 1.5.3. Kooskõla ja võimalik koostoime
 muude asjaomaste meetmetega
 Algatus
 on täielikult kooskõlas rubriigi 1a olemasolevate programmidega, eelkõige
 Euroopa ühendamise rahastu, programmi „Horisont 2020” ja COSMEga.
 Koostoime
 saavutamiseks kasutatakse ära komisjoni olemasolevaid eksperditeadmisi
 rahastamisvahendite haldamise valdkonnas ja kogemust, mis on saadud
 olemasolevate ELi-EIP rahastamisvahendite valdkonnas.
 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju
 ̈ Piiratud kestusega ettepanek/algatus
 –
 ̈ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA
 –
 ̈ Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA
 X Piiramatu kestusega ettepanek/algatus
 –
 rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
 AAAA–AAAA,
 –
 millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
 1.7. Kavandatud eelarve täitmise
 viisid[10]
 X Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt
 –
 X oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu
 delegatsioonides töötavat komisjoni personali;
 –
 ̈ rakendusametite kaudu
 ̈ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega
 ̈ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
 –
 ̈ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;
 –
 ̈ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele
 (täpsustada);
 –
 ̈Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;
 –
 ̈ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele;
 –
 ̈ avalik-õiguslikele asutustele;
 –
 ̈ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad
 esitavad piisavad finantstagatised;
 –
 ̈ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on
 delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad
 piisavad finantstagatised;
 –
 ̈ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP
 erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.
 – Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral
 esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
 Märkused:
 Tagatisfondi
 puhul nähakse ette otsene eelarve täitmine komisjoni poolt.
 2. HALDUSMEETMED
 2.1. Järelevalve ja aruandluse
 eeskirjad
 Täpsustage tingimused
 ja sagedus.
 Ettepaneku
 artikli 10 kohaselt annab EIP kord poolaastas, vajaduse korral koos EIFiga,
 komisjonile aru EIP rahastamis- ja investeerimistehingute kohta. Lisaks annab
 EIP kord aastas, vajaduse korral koos EIFiga, Euroopa Parlamendile ja nõukogule
 aru EIP rahastamis- ja investeerimistehingute kohta. Iga aasta 30. juuniks peab
 komisjon saatma Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale tagatisfondi
 eelmise aasta finants- ja juhtimisaruande.
 Vastavalt
 ettepaneku artiklile 12 hindab EIP Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi
 (EFSI) toimimist ning esitab oma hinnangu Euroopa Parlamendile, nõukogule ja
 komisjonile. Lisaks hindab komisjon ELi tagatise kasutamist ja tagatisfondi
 toimimist ning esitab selle hinnangu Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
 Põhjalik aruanne EFSI toimimise kohta tuleb esitata 30. juuniks 2018 ja
 pärast seda iga kolme aasta järel; samuti tuleb esitada põhjalik aruanne ELi
 tagatise kasutamise ja tagatisfondi toimimise kohta.
 2.1.1. Haldus- ja kontrollisüsteemid
 Ettepaneku
 artikliga 14 nähakse ette, et kontrollikoda auditeerib ELi tagatist ja selle
 alusel liidu üldeelarvest tehtud makseid ja liidu üldeelarvesse laekunud
 maksete sissenõudmisi.
 EIP
 teeb rahastamis- ja investeerimistehinguid enda eeskirjade ja korra kohaselt,
 rakendades ka asjakohaseid auditi-, kontrolli- ja järelevalvemeetmeid.
 Vastavalt EIP põhikirjale vastutab EIP tehingute ja raamatupidamisarvestuse
 korrektsuse kontrollimise eest EIP auditikomisjon, keda toetavad
 välisaudiitorid. EIP raamatupidamise aastaaruande kinnitab igal aastal EIP
 juhatajate nõukogu.
 Lisaks
 sellele kinnitab EIP direktorite nõukogu, kus komisjoni esindab üks direktor
 liikmena ja üks direktor asendusliikmena, iga EIP rahastamis- ja
 investeerimistehingu ning jälgib, et EIP juhtimine toimuks vastavalt
 põhikirjale ja kooskõlas juhatajate nõukogu kehtestatud üldjuhistega.
 Praeguses,
 2003. aasta oktoobris sõlmitud komisjoni, kontrollikoja ja EIP kolmepoolses
 lepingus on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad, mille kohaselt teostab liidu
 tagatisega kaetud EIP finantstehingute kohta auditeid kontrollikoda.
 2.1.2. Välja selgitatud ohud
 Liidu
 tagatisega kaetud EIP rahastamis- ja investeerimistehingutega kaasneb
 märkimisväärne finantsrisk. On teatav tõenäosus, et tagatis realiseeritakse.
 Siiski prognoositakse, et tagatisfond pakub liidu eelarvele vajalikku kaitset.
 Projektide endi rakendamisel võib esineda viivitusi ja ülekulusid.
 Isegi
 konservatiivsete eelduste korral võib algatuse kulutõhusust vähendada ebapiisav
 rahastamisvahendite kasutuselevõtt turul ja aja jooksul turutingimuste
 muutumine, mis omakorda vähendab eeldatavat mitmekordistavat mõju.
 Ettepaneku
 artikli 8 lõike 4 kohaselt tuleb tagatisfondi vahendid investeerida. Nende
 investeeringutega kaasneb investeerimisrisk (nt turu- ja krediidirisk) ja
 mõningane operatsioonirisk.
 2.1.3. Teave loodud
 sisekontrollisüsteemi kohta
 EFSI
 juhib juhtorgan, kes määrab kindlaks strateegilise suuna, strateegilise varade
 jaotuse ning tegevuspõhimõtted ja -korra, sealhulgas selliste projektide
 investeerimispoliitika, mida EFSI võib toetada, ja EFSI riskiprofiili.
 Otsuseid
 EFSI toetuse kasutamise kohta taristu ja keskmise turukapitalisatsiooniga
 äriühingute suuremate projektide puhul teeb investeeringute komitee.
 Investeeringute komitee peaks koosnema sõltumatutest ekspertidest, kellel on
 teadmised ja kogemused investeerimisprojektide valdkonnas, ning see on vastutav
 juhtorgani ees, kes teostab järelevalvet EFSI eesmärkide täitmise üle.
 On
 ka tegevdirektor, kes vastutab EFSI igapäevase juhtimise ja investeeringute komitee
 kohtumiste ettevalmistamise eest. Tegevdirektor on vahetult aruandekohustuslik
 juhtorgani ees ja esitab igas kvartalis juhtorganile EFSI tegevusaruande.
 Tegevdirektori nimetab ametisse juhtorgan komisjoni ja EIP ühisettepaneku
 alusel kolmeaastaseks ametiajaks, mida võib pikendada.
 Komisjon
 haldab tagatisfondi varasid vastavalt määrusele ning oma kehtivatele
 sise-eeskirjadele ja menetlustele.
 2.2. Pettuse ja eeskirjade
 eiramise ärahoidmise meetmed
 Täpsustage
 rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
 Ettepaneku
 artiklis 15 täpsustatakse Euroopa Pettusevastase Ameti (OLAF) pädevus teostada
 juurdlusi käesoleva algatuse kohaselt toetatavate tehingute suhtes. Kooskõlas
 EIP juhatajate nõukogu 27. juuli 2004. aasta otsusega, mis käsitleb EIP koostööd
 OLAFiga, on EIP kehtestanud konkreetsed eeskirjad OLAFiga koostööks seoses
 võimalike pettuse, korruptsiooni ja mis tahes muude liidu finantshuve
 kahjustavate ebaseaduslike tegevuste juhtumitega.
 Lisaks
 sellele kohaldatakse EIP eeskirju ja menetlusi. Siia alla kuuluvad eelkõige EIP
 sisemised uurimismenetlused, mille EIP halduskomitee kiitis heaks 2013. aasta
 märtsis. Lisaks võttis EIP 2013. aasta septembris vastu Euroopa
 Investeerimispanga tegevuses keelatud käitumise ennetamise ja tõkestamise
 poliitika (EIP pettusevastane poliitika).
 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE
 HINNANGULINE FINANTSMÕJU
 3.1. Mitmeaastase
 finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
 · Olemasolevate eelarveridade puhul vt osa 3.2.
 · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
 Järjestage mitmeaastase
 finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 || Liigendatud/liigendamata[11] || EFTA riigid[12] || Kandidaatriigid[13] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
 1 a || 01.0404 – Tagatis Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) jaoks || Liigendatud || EI || EI || EI || EI
 1 a || 01.0405 – Maksed EFSI tagatisfondi || Liigendatud || EI || EI || EI || EI
 1 a || 01.0406 – Euroopa investeerimisnõustamise keskus || Liigendatud || EI || EI || EI || EI
 3.2. Hinnanguline mõju kuludele
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi rahastamise allikad || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Kokku
 EUROOPA ÜHENDAMISE RAHASTU, millest || 790 || 770 || 770 || 970 || || || 3 300
 06.020101 – Kitsaskohtade kõrvaldamine, raudtee koostalitlusvõime tõhustamine, puuduvate ühenduste rajamine ja piiriüleste lõikude parendamine 06.020102 – Säästvate ja tõhusate transpordisüsteemide tagamine 06.020103 – Transpordiliikide optimaalne integreerimine ja ühendamine ning transpordi koostalitlusvõime suurendamine || 560,3 34,9 104,8 || 520,3 32,4 97,3 || 480,3 29,9 89,8 || 600,3 37,4 112,3 || || || 2 161,2 134,6 404,2
 09.0303 – Üleeuroopaliste digiteenuste taristute koosvõime, säästva kasutuselevõtu, toimimise ja ajakohastamise ning Euroopa tasandil koordineerimise edendamine || || || 50 || 50 || || || 100
 32.020101 – Energiasiseturu tõhusam integreerimine ning elektri- ja gaasivõrkude piiriülese koostalitlusvõime suurendamine 32.020102 - Liidu energiavarustuskindluse suurendamine 32.020103 - Säästva arengu ja keskkonnakaitse edendamine || 30 30 30 || 40 40 40 || 40 40 40 || 56,7 56,6 56,7 || || || 166,7 166,6 166,7
 „HORISONT 2020”, millest || 70 || 860 || 871 || 479 || 150 || 270 || 2 700
 02.040201 – Juhtpositsioon kosmoses 02.040203 – Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) innovatiivsuse suurendamine 02.040301 – Ressursitõhusa ja kliimamuutustele vastupidava majanduse ning tooraine jätkusuutliku varu tagamine 02.040302 – Turvalise Euroopa ühiskonna edendamine || 11 1,8 3,7 7,5 || 29,9 2,1 7,0 25 || 27,9 6,1 7 25 || 11,6 6,5 17,5 10,4 || || || 80,4 16,5 35,2 67,9
 05.090301 – Ohutu ja kvaliteetse toidu ning muude biotoorainetel põhinevate toodetega varustatuse tagamine || || 30 || 37 || 33 || || || 100
 06.030301 – Euroopa ressursitõhusa, keskkonnasäästliku, ohutu ja sujuva transpordisüsteemi väljaarendamine || || 37 || 37 || 26 || || || 100
 08.020101 – Eesliiniuuringute tugevdamine Euroopa Teadusnõukogu (ERC) kaudu 08.020103 – Euroopa teadustaristu (sh e-taristu) tõhustamine 08.020201 - Juhtpositsioon nanotehnoloogia, kõrgtehnoloogiliste materjalide, lasertehnoloogia, biotehnoloogia ning kõrgtehnoloogilise tootmise ja töötlemise valdkonnas 08.020203 – Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) innovatiivsuse suurendamine 08.020301 – Elukestva tervise ja heaolu parandamine 08.020302 - Piisava ohutu, tervisliku ja kvaliteetse toidu ja muude biotoorainel põhinevate toodetega varustamise tagamine 08.020303 - Üleminek usaldusväärsele, säästvale ja konkurentsivõimelisele energiasüsteemile 08.020304 - Ressursitõhusa, keskkonnasäästliku, ohutu ja sujuva Euroopa transpordisüsteemi loomine 08.020305 - Ressursitõhusa ja kliimamuutustele vastupidava majanduse ning tooraine jätkusuutliku varu tagamine 08.020306 – Kaasava, innovatiivse ja turvalise Euroopa ühiskonna edendamine 08.0204 – Tipptasemel teadmiste levitamine ja osalemise laiendamine 08.0206 – Teadus ühiskonna osalusel ja ühiskonna heaks || || 91,3 17,7 38,3 3,4 51,3 8,5 30,9 12,5 28,1 10,7 9,3 5,1 || 91,0 17,6 38,5 3,4 43,3 10,7 31,2 17,6 27,9 10,6 10,1 5,1 || 14,2 3,9 10,0 0,8 11,9 3,3 6,5 4,2 5,8 2,3 2,0 1,1 || 0,5 8,8 32,6 1,7 26,8 12,6 14,7 26,9 13,0 5,3 4,6 2,6 || 24,2 15,4 49,6 3,0 47,6 18,2 25,9 41,4 22,8 9,3 8,1 4,5 || 221,2 63,3 169,1 12,3 180,9 53,2 109,1 102,4 97,7 38,3 34,2 18,4
 09.040101 – Teadusuuringute tugevdamine tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate valdkonnas 09.040102 – Euroopa teadustaristu (sh e-taristu) tõhustamine 09.040201 – Juhtpositsioon info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas 09.040301 – Elukestva tervise ja heaolu parandamine 09.040302 – Kaasava, innovatiivse ja turvalise Euroopa ühiskonna edendamine 09.040303 – Turvalise Euroopa ühiskonna edendamine || || 35 15,9 120,3 19,2 6,1 7,4 || 45,4 15,3 114,8 15,5 5,8 7,1 || 37,4 10,4 71,7 13,6 3,9 4,9 || || || 117,9 41,6 306,8 48,3 15,9 19,5
 10.0201 – Raamprogramm „Horisont 2020” — Kliendikeskne teaduslik ja tehniline tugi liidu poliitikavaldkondadele || 11 || 12 || 13 || 14 || || || 50
 15.030101 - Marie Skłodowska-Curie meetmed — uute oskuste ja teadmiste loomine, arendamine ja siire ning innovatsioon 15.0305 - Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut – teadmiste kolmnurga kõrghariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni harude lõimimine || 25 || 30 136 || 60 107 || 70 22 || -30 30 || -30 30 || 100 350
 32.040301 – Üleminek usaldusväärsele, säästvale ja konkurentsivõimelisele energiasüsteemile || 10 || 40 || 40 || 60 || || || 150
 ITERi ÜMBERPLANEERIMINE AASTATEL 2015–2020 08.040102 – ITERi rajatiste ehitamine, käitamine ja kasutamine — ITERi arendamise Euroopa ühisettevõte — Fusion for Energy (F4E) || 490 || || || -70 || -150 || -270 || -
 Mittesihtotstarbeliste kulude varu (sh kulukohustuste assigneeringute üldine varu) || || 400 || 1 000 || 600 || || || 2 000
 EFSI tagatisfondi tehtavate maksete rahastamisallikad kokku || 1 350 || 2 030 || 2 641 || 1 979 || || || 8 000
 Euroopa investeerimisnõustamise keskuse rahastamine – 08.040102 – ITERi rajatiste ehitamine, käitamine ja kasutamine — ITERi arendamise Euroopa ühisettevõte — Fusion for Energy (F4E) || 10 || || || -10 || || || -
 Euroopa investeerimisnõustamise keskuse rahastamine – Mittesihtotstarbeliste kulude varu || || 20 || 20 || 30 || 20 || 20 || 110
 PANUS EFSI KOKKU || 1 360 || 2 050 || 2 661 || 1 999 || 20 || 20 || 8 110
 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju
 kuludele
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 1 A || Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks
 Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
  Tegevusassigneeringud || || || || || || ||
 01.0405 || Kulukohustused || (1) || 1 350 || 2 030 || 2 641 || 1 979 || 0 || 0 || 8 000
 Maksed || (2) || 0 || 500 || 1 000 || 2 000 || 2 250 || 2 250 || 8 000
 01.0406 || Kulukohustused || (1a) || 10 || 20 || 20 || 20 || 20 || 20 || 110
 Maksed || (2a) || 10 || 20 || 20 || 20 || 20 || 20 || 110
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[14] || || || || || || ||
 Eelarverida nr || || (3) || || || || || || ||
 Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 1 360 || 2 050 || 2 661 || 1 999 || 20 || 20 || 8 110
 Maksed || =2+2a +3 || 10 || 520 || 1 020 || 2 020 || 2 270 || 2 270 || 8 110
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 1 360 || 2 050 || 2 661 || 1 999 || 20 || 20 || 8 110
 Maksed || (5) || 10 || 520 || 1 020 || 2 020 || 2 270 || 2 270 || 8 110
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || || || || ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1A assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 1 360 || 2 050 || 2 661 || 1 999 || 20 || 20 || 8 110*
 Maksed || =5+ 6 || 10 || 520 || 1 020 || 2 020 || 2 270 || 2 270 || 8 110*
 *NB: Vaja võib olla täiendavaid
 assigneeringuid, nagu on täpsustatud käesoleva finantsselgituse lisas
 Juhul kui
 ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:
  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || || || || || || ||
 Maksed || (5) || || || || || || ||
  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || || || || ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 || || || || || || ||
 Maksed || =5+ 6 || || || || || || ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || „Halduskulud”
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat ||
  Personalikulud || 0,264 || 0,528 || 0,792 || 0,924 || 0,924 || 1,056 || 4,488
  Muud halduskulud || 0,36 || 0,725 || 0,495 || 0,615 || 0,4 || 0,42 || 3,015
 Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat KOKKU || || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 1 360,624 || 2 051,253 || 2 662,287 || 2 000,539 || 21,324 || 21,476 || 8 117,503
 Maksed || 10,624 || 521,253 || 1 021,287 || 2 021,539 || 2 271,324 || 2 271,476 || 8 117,503
 3.2.2. Hinnanguline mõju
 tegevusassigneeringutele
 –
 ̈ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
 –
 X Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute
 kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
 kohta pärast koma)
 Täpsustage eesmärgid ja väljundid ò || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU ||
 ||
 Väljundi liik[15] || Väljundi keskmine kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku ||
 Erieesmärgid nr 1: EIP rahastamis- ja investeerimistehingute arvu ja mahu suurendamine prioriteetsetes valdkondades ja nr 2: EIFi poolt väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele antava rahastamise mahu suurendamine ||
 || || || || 1 350 || || 2 030 || || 2 641 || || 1 979 || || || || || || 8 000 ||
 nr 3: Euroopa investeerimisnõustamise keskuse loomine ||
 || || || || 10 || || 20 || || 20 || || 20 || || 20 || || 20 || || 110 ||
 KULUD KOKKU || || 1 360 || || 2 050 || || 2 661 || || 1 999 || || 20 || || 20 || || 8 110 ||
 3.2.3. Hinnanguline mõju
 haldusassigneeringutele
 3.2.3.1. Ülevaade
 –
 ̈ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
 –
 X Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute
 kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 miljonites eurodes
 (kolm kohta pärast koma)
 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || || ||
 Personalikulud || 0,264 || 0,528 || 0,792 || 0,924 || 0,924 || 1,056 || 4,488
 Muud halduskulud || 0,36 || 0,725 || 0,495 || 0,615 || 0,4 || 0,42 || 3,015
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[16] || || || || || || ||
 Personalikulud || || || || || || ||
 Muud halduskulud || || || || || || ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku || || || || || || ||
 KOKKU || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
 Personali ja muude
 halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase
 peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või
 ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral
 täiendavate assigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile
 iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades
 eelarvepiirangutega.
 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus
 –
 ̈ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
 –
 X Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist,
 mis toimub järgmiselt:
 Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina
 || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 ||  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) || || ||
 || XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 2 || 4 || 6 || 7 || 7 || 8
 || XX 01 01 02 (delegatsioonides) || || || || || ||
 || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || || || || || ||
 || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || || || || ||
  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad) [17] ||
 || XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud) || || || || || ||
 || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || || || || || ||
 || XX 01 04 aa [18] || - peakorteris || || || || || ||
 || - delegatsioonides || || || || || ||
 || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || || ||
 || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || || ||
 || Muud eelarveread (täpsustage) || || || || || ||
 || KOKKU || 2 || 4 || 6 || 7 || 7 || 8
 XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või
 eelarvejaotisele.
 Personalivajadused
 kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
 ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse
 personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
 eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
 Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || · Varahaldus: portfelli valitsemine, kvantitatiivne analüüs, sh abistamine seoses riski käsitleva analüütilise tööga; · eelarve otsese täitmisega seotud tugifunktsioon, eelkõige riskijuhtimise ja middle-office'i maksete tegemise funktsioonid; · tagatiste haldamine, aruandlus ja järelmeetmete võtmine (projektide register); · finantsaruandlus/raamatupidamisarvestus ja aruandlusega seotud tegevus.
 Koosseisuvälised töötajad ||
 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase
 finantsraamistikuga
 –
 X Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva
 mitmeaastase finantsraamistikuga
 –
 ̈ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
 asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.
 Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
 eelarveridadele ja summadele.
 [...]
 –
 ̈ Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase
 finantsraamistiku läbivaatamist.
 Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele
 rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
 [...]
 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline
 osalus
 –
 X Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute
 poolset kaasrahastamist.
 –
 ̈ Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on
 järgmine:
 assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
 koma)
 || Aasta || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus || || || || || || || ||
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || || || || || || || ||
 3.3. Hinnanguline mõju tuludele
 –
 X Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju
 tuludele.
 –
 ̈ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
 –
 ̈ omavahenditele
 –
 ̈ mitmesugustele tuludele
 miljonites
 eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[19]
 Aasta || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 Artikkel .... || || || || || || || ||
 Mitmesuguste
 sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid
 ettepanek mõjutab.
 [...]
 Täpsustage tuludele
 avaldatava mõju arvutamise meetod.
 [...]
 Lisa
 järgmise dokumendi juurde:
 Finantsselgitus
 järgmise
 dokumendi juurde:
 Ettepanek:
 EUROOPA
 PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
 mis
 käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi
 Ettepaneku artikli 8 lõike 2 kohaselt tuleb
 tagatisfondis ja Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondis olevatest
 vahenditest saadav tulu eraldada tagatisfondi.
 Järgmised maksekohustused täidetakse
 kõnealuseid tulusid kasutades. Siiski juhul, kui need vahendid ei ole piisavad
 nende kohustuste täitmiseks, täidetakse need kohustused liidu eelarvest. Seepärast
 võivad need kohustused lisanduda maksete ja kulukohustuste assigneeringutele,
 nagu on osutatud käesolevas finantsselgituses
 Miljonites eurodes
 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Kokku
 Suurenenud toetus Euroopa Investeerimisfondilt (EIF)
 || 11,5 || 3,6 || 5,7 || 6,8 || 9,0 || 11,7 || 48,3*
 *NB: Haldustasud,
 mida EIP, tegutsedes ELi tagatise alusel, maksab EIFile. Pärast 2020. aastat on
 eeldatavad täiendavad kulud ligikaudu 57 miljonit eurot. Arvud põhinevad
 oletustel, mis käsitlevad EIFi tootevalikut ja mis on tehtud käesoleva
 dokumendi koostamise ajal, kuid neid oletusi võidakse hiljem oluliselt muuta.
 [1] Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule,
 Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide
 Komiteele ning Euroopa Investeerimispangale „Investeerimiskava Euroopa jaoks”,
 COM(2014) 903 final.
 [2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11.
 detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm
 „Horisont 2020” aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ
 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).
 [3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1316/2013, 11.
 detsember 2013, millega luuakse Euroopa Ühendamise Rahastu, muudetakse määrust
 (EL) nr 913/2010 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007
 ja (EÜ) nr 67/2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129).
 [4] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012,
 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid
 finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ,
 Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).
 [5] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 883/2013,
 11. september 2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi
 ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ)
 nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk
 1).
 [6] Nõukogu määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, 11. november
 1996, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist,
 et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade
 eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).
 [7] Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95, 18. detsember 1995,
 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1).
 [8] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine
 eelarvestamine.
 [9] Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a
 või b.
 [10] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
 finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 [11] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
 [12] EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
 [13] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
 potentsiaalsed kandidaatriigid.
 [14] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
 meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
 otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
 [15] Väljunditena käsitatakse tarnitud tooteid ja osutatud
 teenuseid (rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus
 kilomeetrites jms).
 [16] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
 meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
 otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
 [17] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide
 lähetatud eksperdid, renditud tööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.
 [18] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste
 töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).
 [19] Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste
 tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, s.t
 brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.
 I
 lisa
 II lisa
 Eelarve jaotus
 Programmi
 „Horisont 2020” vahendite soovituslik jaotus on järgmine:
 || Miljonit eurot jooksevhindades
 I Tipptasemel teadus, millest: || 23 897,0
 1. Euroopa Teadusnõukogu || 12 873,6
 2. Tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad || 2 578,1
 3. Marie Skłodowska-Curie meetmed || 6 062,3
 4. Euroopa teadusuuringute infrastruktuurid || 2 383,1
 II Juhtpositsioon tööstuses, millest: || 16 430,5
 1. Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas (*), (****) || 13 000,7
 2. Riskikapitali kättesaadavus (**) || 2 842,3
 3. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate innovatsioonitegevus (***) || 587,4
 III Ühiskondlikud väljakutsed, millest (****) || 28 560,7
 1. Tervishoid, demograafilised muutused ja heaolu || 7 242,6
 2. Toiduga kindlustatus, säästev põllumajandus ja metsandus, mere-, merendus- ja siseveeuuringud ning biomajandus || 3 698,2
 3. Turvaline, puhas ja tõhus energia || 5 672,1
 4. Nutikas, keskkonnahoidlik ja integreeritud transport || 6 137,0
 5. Kliimameetmed, keskkond, ressursitõhusus ja toorained || 2 948,3
 6. Euroopa muutuvas maailmas: kaasav, innovatiivne ja kaasa mõtlev ühiskond || 1 255,2
 7. Turvaline ühiskond – Euroopa ja tema kodanike vabaduse ja turvalisuse kaitsmine || 1 607,3
 IV Tipptaseme levitamine ja osaluse laiendamine || 782,3
 V Teadus koos ühiskonnaga ja ühiskonna heaks || 443,8
 VI Teadusuuringute Ühiskeskuse otsesed meetmed väljaspool tuumaenergiavaldkonda || 1 852,6
 VII Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT) || 2 361,4
 KOKKU || 74 328,3
 (*) Sealhulgas
 7 404 miljonit eurot info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale, millest
 1 539 miljonit eurot fotoonika ning mikro- ja nanoelektroonikale,
 3 716 miljonit eurot nanotehnoloogiale, kõrgtehnoloogilistele
 materjalidele ning kõrgtehnoloogilisele tootmisele ja töötlemisele, 498
 miljonit eurot biotehnoloogiale ja 1 399 miljonit eurot
 kosmosevaldkonnale. Selle tulemusena on 5 753 miljonit eurot ette nähtud
 progressi võimaldavate tehnoloogiate rahastamiseks.
 (**) Ligikaudu
 959 miljonit eurot sellest summast on ette nähtud energiatehnoloogia
 strateegilise kava (SET-kava) projektide rakendamiseks. Ligikaudu üks kolmandik
 sellest võib minna VKEdele.
 (***) Eesmärgi
 raames anda erieesmärgi „Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku
 tehnoloogia vallas” ja prioriteedi „Ühiskondlikud väljakutsed” jaoks ette
 nähtud toetuste kogueelarvest vähemalt 20 % VKEdele, eraldatakse esialgu
 VKEde vahendile vähemalt 5 % nende toetuste kogueelarvest. VKEde vahendile
 eraldatakse programmi „Horisont 2020” kestuse jooksul keskmiselt vähemalt
 7 % erieesmärgi „Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku
 tehnoloogia vallas” ja prioriteedi „Ühiskondlikud väljakutsed” jaoks ette
 nähtud toetuste kogueelarvest.
 (****)
 Innovatsiooni kiirtee katsemeetmeid rahastatakse erieesmärkidest „Juhtpositsioon
 progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas” ja prioriteedi
 „Ühiskondlikud väljakutsed” asjaomastest erieesmärkidest. Algatatakse piisav
 arv projekte, et võimaldada katsemeetmete täielikku hindamist. ”