type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN
 Bryssel den 14.10.2020
 COM(2020) 652 final
 2020/0300(COD)
 Förslag till
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT
 om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2030
 MOTIVERING
 1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET
 Den 4 december 2019 offentliggjorde Europeiska miljöbyrån (EEA) sin rapport The European Environment – State and Outlook 2020 (SOER)
 1
 , och rapportens resultat är oroväckande. De nuvarande utmaningarna när det gäller miljö, klimat och hållbarhet är mer omfattande och angelägna än vi hittills varit med om och kräver omedelbara och samordnade åtgärder och systemlösningar. Unionens miljöpolitik har under de senaste årtiondena gett betydande fördelar utan att påverka EU:s konkurrenskraft på lång sikt, och under de senaste åren har regelverket i allt högre grad formats utifrån en ambitiös långsiktig vision med mål och strategiska politiska ramverk som har minskat miljöbelastningen på ett effektivt sätt. Förlust av biologisk mångfald och försämrade ekosystemtjänster, klimatförändringar och deras konsekvenser samt ohållbar resursanvändning, föroreningar och därmed förknippade risker för människors hälsa och välbefinnande, naturen, ekosystemen och ekonomin kräver dock beslutsamma ytterligare åtgärder i EU och globalt.
 Den 11 december 2019 reagerade Europeiska kommissionen på dessa utmaningar genom att anta den europeiska gröna given
 2
 – en ambitiös agenda som ska göra EU till den första klimatneutrala kontinenten före 2050 och som ska skydda, bevara och stärka EU:s naturkapital och skydda människors hälsa och välbefinnande från miljörisker och miljöpåverkan. På grundval av en regenerativ tillväxtmodell som ger mer tillbaka till planeten än den tar, beskriver den gröna given miljöprioriteringarna för de kommande åren och unionens ambition att omvandla sin ekonomi för en hållbar framtid utan att lämna någon på efterkälken. För att omsätta dessa mål i praktiken utformas en rad genomgripande omvälvande strategier, och unionen uppmanas att stärka sitt ledarskap på den globala arenan i klimat- och miljöfrågor.
 Efter den breda debatten om meddelandet En ren jord åt alla
 3
 lade EU i mars 2020 fram sin långsiktiga strategi enligt Parisavtalet för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar
 4
 och åtog sig att bli en klimatneutral ekonomi före 2050. Kommissionen föreslog att målet ska tas med i den europeiska klimatlagen
 5
 . Europeiska kommissionen antog också ett antal nya strategiska initiativ, särskilt en ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin för ett rent och konkurrenskraftigt Europa
 6
 , en strategi för biologisk mångfald för 2030
 7
 och strategin Från jord till bord
 8
 .
 EU har också reagerat med övergripande insatser på covid-19-krisen som slår hårt mot människors liv och försörjningsmöjligheter och har lett till helt nya utmaningar för det politiska beslutsfattandet, som förvärrats av en allvarlig ekonomisk nedgång. I EU:s återhämtningsplan NextGenerationEU, som föreslogs av Europeiska kommissionen den 27 maj 2020 och godkändes av Europeiska rådet vid dess extra möte i juli 2020, framhålls den europeiska gröna givens status som Europas nya tillväxtstrategi och dess roll när det gäller att uppnå en hållbar och snabb återhämtning samt säkerställa långsiktig förutsägbarhet på vägen mot klimatneutralitet, och i sista hand en rättvis och korrekt omställning som inte lämnar någon på efterkälken. Det åttonde miljöhandlingsprogrammet kommer med sin långsiktiga vision och de prioriterade miljömål som det delar med den gröna given, att stödja EU:s gemensamma åtagande för en grön återhämtning.
 Miljöhandlingsprogram har varit vägledande för EU:s miljöpolitik sedan början av 1970-talet. Det sjunde miljöhandlingsprogrammet löper ut den 31 december 2020 och enligt dess artikel 4.3 ska kommissionen, om så är lämpligt, lägga fram ett förslag till ett åttonde miljöhandlingsprogram i god tid för att undvika en klyfta mellan det sjunde och det åttonde miljöhandlingsprogrammet. I den europeiska gröna given tillkännagavs antagandet av ett nytt miljöhandlingsprogram.
 Rådet, Europaparlamentet och Regionkommittén har uppmanat kommissionen att senast i början av 2020 lägga fram ett förslag till ett åttonde miljöhandlingsprogram.
 2.RÄTTSLIG GRUND, SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH PROPORTIONALITETSPRINCIPEN
 Detta förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett nytt allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2030 bygger på artikel 192.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). För att se till att EU och dess medlemsstater tar ansvar för detta program och uppnår dess prioriterade mål skapar man genom detta förslag till beslut ett ramverk till stöd för uppnåendet av de prioriterade målen och säkerställer att framstegen mot målen kommer att mätas regelbundet.
 Målen för detta förslag kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna själva. Eftersom miljö- och klimatpolitiken är ett område med delad befogenhet inom EU och en decentraliserad politik, är ett av syftena med detta program att skapa ett gemensamt ansvar för alla tre EU-institutioner och medlemsstaterna när det gäller dess mål, vilket ger beslutsfattare och andra intressenter – däribland regioner och städer, företag, arbetsmarknadens parter, det civila samhällets organisationer och enskilda medborgare – en förutsägbar ram och vägledning om vad som bör göras.
 3.RESULTAT AV UTVÄRDERINGAR OCH SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER
 Den 15 maj 2019 offentliggjorde kommissionen en rapport om utvärderingen av det sjunde miljöhandlingsprogrammet
 9
 . Rapporten föregicks av en omfattande samrådsprocess som ägde rum under 2018 och bestod av ett öppet offentligt samråd, ett riktat samråd med medlemsstaterna, ett riktat samråd med berörda parter samt två offentliga seminarier.
 Utvärderingen visade att det sjunde miljöhandlingsprogrammet generellt uppfattas som ett effektivt strategiskt verktyg på hög nivå som vägleder miljöpolitiken. För många fungerar miljöhandlingsprogrammet också som ett planeringsverktyg som ger kontinuitet i miljöpolitiken – bland annat genom den långsiktiga vision, ansvarsskyldighet och förutsägbarhet som det ger för Europeiska kommissionens åtgärder, utöver att det har ett positivt inflytande när det gäller att integrera och effektivisera miljöpolitiken. De prioriterade målen i det sjunde miljöhandlingsprogrammet ansågs i allmänhet fortfarande vara giltiga, särskilt dess vision för 2050.
 Den 22 november 2017 offentliggjorde Europaparlamentet en bedömning av genomförandet av det sjunde miljöhandlingsprogrammet
 10
 , som följdes av en rapport om dess genomförande den 6 mars 2018 och en resolution
 11
 den 17 april 2018.
 Den 31 juli 2018 offentliggjorde Europeiska regionkommittén en studie om den lokala och regionala dimensionen av det åttonde miljöhandlingsprogrammet
 12
 , följt av ett yttrande
 13
 som antogs den 7 februari 2019.
 Som uppföljning till diskussionerna vid det informella mötet i rådet (miljö) den 29–30 oktober 2018 i Graz i Österrike hölls den 11–12 juni 2019 en workshop om det framtida miljöhandlingsprogrammet, i Hainburg i Österrike. Den 4 oktober 2019 antog rådet slutsatser om det åttonde miljöhandlingsprogrammet – att tillsammans vända utvecklingen
 14
 , under Finlands ordförandeskap.
 4.BUDGETKONSEKVENSER
 Detta förslag till beslut har tagits fram i linje med kommissionens förslag till EU:s fleråriga budgetram 2021–2027. Förslaget innehåller en finansieringsöversikt där behovet av ytterligare resurser inom Europeiska miljöbyrån (EEA) och Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) introduceras för att stödja programmets nya ram för övervakning, mätning och rapportering.
 Europeiska miljöbyråns och Europeiska kemikaliemyndighetens deltagande är av största vikt för detta arbete och för att uppnå målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet . Den nya övervaknings- och rapporteringsram som föreslås för det åttonde miljöhandlingsprogrammet kommer i största möjliga utsträckning att omfatta befintliga övervakningsverktyg och indikatorer som huvudsakligen bygger på europeisk statistik och data från Europeiska miljöbyrån och Europeiska kemikaliemyndigheten, för att på så sätt undvika dubbelarbete och begränsa den administrativa bördan för medlemsstaterna. Detta innebär att ytterligare uppgifter anförtros dessa myndigheter så att de fullt ut kan bidra till att uppnå prioriteringarna och skapa de nödvändiga förutsättningar som anges i artiklarna 3 och 4 i detta program.
 5.ÖVRIGA INSLAG
 Redogörelse för de specifika bestämmelserna i förslaget
 Det övergripande syftet med det åttonde miljöhandlingsprogrammet är att påskynda unionens omställning till en klimatneutral, resurseffektiv, ren och cirkulär ekonomi på ett rättvist och inkluderande sätt och uppnå miljömålen i FN:s Agenda 2030 och dess mål för hållbar utveckling, och att fullt ut stödja miljö- och klimatmålen i den europeiska gröna given.
 Artikel 1
 Det föreliggande förslaget syftar till att öka samstämmigheten och synergierna mellan åtgärder på alla förvaltningsnivåer genom att mäta framstegen mot miljö- och klimatmålen på ett integrerat sätt. I linje med den europeiska gröna givens princip om ”att inte vålla skada” stöder den en minskning av belastningen på miljön och klimatet och en förstärkning av den integrerade strategin för utveckling och genomförande av politiken, särskilt genom att integrera hållbarhet i alla relevanta initiativ och projekt på nationell nivå och EU-nivå.
 Artikel 2
 Ansvaret för att uppnå miljö- och klimatrelaterade mål delas av unionen och dess medlemsstater och kräver åtgärder från alla aktörer, offentliga myndigheter på EU-nivå och nationell, regional och lokal nivå, arbetsmarknadens parter, det civila samhället, medborgare och företag.
 I artikel 2 fastställs de prioriterade tematiska målen inom ramen för det långsiktiga målet ”Att leva gott inom planetens gränser” för 2050, som fastställdes redan i det sjunde miljöhandlingsprogrammet.
 Artikel 3
 Den europeiska gröna given understryker behovet av att se till att politik och lagstiftning verkställs och genomförs på ett effektivt sätt.
 Artikel 3 utgör grunden för en gemensam förståelse och ett gemensamt åtagande om de nödvändiga villkor som krävs för att uppnå dessa tematiska prioriterade mål och på så sätt säkerställa samstämmighet i genomförandet på lämplig nivå. Kommissionen tillkännagav att den kommer att förbättra det sätt på vilket frågor om hållbarhet och innovation hanteras i dess riktlinjer för bättre lagstiftning och de tillhörande verktygen, med målet att alla EU-initiativ ska leva upp till en grön princip som går ut på att ”inte vålla skada”.
 Artikel 4
 Även om enskilda miljörättsliga instrument kräver regelbunden rapportering från medlemsstaterna om specifik miljöpolitik finns det ingen övergripande ram i EU-lagstiftningen som säkerställer en samordnad strategi för att uppnå unionens övergripande miljömål. I den europeiska gröna given tillkännagavs att det nya miljöhandlingsprogrammet kommer att innehålla en ny övervakningsmekanism för att säkerställa att unionen planenligt uppnår sina miljömål.
 Denna åttonde övervakningsram för miljöhandlingsprogrammet bör inte påverka befintliga verktyg för rapportering och styrning på miljö- och klimatområdet, inbegripet dem som ingår i energiunionen och styrningen av klimatåtgärder.
 –Mätning av framstegen mot att uppnå miljö- och klimatmålen i ett bredare sammanhang av hållbarhet, välbefinnande och motståndskraft
 För att mäta EU:s och dess medlemsstaters framsteg när det gäller att uppnå FN:s 2030-mål för hållbar utveckling krävs en integrerad ram för miljömässiga, sociala och ekonomiska mål. Rådet
 15
 och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén
 16
 har efterlyst mätning av ekonomiska resultat och samhälleliga framsteg ”bortom BNP” och en övergång till att använda ”välbefinnande” som en kompass för politiken; detta utspel stöds också av Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD)
 17
 . Europaparlamentets ledamöter har tillsammans med berörda parter anordnat konferensen ”Post Growth 2018”
 18
 .
 I detta sammanhang kommer övervakningsramen för det åttonde miljöhandlingsprogrammet att ge ett miljö- och klimatbidrag till EU:s övergripande insatser för att mäta framstegen mot hållbarhet, välbefinnande och motståndskraft, inbegripet motståndskraft mot katastrofer; den bör ge beslutsfattare och intressenter den information de behöver för att kunna bedöma huruvida unionen och medlemsstaterna är på god väg att uppnå en systemförändring.
 Inrättandet av övervakningsramen för det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör också ses mot bakgrund av andra styrnings- och övervakningsåtgärder, särskilt den europeiska planeringsterminen, Eurostats övervakningsrapport om målen för hållbar utveckling och den årliga strategiska framstegsrapporten, som också bygger på tillgängliga uppgifter och använder de indikatorer som är mest relevanta för respektive politiska mål. Även om dessa styrnings- och övervakningsverktyg tjänar olika syften bör de i allt högre grad kopplas samman i syfte att ytterligare förbättra sin inbördes samstämmighet.
 –Mot en uppsättning huvudindikatorer för det åttonde miljöhandlingsprogrammet
 Övervakningen av det sjunde miljöhandlingsprogrammet utfördes av Europeiska miljöbyrån, som offentliggjorde årliga rapporter om miljöindikatorer
 19
 . En resultattavla med nästan 30 indikatorer utarbetades för att övervaka de prioriterade målen i det sjunde miljöhandlingsprogrammet.
 Övervakningsramen för det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör återspegla dess nya prioriterade mål. Den bör omfatta ett begränsat antal nyckelindikatorer för kommunikation på hög nivå, som ger en sammanhängande bild av miljösituationen, de största belastningarna och effektiviteten i våra insatser. Dessa indikatorer bör också vara relevanta för de övergripande målen att öka välfärden och motståndskraften i våra ekonomier och samhällen.
 Vid valet av huvudindikatorer för det åttonde miljöhandlingsprogrammet kommer vederbörlig hänsyn att tas till pågående arbetsflöden för att förbättra övervakningen av biologisk mångfald, cirkulär ekonomi och nollutsläpp, vilka alla är avsedda att slutföras senast 2021/2022, samt andra övervakningsverktyg som omfattar miljö- och klimatpolitik, inbegripet styrningen av energiunionen och klimatåtgärder. Den bör bygga på tillgängliga data i medlemsstaterna och på EU-nivå, särskilt de som handhas av Europeiska miljöbyrån och det europeiska statistiksystemet.
 Europeiska miljöbyrån och Europeiska kemikaliemyndigheten ska stödja kommissionen i arbetet med att förbättra tillgången till och relevansen hos data. Detta inbegriper att fylla indikatorluckor, särskilt vid övervakningen av politik som rör nollföroreningsambitionen och kopplingarna mellan miljö-, social- och hälsopolitiken.
 Inrättandet av en övervakningsram för det åttonde miljöhandlingsprogrammet kommer att stödjas av en ny databas med miljöindikatorer – ett elektroniskt och lättillgängligt bibliotek med indikatorer som ger en fullständig och strukturerad översikt över flera hundra befintliga miljöindikatorer.
 –Planetens gränser
 Processen för att utveckla en övervakningsram för det åttonde miljöhandlingsprogrammet kommer att ge tillfälle att undersöka potentialen hos det pågående arbetet vid kommissionens gemensamma forskningscentrum, Europeiska miljöbyrån och andra aktörer rörande planetens gränser (t.ex. användning av sötvatten, förändrad markanvändning, havsförsurning) och unionens konsumtionsavtryck, inklusive avskogning och skogsförstörelse i tredjeländer.
 Klimatvetenskapen och i synnerhet arbetet i den internationella panelen för klimatförändringar tillhandahåller redan idag tillförlitliga uppgifter och information om vilken nivå av utsläpp av växthusgaser som är förenlig med Parisavtalets mål att hålla den globala temperaturökningen långt under 2 °C och sträva efter att begränsa den till 1,5 °C jämfört med förindustriella nivåer, medan utformningen av arbetet med andra av planetens gränser fortfarande pågår. Det är viktigt att driva på detta arbete för att informera beslutsfattare och intressenter om huruvida miljöpolitiken är tillräckligt ambitiös för att Europa ska hålla sig inom ett manöverutrymme som är säkert för planeten
 20
 .
 –Samrådsprocessen om huvudindikatorerna i det åttonde miljöhandlingsprogrammet
 Kommissionen kommer att inleda ett brett samråd med andra EU-institutioner, medlemsstater och berörda parter för att utforma en heltäckande övervakningsram för det åttonde miljöhandlingsprogrammet på grundval av ett samrådsdokument som beskriver den föreslagna metoden och de åtgärder som ska vidtas.
 På grundval av dessa samråd avser kommissionen att lägga fram en huvudindikator för det åttonde miljöhandlingsprogrammet senast i slutet av 2021.
 Förfarandet kommer att genomföras i nära samordning med de pågående arbetsflöden som aviserats i den europeiska gröna given för att utforma eller se över övervakningsramarna för cirkulär ekonomi, biologisk mångfald och nollutsläpp i syfte att säkerställa övergripande samstämmighet och minska den administrativa bördan.
 Artikel 5 – Utvärdering
 Enligt artikel 5 ska en utvärdering av det åttonde miljöhandlingsprogrammet göras 2029 innan det löper ut i slutet av 2030.
 2020/0300 (COD)
 Förslag till
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT
 om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2030
 EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
 med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 192.3,
 med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
 efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
 med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande
 21
 ,
 med beaktande av Regionkommitténs yttrande
 22
 ,
 i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och
 av följande skäl:
 (1)I enlighet med artikel 192.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt har de allmänna miljöhandlingsprogrammen sedan 1973 utgjort ramen för unionens åtgärder på miljö- och klimatområdet.
 (2)Genom Europaparlamentets och rådets beslut 1386/2013/EU
 23
 fastställdes det sjunde miljöhandlingsprogrammet, som anger unionens miljöagenda fram till den 31 december 2020 och en långsiktig vision för 2050.
 (3)I kommissionens utvärdering av det sjunde miljöhandlingsprogrammet
 24
 konstaterades att dess vision och prioriterade mål för 2050 fortfarande är giltiga, att programmet har bidragit till mer förutsägbara, snabbare och bättre samordnade åtgärder inom miljöpolitiken, och att dess struktur och stödjande ramverk har bidragit till att skapa synergieffekter och därmed gjort miljöpolitiken mer ändamålsenlig och effektiv. Dessutom konstaterades i utvärderingen att det sjunde miljöhandlingsprogrammet förutsåg FN:s Agenda 2030 genom att betona att ekonomisk tillväxt och socialt välbefinnande är beroende av en sund bas av naturresurser, och att det underlättade uppnåendet av målen för hållbar utveckling. Det gjorde det också möjligt för unionen att tala med en röst på den globala arenan i klimat- och miljöfrågor. I sin utvärdering av det sjunde miljöhandlingsprogrammet drog kommissionen också slutsatsen att framstegen i fråga om naturskydd, hälsa och politisk integration inte var tillräckliga.
 (4)Enligt Europeiska miljöbyråns rapport The European Environment – State and Outlook 2020, Knowledge for transition to a sustainable Europe (Europas miljö – tillstånd och utblick 2020: Kunskap för omställningen till ett hållbart Europa) (SOER 2020) utgör 2020 ett unikt tillfälle för unionen att visa ledarskap i fråga om hållbarhet och hantera de brådskande hållbarhetsutmaningar som kräver systemlösningar. Såsom anges i SOER 2020 saknar de förändringar i det globala klimatet och ekosystemen som observerats sedan 1950-talet motstycke under tidigare årtionden och årtusenden. Världens befolkning har tredubblats sedan 1950, medan befolkningen i städerna har fyrdubblats. Med den nuvarande tillväxtmodellen förväntas miljöbelastningen öka ytterligare och orsaka direkta och indirekta skadliga effekter på människors hälsa och välbefinnande. Detta gäller särskilt de sektorer som har störst miljöpåverkan – livsmedel, rörlighet, energi samt infrastruktur och byggnader.
 (5)Europeiska kommissionen reagerade på de utmaningar som identifierades i SOER 2020 genom att anta den europeiska gröna given
 25
 : en ny tillväxtstrategi för den gröna och digitala omställningen vars mål är att omvandla unionen till ett rättvist och välmående samhälle med en konkurrenskraftig, klimatneutral och resurseffektiv ekonomi. Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU)
 26
 sker en rättslig förankring av unionens mål att uppnå klimatneutralitet senast 2050 i lagstiftningen.
 (6)Den europeiska gröna given ligger till grund för EU:s återhämtningsplan NextGenerationEU, som främjar de investeringar i viktiga gröna sektorer som behövs för att bygga upp motståndskraft och skapa tillväxt och arbetstillfällen i ett rättvist och inkluderande samhälle. Faciliteten för återhämtning och resiliens, som tillsammans med unionens budget för 2021–2027 kommer att driva på unionens ekonomiska återhämtning från coronakrisen, bygger också på de prioriterade målen i den europeiska gröna given. Dessutom bör alla initiativ inom ramen för EU:s återhämtningsplan NextGenerationEU respektera den europeiska gröna givens princip om att ”inte vålla skada”.
 (7)Miljöhandlingsprogram har varit vägledande för EU:s miljöpolitik sedan början av 1970-talet. Det sjunde miljöhandlingsprogrammet löper ut den 31 december 2020 och enligt dess artikel 4.3 ska kommissionen, om så är lämpligt, lägga fram ett förslag till ett åttonde miljöhandlingsprogram i god tid för att undvika en klyfta mellan det sjunde och det åttonde miljöhandlingsprogrammet. I den europeiska gröna given tillkännagavs antagandet av ett nytt miljöhandlingsprogram.
 (8)Det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör stödja miljö- och klimatmålen i den europeiska gröna given i linje med det långsiktiga målet att ”leva gott inom planetens gränser” som ska ha uppnåtts före 2050 och som redan fastställts i det sjunde miljöhandlingsprogrammet. Det bör bidra till att FN:s Agenda 2030 och dess mål för hållbar utveckling uppnås.
 (9)Det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör påskynda övergången till en regenerativ ekonomi som ger tillbaka mer till planeten än vad den tar. En regenerativ tillväxtmodell erkänner att välfärden och välståndet i våra samhällen är beroende av ett stabilt klimat, en sund miljö och välmående ekosystem, som ger våra ekonomier ett säkert manöverutrymme. I takt med att den globala befolkningen och efterfrågan på naturresurser fortsätter att växa bör den ekonomiska aktiviteten utvecklas på ett sätt som inte skadar, utan tvärtom vänder klimatförändringarna och miljöförstöringen, minimerar föroreningarna och leder till att naturkapitalet bevaras och berikas, och därigenom säkerställer en riklig mängd av förnybara och icke-förnybara resurser. Genom kontinuerlig innovation, anpassning till nya utmaningar och gemensamt skapande stärker den regenerativa ekonomin motståndskraften och skyddar nuvarande och framtida generationers välbefinnande.
 (10)Det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör fastställa tematiska prioriterade mål på områdena klimatneutralitet, anpassning till klimatförändringar, skydd och återställande av biologisk mångfald, cirkulär ekonomi, nollföroreningsambition och minskning av miljöbelastningen från produktion och konsumtion. Det bör dessutom fastställa de nödvändiga villkoren för att uppnå de långsiktiga och tematiska prioriterade målen för alla berörda aktörer.
 (11)Miljöpolitiken är i hög grad decentraliserad, och åtgärder för att uppnå de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör vidtas på olika förvaltningsnivåer, dvs. på europeisk, nationell, regional och lokal nivå, med en gemensam strategi för flernivåstyrning. Den integrerade strategin för att utarbeta och genomföra politik bör stärkas i syfte att maximera synergieffekterna mellan ekonomiska, miljömässiga och sociala mål, samtidigt som särskild uppmärksamhet fästs vid potentiella kompromisser och utsatta gruppers behov. Dessutom är det viktigt att det sker ett öppet samarbete med icke-statliga aktörer för att det åttonde miljöhandlingsprogrammet ska bli en framgång och de prioriterade målen ska kunna nås.
 (12)Ökat samarbete med partnerländer, god internationell miljöförvaltning samt synergier mellan intern och extern unionspolitik är avgörande för att unionens miljö- och klimatmål ska kunna nås.
 (13)Europeiska kommissionen bör bedöma unionens och medlemsstaternas framsteg när det gäller att uppnå de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet i samband med övergången till större hållbarhet, välbefinnande och motståndskraft. Detta ligger i linje med uppmaningarna från rådet
 27
 och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén
 28
 om att mäta ekonomiska resultat och samhälleliga framsteg ”bortom BNP” och gå mot att använda välfärden som en kompass för politiska insatser, vilket också stöds av OECD
 29
 .
 (14)Bedömningen av framstegen mot de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör återspegla den senaste utvecklingen när det gäller tillgången till och relevansen hos data och indikatorer. Den bör vara förenlig med och inte påverka tillämpningen av övervaknings- eller styrningsverktyg som omfattar mer specifika miljö- och klimatpolitiska aspekter, särskilt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1999/2018
 30
 , granskningen av genomförandet av miljöpolitiken eller övervakningsverktyg som rör cirkulär ekonomi, nollutsläpp, biologisk mångfald, luft, vatten, mark, avfall eller annan miljöpolitik. Tillsammans med andra verktyg som används inom ramen för den europeiska planeringsterminen, Eurostats övervakning av målen för hållbar utveckling och kommissionens strategiska framsynsrapport
 31
 skulle den ingå i en konsekvent, internt sammanhängande uppsättning övervaknings- och styrningsverktyg.
 (15)Kommissionen, Europeiska miljöbyrån och andra relevanta organ bör få tillgång till och vidareutnyttja de uppgifter och indikatorer som tillhandahålls av medlemsstaterna i enlighet med tillämpliga unionsrättsakter. Dessutom bör andra datakällor användas, såsom satellitdata och behandlad information från det europeiska jordövervakningsprogrammet (Copernicus), det europeiska informationssystemet för skogsbränder och det europeiska varningssystemet för översvämningar, eller dataplattformar såsom det europeiska nätverket för marina observationer och datainsamling eller informationsplattformen för kemikalieövervakning. Tillämpningen av moderna digitala verktyg och artificiell intelligens gör det möjligt att hantera och analysera uppgifterna på ett effektivt sätt och därigenom minska den administrativa bördan och samtidigt öka aktualiteten och kvaliteten.
 (16)I enlighet med kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG, 2007/2/EG och (EU) 2019/1024 bör medlemsstaterna dessutom se till att relevanta data, relevant information och relevanta indikatorer för övervakning av genomförandet av det åttonde miljöhandlingsprogrammet är fritt tillgängliga, icke-diskriminerande, öppna, adekvata, av hög kvalitet, jämförbara, aktuella, användarvänliga och lättillgängliga online.
 (17)För att nå de prioriterade målen för det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör miljöbyrån och kemikaliemyndigheten ha tillräcklig kapacitet och tillräckliga resurser för att säkerställa en sund, tillgänglig och transparent kunskaps- och evidensbas till stöd för genomförandet av de strategiska prioriteringarna i den europeiska gröna given och bedömningen av framstegen inom ramen för programmet.
 (18)För att ta hänsyn till föränderliga politiska mål och de framsteg som gjorts bör kommissionen utvärdera det åttonde miljöhandlingsprogrammet år 2029.
 (19)Eftersom målet för detta beslut inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1 – Syfte
 1.Genom detta beslut fastställs ett allmänt handlingsprogram på miljöområdet för perioden fram till och med den 31 december 2030 (nedan kallat det åttonde miljöhandlingsprogrammet). Beslutet anger de prioriterade målen, de nödvändiga villkoren för att uppnå dem och en ram för att mäta om unionen och dess medlemsstater är på god väg att uppnå dessa prioriterade mål.
 2.Det åttonde miljöhandlingsprogrammet syftar till att påskynda omställningen till en klimatneutral, resurseffektiv, ren och cirkulär ekonomi på ett rättvist och inkluderande sätt, och stöder miljö- och klimatmålen i den europeiska gröna given och dess initiativ.
 3.Det åttonde miljöhandlingsprogrammet utgör grunden för att uppnå de miljö- och klimatmål som fastställs i FN:s Agenda 2030 och dess mål för hållbar utveckling, och dess övervakningsram utgör miljö- och klimatdelen av EU:s insatser för att mäta framstegen mot ökad hållbarhet, inbegripet klimatneutralitet och resurseffektivitet, välbefinnande och motståndskraft.
 Artikel 2 – Prioriterade mål
 1.Det åttonde miljöhandlingsprogrammet har det långsiktiga prioriterade målet för 2050 att medborgarna ska leva gott inom planetens gränser i en regenerativ ekonomi där inget slösas bort, inga nettoutsläpp av växthusgaser produceras och ekonomisk tillväxt frikopplas från resursanvändning och miljöförstöring. En sund miljö är grunden för medborgarnas välbefinnande och säkerställer att den biologiska mångfalden blomstrar och naturkapitalet skyddas, återställs och värdesätts på sätt som ökar motståndskraften mot klimatförändringar och andra miljörisker. Unionen anger takten när det gäller att säkerställa välståndet för nuvarande och kommande generationer globalt.
 2.Det åttonde miljöhandlingsprogrammet har följande sex tematiska prioriterade mål:
 (a)Oåterkalleligt och gradvis minska växthusgasutsläppen och förbättrade upptag genom naturliga och andra sänkor i unionen för att uppnå 2030 års mål för minskning av växthusgasutsläppen och uppnå klimatneutralitet senast 2050 i enlighet med förordning (EU).../...
 32
 .
 (b)Göra fortsatta framsteg när det gäller att förbättra anpassningsförmågan, bygga upp motståndskraften och minska sårbarheten för klimatförändringar.
 (c)Göra framsteg mot en regenerativ tillväxtmodell som ger tillbaka mer till planeten än den tar ifrån den, frikopplar ekonomisk tillväxt från resursanvändning och miljöförstöring och påskyndar övergången till en cirkulär ekonomi.
 (d)Eftersträva en nollföroreningsstrategi för en giftfri miljö, inbegripet för luft, vatten och mark samt skydd för medborgarnas hälsa och välbefinnande mot miljörelaterade risker och konsekvenser.
 (e)Skydda, bevara och återställa den biologiska mångfalden och stärka naturkapitalet, särskilt luft, vatten, mark och skog, sötvatten, våtmarker och marina ekosystem.
 (f)Främja miljömässig hållbarhet och minska viktiga miljö- och klimatpåfrestningar i samband med produktion och konsumtion, särskilt på områdena energi, industriell utveckling, byggnader och infrastruktur, rörlighet och livsmedelssystem.
 Artikel 3 – Nödvändiga villkor för att uppnå de prioriterade målen för detta program
 1.För att uppnå de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet krävs att man vidtar följande åtgärder:
 (a)Säkerställer ett ändamålsenligt och effektivt genomförande av unionslagstiftningen om miljö och klimat och strävar efter spetskompetens när det gäller miljöprestanda på unionsnivå och nationell, regional och lokal nivå, bland annat genom att tillhandahålla lämplig kapacitet för administration och regelefterlevnad, i enlighet med den regelbundna granskningen av genomförandet av miljöpolitiken, samt intensifierar insatserna mot miljöbrott.
 (b)Stärker den integrerade strategin för utarbetande och genomförande av politiken, särskilt genom att
 –integrera de prioriterade mål som anges i artikel 2 i alla relevanta strategier, lagstiftningsinitiativ och andra initiativ, program, investeringar och projekt på unionsnivå samt nationell, regional och lokal nivå så att dessa och deras genomförande inte skadar något av de prioriterade mål som anges i artikel 2,
 –maximera fördelarna med att genomföra Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/52/EU
 33
 och 2001/42/EG
 34
 ,
 –ägna särskild uppmärksamhet åt synergier och potentiella kompromisser mellan ekonomiska, miljömässiga och sociala mål för att säkerställa att medborgarnas behov av livsmedel, bostäder och rörlighet tillgodoses på ett hållbart sätt som inte lämnar någon på efterkälken, och
 –regelbundet utvärdera befintlig politik och utarbeta konsekvensbedömningar för nya initiativ som bygger på omfattande samråd enligt förfaranden som är ansvarsfulla, inkluderande, informerade och enkla att genomföra och som tar vederbörlig hänsyn till förväntade effekter på miljö och klimat.
 (c)Effektivt integrerar miljömässig och klimatmässig hållbarhet i den europeiska planeringsterminen för ekonomisk styrning, inbegripet i de nationella reformprogrammen och de nationella planerna för återhämtning och resiliens.
 (d)Mobiliserar hållbara investeringar från offentliga och privata källor, inbegripet medel och instrument som är tillgängliga inom ramen för unionens budget, via Europeiska investeringsbanken och på nationell nivå.
 (e)Fasar ut miljöskadliga subventioner på unionsnivå och nationell nivå och på bästa sätt använder marknadsbaserade instrument och gröna budgetverktyg, inbegripet sådana som krävs för att säkerställa en socialt rättvis övergång, och stöder företag och andra intressenter i utvecklingen av standardiserad praxis för redovisning av naturkapital.
 (f)Ser till att miljöpolitiken och miljöåtgärderna bygger på bästa tillgängliga vetenskapliga kunskap och stärker miljökunskapsbasen och dess spridning, bland annat genom forskning, innovation, främjande av grön kompetens och ytterligare uppbyggnad av miljö- och ekosystemredovisning,
 (g)Utnyttjar potentialen hos digital teknik och datateknik till stöd för miljöpolitiken och samtidigt minimerar dess miljöavtryck.
 (h)Fullt ut utnyttjar naturbaserade lösningar och social innovation.
 (i)Effektivt tillämpar höga standarder för öppenhet, allmänhetens deltagande och tillgång till rättslig prövning i enlighet med konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (Århuskonventionen)
 35
 .
 (j)Gör data och bevis kopplade till genomförandet av det åttonde miljöhandlingsprogrammet allmänt tillgängliga och lättillgängliga, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelser om konfidentialitet i domänspecifik lagstiftning.
 (k)Stöder den globala spridningen av de prioriterade mål som fastställs i artikel 2 och säkerställer samstämmighet mellan interna och externa strategier och samordning av åtgärder, särskilt när det gäller att
 –samarbeta med partnerländer om klimat- och miljöåtgärder, uppmuntra och stödja dem att anta och genomföra regler på dessa områden som är lika ambitiösa som unionens, och säkerställa att alla produkter som släpps ut på unionsmarknaden fullt ut uppfyller relevanta unionskrav i linje med unionens internationella åtaganden,
 –stärka samarbetet med regeringar, företag och det civila samhället i tredjeländer och internationella organisationer för att bilda partnerskap och allianser för miljöskydd och främja miljösamarbete inom G7 och G20,
 –stärka unionens och dess partners genomförande av Parisavtalet, konventionen om biologisk mångfald och andra multilaterala miljöavtal, bland annat genom att öka öppenheten och ansvarsskyldigheten när det gäller framstegen med de åtaganden som gjorts inom ramen för dessa avtal,
 –stärka den internationella miljöstyrningen genom att täppa till återstående luckor och stärka respekten för och tillämpningen av erkända internationella miljöprinciper, och
 –se till att unionens och medlemsstaternas ekonomiska stöd till tredjeländer främjar FN:s Agenda 2030.
 2.För att uppnå de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet måste man mobilisera ett brett stöd som involverar medborgare, arbetsmarknadens parter och andra berörda parter, och uppmuntra till samarbete i utvecklingen och genomförandet av strategier, politik eller lagstiftning som rör det åttonde miljöhandlingsprogrammet bland nationella, regionala och lokala myndigheter i stads- och landsbygdsområden.
 Artikel 4 – Övervakningsram
 1.Kommissionen ska med stöd av Europeiska miljöbyrån och Europeiska kemikaliemyndigheten regelbundet bedöma och rapportera om unionens och medlemsstaternas framsteg när det gäller att uppnå de prioriterade mål som fastställs i artikel 2, med hänsyn tagen till de nödvändiga villkor som föreskrivs i artikel 3.
 2.Den bedömning som avses i punkt 1 ska återspegla den senaste utvecklingen när det gäller tillgången till och relevansen hos data och indikatorer, på grundval av uppgifter som finns tillgängliga i medlemsstaterna och på unionsnivå, särskilt de som hanteras av Europeiska miljöbyrån och det europeiska statistiksystemet. Bedömningen ska inte påverka befintliga ramar och åtgärder för övervakning, rapportering och styrning som omfattar miljö- och klimatpolitik.
 3.Europeiska miljöbyrån och Europeiska kemikaliemyndigheten ska stödja kommissionen i arbetet med att förbättra tillgången till och relevansen hos data och kunskap, särskilt genom att göra följande:
 (a)Samla in, behandla och rapportera bevis och data med moderna digitala verktyg.
 (b)Arbeta för att täppa till de relevanta luckorna i övervakningsdata.
 (c)Tillhandahålla politiskt relevanta och systemrelaterade analyser och bidra till genomförandet av politiska mål på unionsnivå och nationell nivå.
 (d)Integrera data om miljömässiga, sociala och ekonomiska konsekvenser och fullt ut utnyttja andra tillgängliga data, exempelvis sådana som tillhandahålls av Copernicus.
 (e)Ytterligare förbättra tillgången till data via unionsprogram.
 (f)Säkerställa transparens och ansvarsutkrävande.
 (g)Hjälpa civilsamhället, offentliga myndigheter, medborgare, arbetsmarknadens parter och den privata sektorn att identifiera klimat- och miljörisker och vidta åtgärder för att förebygga, begränsa och anpassa sig till dessa, samt främja deras engagemang för att överbrygga kunskapsluckor.
 4.Kommissionen ska regelbundet granska data- och kunskapsbehoven på unionsnivå och nationell nivå, inbegripet Europeiska miljöbyråns och Europeiska kemikaliemyndighetens kapacitet att utföra de uppgifter som avses i punkt 3.
 Artikel 5 – Utvärdering
 Senast den 31 mars 2029 ska kommissionen göra en utvärdering av det åttonde miljöhandlingsprogrammet. Kommissionen ska lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet med de viktigaste resultaten av utvärderingen, åtföljd av ett lagstiftningsförslag för nästa miljöhandlingsprogram om kommissionen anser det lämpligt,
 Artikel 6 – Ikraftträdande
 Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
 Utfärdat i Bryssel den
 På Europaparlamentets vägnar
 På rådets vägnar
 Ordförande
 Ordförande
 FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT – ”BYRÅER”
 Innehåll
 1.GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
 1.1.Förslagets eller initiativets titel
 1.2.Berörda politikområden
 1.3.Förslaget avser
 1.4.Mål
 1.4.1.Allmänt/allmänna mål:
 1.4.2.Specifikt/specifika mål:
 1.4.3.Verkan eller resultat som förväntas
 1.5.Grunder för förslaget eller initiativet
 1.5.1.Krav som ska uppfyllas på kort eller lång sikt, inbegripet en detaljerad tidsplan för genomförandet av initiativet
 1.5.2.Mervärdet i unionens intervention (som kan följa av flera faktorer, t.ex. samordningsfördelar, rättssäkerhet, ökad effektivitet eller komplementaritet). Med ”mervärdet i unionens intervention” i denna punkt avses det värde en åtgärd från unionens sida tillför utöver det värde som annars skulle ha skapats av enbart medlemsstaterna.
 1.5.3.Erfarenheter från tidigare liknande åtgärder
 1.5.4.Förenlighet med den fleråriga budgetramen och eventuella synergieffekter med andra relevanta instrument
 1.5.5.En bedömning av de olika finansieringsalternativ som finns att tillgå, inbegripet möjligheter till omfördelning
 1.6.Varaktighet för och budgetkonsekvenser av förslaget eller initiativet
 1.7.Planerad metod för genomförandet
 2.FÖRVALTNING
 2.1.Regler om uppföljning och rapportering
 2.2.Förvaltnings- och kontrollsystem
 2.2.1.Motivering av den genomförandemetod, de finansieringsmekanismer, de betalningsvillkor och den kontrollstrategi som föreslås
 2.2.2.Uppgifter om identifierade risker och om det eller de interna kontrollsystem som inrättats för att begränsa riskerna
 2.2.3.Beräkning och motivering av kontrollernas kostnadseffektivitet (dvs. förhållandet mellan kostnaden för kontrollerna och värdet av de medel som förvaltas) och en bedömning av den förväntade risken för fel (vid betalning och vid avslutande)
 2.3.Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oriktigheter
 3.BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
 3.1.Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel
 3.2.Beräknad inverkan på utgifterna
 3.2.1.Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna
 3.2.2.Beräknad inverkan på EEA:s och Echas anslag
 3.2.3.Beräknad inverkan på EEA:s och Echas personalresurser
 3.2.4.Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen
 3.2.5.Bidrag från tredje part
 3.3.Beräknad inverkan på inkomsterna
 KOMPLETTERANDE FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT – ”BYRÅER”
 1.GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
 1.1.Förslagets eller initiativets titel
 Europaparlamentets och rådets beslut om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2030 för att påskynda omställningen till en klimatneutral, resurseffektiv och regenerativ ekonomi
 1.2.Berörda politikområden
 Politikområden: 09 Miljö och klimatpolitik
 Verksamhet:
 09 02 – Programmet för miljö och klimatpolitik (Life)
 09 10 – Europeiska miljöbyrån & Europeiska kemikaliemyndigheten
 1.3.Förslaget avser
 ☑ en ny åtgärd
 ◻ en ny åtgärd som bygger på ett pilotprojekt eller en förberedande åtgärd
 36
 ☑ en förlängning av en befintlig åtgärd
 ◻ en sammanslagning eller omdirigering av en eller flera åtgärder mot en annan/en ny åtgärd
 1.4.Mål
 1.4.1.Allmänt/allmänna mål:
 Påskynda unionens omställning till en klimatneutral, ren, resurseffektiv och reparativ ekonomi på ett rättvist och inkluderande sätt och uppnå miljömålen i FN:s Agenda 2030 och dess mål för hållbar utveckling, och fullt ut stödja miljömålen i den europeiska gröna given.
 Bidra till en mer integrerad, enhetlig, tvärvetenskaplig övervaknings- och rapporteringsram för miljö- och klimatpolitik, som ett heltäckande svar på målen i Parisavtalet, målen för hållbar utveckling och den europeiska gröna given.
 1.4.2.Specifikt/specifika mål:
 Under 2015 ingicks banbrytande internationella avtal i och med antagandet av FN:s
 mål för hållbar utveckling
 och
 Parisavtalet om klimatförändringar (COP21)
 . Dessa åtaganden och den ökande medvetenheten om hur brådskande det är att ta itu med klimatförändringar, miljöförstöring och hållbarhetsrisker kräver att EU får ett ändamålsenligt åttonde miljöhandlingsprogram.
 I Europas miljö – tillstånd och utblick 2020 (SOER 2020), som lades fram av Europeiska miljöbyrån (EEA) den 4 december 2019, rapporterades om Europas nuvarande miljö-, klimat- och hållbarhetsutmaningar som är mer omfattande och angelägna än vi hittills varit med om. Dessa utmaningar fordrar omedelbara och samordnade åtgärder och snabba systemlösningar. EU:s åtgärder på senare tid har gett betydande fördelar, men problem kvarstår när det gäller förlust av biologisk mångfald, resursanvändning, behovet av att motverka klimatförändringen och dess effekter och risker för människors hälsa och välbefinnande. För att överbrygga klyftorna mellan miljötillståndet och miljömålen fram till 2030 är en inriktning på genomförandet fortfarande relevant, vilket kräver finansiering, engagemang från berörda aktörer, en samarbetsinriktad strategi för flernivåstyrning samt en stark kunskapsbas. Det finns behov av en utveckling av mer systemomfattande långsiktiga politiska ramar, innovation för samhällsförändringar, omorientering av investeringar och finansiering samt hantering av en socialt balanserad och rättvis omställning.
 I den europeiska gröna given, som lades fram den 11 december 2019, tillkännagavs ett åttonde miljöhandlingsprogram med en komplementär funktion, som bidrar till att säkerställa genomförande, efterlevnad och faktiska resultat i form av effektiv miljö- och klimatpolitik och lagstiftning, och som inbegriper en ny övervakningsram. Detta förslag innehåller ett beslut om det åttonde miljöhandlingsprogrammet fram till 2030 med syftet att påskynda omställningen till en klimatneutral, resurseffektiv och regenerativ ekonomi som ska stödja den europeiska gröna given.
 En av de centrala åtgärder som ingår i det åttonde miljöhandlingsprogrammet, som tillkännagavs i den europeiska gröna given, är en ny övervakningsram för att mäta EU:s och dess medlemsstaters framsteg när det gäller genomförandet av programmets prioriterade mål och dess vision för 2050 att ”leva gott inom planetens gränser”. EU har visserligen inrättat flera övervakningsramar som mäter framstegen mot specifika överenskomna miljömål, men hittills finns det ingen övergripande ram fastställd i EU-lagstiftningen för att säkerställa en samordnad strategi för det övergripande uppnåendet av unionens miljö- och klimatmål och för deras bidrag till hållbarhet, välbefinnande och resiliens. Detta är också ett tillfälle att koppla övervakningen av miljöpolitiken till de pågående arbetsflödena inom JRC, EEA och andra med inriktning på planetens gränser (t.ex. sötvattenanvändning, förändrad markanvändning, havsförsurning) och unionens konsumtionsavtryck.
 Den nya övervakningsramen kommer att bygga vidare på och komplettera – men inte påverka tillämpningen av – befintliga ramar för övervakning eller styrning på miljö- och klimatområdet, inbegripet de som ingår i styrningen av energiunionen och klimatåtgärder samt granskningen av genomförandet av miljöpolitiken. Den kommer att vara helt förenlig med pågående arbetsflöden som följer på målen för den gröna given, såsom ny övervakning av biologisk mångfald och nollförorening, samt uppdaterad övervakning av den cirkulära ekonomin. Det åttonde miljöhandlingsprogrammet kommer därför främst att baseras på befintliga data, övervaknings- och rapporteringsverktyg, för att undvika dubbelarbete och begränsa den administrativa bördan för medlemsstaterna, samtidigt som man utnyttjar denna möjlighet för att fylla indikatorluckor (nollförorening och kopplingen mellan miljö- och socialpolitik). Mer specifikt bygger det på de resultat som uppnåtts genom de åtgärder för att rationalisera miljörapporteringen som redan pågår sedan 2017
 37
 , vilket bidrar till att utveckla samstämmiga budskap i olika övervakningsinsatser.
 Övervakningsramen bör säkerställa egenansvar och resultat när det gäller åtaganden och tydliga, resultatbaserade indikatorer för att mäta framsteg och bygga vidare på och vara förenlig med befintliga övervakningsramar och rapporteringsverktyg som i synnerhet, men inte uteslutande, drivs av Europeiska miljöbyrån och dess Eionet-nätverk, samtidigt som dubbelarbete och ytterligare administrativa bördor för medlemsstaterna och andra rapporteringsorgan undviks. Echa uppmanas också att bidra till detta arbete och tillhandahålla information om hållbar användning av kemikalier.
 För att driva och stödja övervakningsramen för det åttonde miljöhandlingsprogrammet krävs att ytterligare resurser ges till Europeiska miljöbyrån (EEA) och Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa). Dessa medel är inte nya resurser, utan kommer att tillhandahållas byråerna från Life-programmet (som också stöder deras kärnverksamhet), i syfte att respektera förslaget till flerårig budgetram, som för närvarande håller på att förhandlas fram med budgetmyndigheten. Resurserna kommer att användas både för att förstärka personalen vid de byråer som kommer att arbeta med den europeiska gröna given och, särskilt, för att stödja och bidra till övervaknings- och rapporteringsarbetet för det åttonde miljöhandlingsprogrammet. Närmare bestämt:
 • Europeiska miljöbyrån (EEA): Europeiska miljöbyråns arbete för övervakning av och rapportering om olika miljö- och klimatpolitiska områden samt rapporten om miljöns tillstånd (SOER) kommer att ligga till grund för övervakningsramen. Europeiska miljöbyråns nya strategi och dess fleråriga arbetsprogram och resurser behöver anpassas och stärkas för att tillhandahålla en dynamisk, enhetlig, mångskiktad och övergripande övervakning som bygger på integration av olika informationskällor och möjliggör rapportering på olika nivåer (nationell, regional och internationell). Övervakningsramen bör anpassas till de fastställda rapporteringskraven och behoven i det åttonde miljöhandlingsprogrammet, så att man på ett effektivt sätt kan informera medborgarna om utmaningar och svarsåtgärder och underlätta en politisk diskussion på hög nivå i Europaparlamentet och rådet.
 Övervakning av och rapportering om miljöns tillstånd omfattas av det nuvarande mandatet för förordningen om inrättande av Europeiska miljöbyrån, men ovannämnda övervaknings- och rapporteringsuppgifter innebär ytterligare arbetsuppgifter för Europeiska miljöbyrån och kräver därför mer resurser. Efter en noggrann analys som gjorts tillsammans med Europeiska miljöbyrån för att analysera möjliga synergier, men också för att strategiskt planera det framtida arbetet som svar på prioriteringarna i den europeiska gröna given, kommer Europeiska miljöbyrån från och med 2021 att behöva följande nya tjänster under den nya budgetramperioden (2021–2027):
 Nio tillfälligt anställda och sex kontraktsanställda för följande nya uppgifter och verksamheter:
 Uppdatering av övervakningsramen för den cirkulära ekonomin (stöd till resultattavlan för cirkulär ekonomi) och stöd till sektorsspecifika initiativ för cirkulär ekonomi (1 tillfälligt anställd)
 Rapportering om genomförande av åtgärder för cirkulär ekonomi, hållbara investeringar och övervakning av effekterna av EU:s finansiering av investeringar i cirkulär ekonomi (1 kontraktsanställd)
 Stöd till utvecklingen av EU:s strategi för biologisk mångfald och utveckling av en ram för övervakning av biologisk mångfald och ekosystem, med tonvikt på områden som ska omfattas av nya initiativ (jord, mark och skog) (1 tillfälligt anställd, 2 kontraktsanställda)
 Övervakning av den biologiska mångfaldens och ekosystemens hälsa (med tonvikt på sötvattens- och havsmiljöer) som ett bidrag till nollförorening (minskning av marint skräp) och skapande av en giftfri miljö (1 tillfälligt anställd)
 Integrerad analys av föroreningarnas inverkan på miljö och hälsa och rapportering om nya (t.ex. dricksvatten, återanvändning av vatten, Sevesodirektivet, kvicksilver) och övergripande områden inom den gröna givens nollföroreningsstrategi, i nära samarbete med Echa och Efsa (1 tillfälligt anställd).
 Stärkt kapacitet för integrerade analyser och bedömningar av de olika politikområdena inom den gröna given (t.ex. sammankoppling av biologisk mångfald med nollföroreningsambitionen och initiativet Från jord till bord). Detta gäller även integrerade bedömningar av översvämningsdirektivet, direktivet om avloppsvatten från tätbebyggelse, nitratdirektivet och integreringen av en ekosystembaserad strategi för sötvatten och hav i den ekonomiska omställningen (den årliga strategin för hållbar tillväxt) samt klimatet (1 kontraktsanställd).
 Förbättra övervakningen av det åttonde miljöhandlingsprogrammet och klimatpolitiken i den digitala tidsåldern – med fullt utnyttjande av Copernicusdata, integrering av information från medborgarforskning och andra källor för dynamisk miljöövervakning och genomförande – förbättra punktligheten när det gäller leverans, visualisering och tillgång till information (2 kontraktsanställda)
 Förstärkning av den internationella dimensionen av miljö- och klimatövervakning, stöd till miljö- och klimatdiplomati och förhandlingar (1 tillfälligt anställd)
 Övervakning och utvärdering av nationella strategier och åtgärder för klimatanpassning och deras kopplingar till andra miljömål (1 tillfälligt anställd)
 Stöd till medlemsstaterna när det gäller övervakning och utvärdering av strategier för begränsning av klimatförändringar och deras kopplingar till luftkvalitet och nollföroreningsambitionen (1 tillfälligt anställd)
 Övervakning av människors hälsa och effekterna av och anpassningen till klimatförändringarna genom ett virtuellt observatorium för klimat och hälsa inom ramen för den gröna given och dess nollföroreningsstrategi för en giftfri miljö (1 tillfälligt anställd)
 Stöd till nya övervakningsmetoder för lätta och tunga motorfordons bränsleförbrukning och utsläpp vid verklig körning (fr.o.m. 2022) (1 tillfälligt anställd)
 EEA:s referensscenario för personal i förslaget till det åttonde miljöhandlingsprogrammet
 För att uppfylla Europeiska miljöbyråns bidrag till övervakning och rapportering inom ramen för det åttonde miljöhandlingsprogrammet är det också viktigt att från och med 2021 och under hela den kommande budgetramperioden (2021–2027) behålla den extra tilldelning av medel som avsattes för detta ändamål mellan 2018 och 2020. Utgångspunkten för beräkningen av ytterligare nödvändiga EEA-resurser bör därför vara de resurser som antogs i den slutliga EU-budgeten för 2020 (dvs. 130 tjänster i tjänsteförteckningen, 74 kontraktsanställda och 20 nationella experter). Detta bör säkerställa kontinuiteten i de nya kärnuppgifter som lagts till under perioden 2018–2020, särskilt följande:
 –
 Europeiska miljöbyråns stödjande roll när det gäller att övervaka, kontrollera, rapportera och sprida information om centrala aspekter av det åttonde miljöhandlingsprogrammets klimatrelaterade mål, utfasning av fossila bränslen (minskade växthusgasutsläpp och ökad användning av förnybar energi) samt energieffektivitet fastställs i artikel 42 i förordning (EU) 2018/1999 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder. Ytterligare tre tjänster för kontraktsanställda tilldelades och budgeterades för tidsramen till 2020 i den nuvarande fleråriga budgetramen, med en indikation om obegränsad varaktighet. Dessa tre tjänster bör bibehållas under hela den nya budgetramperioden, och omvandlas till tjänster för tillfälligt anställda, för att fullt ut och permanent beakta de respektive ytterligare arbetsuppgifter som lagts på EEA.
 –
 Ytterligare tjänster som tilldelats EEA vid fastställandet av 2020 års budget (5 tillfälligt anställda och 2 kontraktsanställda) och genom förordning (EU) 2018/956 (2 kontraktsanställda), vilka är avgörande för genomförandet av den nuvarande miljö- och klimatpolitiken. Dessa tjänster täcker verksamhet som redan har genomförts (se nedan) och ingår i EEA:s referensscenario för personal:
 a) Begränsning av klimatförändringar, integrering av LULUCF i inventeringsplattformen för växthusgaser och systemanalys av klimat samt skogs- och jordbrukssektorerna
 b) Systemanalys av vattenpolitiken i ett förändrat klimat
 c) Integrerad analys av de ekonomiska konsekvenserna av en miljömässig och hållbar och rättvis omställning
 d) Modernisering av övervakningsverktygen för biologisk mångfald
 e) Integrering av Copernicusdata i miljöövervakning och miljörapportering
 f) Övervakning och rapportering av nya tunga fordons koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning
 • Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa): Echa kommer att spela en viktig roll i utvecklingen av EU:s kommande strategi för hållbara kemikalier.
 För att fullfölja de angivna arbetsuppgifterna behöver Echa följande nya tjänster från och med 2020:
 1 tillfälligt anställd och 1 kontraktsanställd för förvaltning och konsolidering av databaser och tillhandahållande av data om kemikalier för att komplettera respektive rapporter om nya risker samt bidrag till indikatorer för kemikaliepolitiken och andra bidrag till EEA:s arbete.
 1.4.3.Verkan eller resultat som förväntas
 Beskriv den verkan som förslaget eller initiativet förväntas få på de mottagare eller den del av befolkningen som berörs.
 Huvudsyftet med de planerade åtgärderna är att tillhandahålla en heltäckande övervakningsram som är anpassad till det nya åttonde miljöhandlingsprogrammet, men också att främja kopplingarna och synergierna mellan det åttonde miljöhandlingsprogrammet och relevanta initiativ inom ramen för den europeiska gröna given. Den nyligen antagna planen för cirkulär ekonomi, den europeiska klimatlagen som införlivar klimatneutralitetsmålet för 2050, EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2030, strategin Från jord till bord, men även initiativ som håller på att utarbetas, t.ex. initiativen inom nollföroreningsstrategin (handlingsplanen för nollförorening och kemikaliestrategin för hållbarhet), är givna kandidater.
 Denna nya övervakningsmetod, som integrerar det senaste digitala verktyget, kommer att tillhandahålla evidensbaserade analyser och en väldefinierad rapportering på olika nivåer och sektorer, och kommer att ytterligare stödja EU:s rapporteringsskyldigheter på EU-nivå och på internationell nivå.
 Syftet med den välstrukturerade och planerade rapporteringsramen och verksamheten är att bidra till en meningsfull bedömning av det åttonde miljöhandlingsprogrammet, informera beslutsfattare och inleda diskussioner på hög nivå i rådet och Europaparlamentet.
 Ange indikatorer för övervakning av framsteg och resultat.
 Genomförandet av de åtgärder som förutses i förslaget kommer att övervakas av kommissionen. Indikatorer skulle kunna inkludera följande:
 – Antal rapporter om tematiska ämnen (cirkulär ekonomi, biologisk mångfald, skog, mark, vatten och hav, luft, buller, avfall, utsläpp osv.)
 – Antal övergripande övervakningsrapporter om framstegen med genomförandet av det åttonde miljöhandlingsprogrammet, målen för hållbar utveckling, granskningen av genomförandet av miljöpolitiken och den europeiska gröna given, som svar på respektive rapporteringscykler (den tredje rapporteringscykeln kommer att avslutas i juni 2027 innan det åttonde miljöhandlingsprogrammet löper ut).
 1.5.Grunder för förslaget eller initiativet
 1.5.1.Krav som ska uppfyllas på kort eller lång sikt, inbegripet en detaljerad tidsplan för genomförandet av initiativet
 Förslaget till det åttonde miljöhandlingsprogrammet är ett svar på artikel 192.3 i fördraget och följer resultaten av den nyligen genomförda utvärderingen av det sjunde miljöhandlingsprogrammet.
 Kommissionen ska utvärdera framstegen i samband med tre på varandra följande rapporteringscykler för granskningen av genomförandet av miljöpolitiken under 2022, 2024 och 2027.
 I samband med den andra rapporteringscykeln 2024 – som ska slutföras i tid för att i slutet av den innevarande kommissionens mandatperiod ge information om framstegen med genomförandet av den europeiska gröna given, det åttonde miljöhandlingsprogrammet, mot att uppfylla målen för hållbar utveckling och programmets vision för 2050 enligt artikel 2 i beslutet – kommer kommissionen att utvärdera och undersöka behovet av att se över unionens miljö- och klimatprioriteringar inom den europeiska gröna given och de prioriterade målen i detta program.
 Den tredje rapporteringscykeln ska vara slutförd senast i juni 2027, i god tid innan detta program löper ut.
 1.5.2.Mervärdet i unionens intervention (som kan följa av flera faktorer, t.ex. samordningsfördelar, rättssäkerhet, ökad effektivitet eller komplementaritet). Med ”mervärdet i unionens intervention” i denna punkt avses det värde en åtgärd från unionens sida tillför utöver det värde som annars skulle ha skapats av enbart medlemsstaterna.
 Skäl för åtgärder på europeisk nivå (ex ante):
 Nödvändigheten att sörja för en effektiv, enhetlig och responsiv övervakning av det åttonde miljöhandlingsprogrammet och av all EU:s miljö- och klimatpolitik följer också av fördraget om Europeiska unionen.
 Förväntat mervärde för unionen (ex post):
 Övervakningsramen kommer att vara övervakningsverktyget för det åttonde miljöhandlingsprogrammet och den europeiska gröna given. Den kommer att stödja rapporteringsskyldigheterna, underlätta diskussioner på hög nivå och bidra till bedömningen och utvärderingen av de resultat som uppnåtts inom det åttonde miljöhandlingsprogrammet.
 1.5.3.Erfarenheter från tidigare liknande åtgärder
 N/A
 1.5.4.Förenlighet med den fleråriga budgetramen och eventuella synergieffekter med andra relevanta instrument
 Syftet med detta förslag är förenligt med ett antal andra EU-politikområden och pågående initiativ som härrör från den europeiska gröna given. De prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet är följande:
 a)
 Uppnå till 2050 att vi lever gott inom planetens ekologiska gränser. Vårt välstånd och vår goda miljö bygger på en innovativ cirkulär ekonomi där ingenting slösas bort och där naturresurser förvaltas hållbart och biologisk mångfald skyddas, värderas och återställs på ett sätt som stärker vårt samhälles motståndskraft. Vår klimatneutrala ekonomi har frikopplats från resursanvändning och anger takten för ett säkert och hållbart globalt samhälle.
 b)
 Uppnå unionens miljö- och klimatmål enligt den europeiska gröna given i syfte att genomföra FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling, särskilt följande:
 –
 Klimatneutralitet senast 2050 i enlighet med klimatlagen.
 –
 En klimatneutral, ren och cirkulär ekonomi
 –
 Bevarande och återställande av ekosystem och biologisk mångfald
 –
 En nollföroreningsstrategi för en giftfri miljö och för att skydda medborgarnas hälsa.
 c)
 Uppnå full efterlevnad av det gällande miljö- och klimatregelverket.
 d)
 Genomföra de åtgärder, policyer och strategier som anges i artikel 3 i detta program och som tillsammans utgör en ram som möjliggör transformativa förändringar.
 1.5.5.En bedömning av de olika finansieringsalternativ som finns att tillgå, inbegripet möjligheter till omfördelning
 N/A.
 1.6.Varaktighet för och budgetkonsekvenser av förslaget eller initiativet
 ◻ begränsad varaktighet
 –◻
 Förslaget eller initiativet ska gälla från [den DD/MM]ÅÅÅÅ till [den DD/MM]ÅÅÅÅ.
 –◻
 Det påverkar resursanvändningen från ÅÅÅÅ till ÅÅÅÅ.
 ☑ obegränsad varaktighet
 –Efter en inledande period fr.o.m. 2021,
 –beräknas genomförandetakten nå en stabil nivå.
 1.7.Planerad metod för genomförandet
 38
 ☑ Direkt förvaltning som sköts av kommissionen
 –◻
 genomförandeorgan
 ◻ Delad förvaltning med medlemsstaterna
 ☑ Indirekt förvaltning genom att uppgifter som ingår i budgetgenomförandet anförtros
 ◻ internationella organisationer och organ kopplade till dem (ange vilka)
 ◻ EIB och Europeiska investeringsfonden
 ☑ organ som avses i artiklarna 70 och 71 i budgetförordningen
 ◻ offentligrättsliga organ
 ◻ privaträttsliga organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning och som lämnat tillräckliga ekonomiska garantier
 ◻ organ som omfattas av privaträtten i en medlemsstat, som anförtrotts genomförandet av ett offentlig-privat partnerskap och som lämnat tillräckliga ekonomiska garantier
 ◻ personer som anförtrotts genomförandet av särskilda åtgärder inom Gusp enligt avdelning V i fördraget om Europeiska unionen och som fastställs i den relevanta grundläggande rättsakten
 Anmärkningar
 N/A
 2.FÖRVALTNING
 2.1.Regler om uppföljning och rapportering
 Ange intervall och andra villkor för sådana åtgärder:
 Förslaget innehåller ett beslut om antagande av unionens åttonde miljöhandlingsprogram. I förslaget till det åttonde miljöhandlingsprogrammet presenteras behovet av ett ambitiöst program med regelbunden övervakning av och rapportering om miljötillståndet och om medlemsstaternas insatser för att genomföra miljö- och klimatåtgärder (artikel 4.1). Arbetet kommer att öka användningen av överenskomna indikatorer för olika miljö- och klimatpolitiska områden och bygga vidare på principerna i Inspire för användning av rumsliga data och digital information (Copernicus). Enhetlig, tvärvetenskaplig och uppdaterad rapportering ska ligga till grund för information till allmänheten och för bedömningar av läget i klimat- och miljöfrågor. På grundval av dessa rapporter kommer dessutom en diskussion på hög nivå att äga rum, där rådet och parlamentet kommer att diskutera miljö- och klimatutmaningarna och bedöma samstämmigheten i EU:s politik och åtgärder för att ta itu med dem och uppnå målen i den europeiska gröna given. EEA och Echa har en avgörande betydelse för detta arbete. I EU:s strategi för biologisk mångfald är övervakning och fullt utnyttjande av digital information likaså av avgörande betydelse för övervakningen av statusen för sårbara och värdefulla ekosystem och deras tjänster. Interoperabiliteten mellan databaser och datautvinning från olika källor ger värdefull information om den mänskliga verksamhetens påverkan på miljön och klimatet. Regelbundna rapporter om sådan påverkan visar inte bara negativa effekter utan även positiva effekter av förvaltnings- och skyddsåtgärder. På så sätt ger övervakning och rapportering information om de konkreta resultaten av gemenskapens program, åtgärder och finansiella resurser, både på EU-nivå och på internationell nivå.
 Standardiserade övervaknings- och rapporteringsregler för EU-stöd till traditionella byråer kommer att gälla.
 2.2.Förvaltnings- och kontrollsystem
 2.2.1.Motivering av den genomförandemetod, de finansieringsmekanismer, de betalningsvillkor och den kontrollstrategi som föreslås
 Förvaltningen kommer att skötas både direkt av kommissionen och indirekt genom Europeiska miljöbyrån (EEA) och Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa).
 Lämpligheten av en helt indirekt förvaltning genom två (eller potentiellt fler) decentraliserade byråer (EEA, Echa, och eventuellt även Efsa) kommer att undersökas tillsammans med medlagstiftarna.
 När det gäller kontrollstrategin har alla decentraliserade byråer ett nära samarbete med kommissionens tjänst för internrevision för att se till att lämpliga standarder uppfylls inom alla områden av ramen för intern kontroll. Dessa arrangemang kommer också att gälla för byråernas roll i fråga om det aktuella förslaget.
 Dessutom gör Europaparlamentet varje budgetår, på rekommendation av rådet och med beaktande av Europeiska revisionsrättens slutsatser, en bedömning av om byråerna ska beviljas ansvarsfrihet för sitt genomförande av budgeten.
 2.2.2.Uppgifter om identifierade risker och om det eller de interna kontrollsystem som inrättats för att begränsa riskerna
 När det gäller den rättsliga, ekonomiska, effektiva och ändamålsenliga användningen av anslag för de åtgärder som ska vidtas av EEA och Echa inom ramen för detta förslag, medför detta initiativ inte några nya betydande risker som inte täcks av en befintlig ram för intern kontroll. De åtgärder som ska vidtas inom ramen för detta förslag kommer att inledas 2021 och kommer att fortsätta under hela den nya fleråriga budgetramen.
 2.2.3.Beräkning och motivering av kontrollernas kostnadseffektivitet (dvs. förhållandet mellan kostnaden för kontrollerna och värdet av de medel som förvaltas) och en bedömning av den förväntade risken för fel (vid betalning och vid avslutande)
 Förvaltnings- och kontrollsystem anges i de förordningar som för närvarande reglerar EEA:s och Echas funktionssätt. Dessa organ samarbetar nära med kommissionens internrevisionstjänst för att säkerställa att lämpliga standarder följs inom alla områden av ramen för intern kontroll.
 Varje år beviljar Europaparlamentet, på rekommendation av rådet, både EEA och Echa ansvarsfrihet för genomförandet av deras budget.
 2.3.Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oriktigheter
 Beskriv förebyggande åtgärder (befintliga eller planerade), t.ex. från strategi för bedrägeribekämpning.
 För bekämpning av bedrägeri, korruption och all annan olaglig verksamhet ska bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) tillämpas på EEA och Echa utan några begränsningar. EEA och Echa har en särskild strategi för bedrägeribekämpning och en åtföljande handlingsplan. I förordningarna om inrättande av EEA och Echa fastställs dessutom bestämmelser om genomförande och kontroll av EEA:s och Echas budgetar och tillämpliga finansiella bestämmelser, däribland bestämmelser som syftar till att förhindra bedrägerier och oegentligheter.
 3.BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
 39
 3.1.Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel
 ·Befintliga budgetrubriker (även kallade ”budgetposter”)
 Redovisa enligt de berörda rubrikerna i den fleråriga budgetramen i nummerföljd
 Rubrik i den fleråriga budgetramen
 Budgetrubrik
 Typ av
 utgifter
 Bidrag
 Nummer
 Diff./Icke-diff.
 40
 från Efta-länder
 41
 från kandidat-länder
 42
 från tredje-länder
 enligt artikel 21.2 b i budgetförordningen
 3
 09.02.01 Natur och biologisk mångfald
 Diff.
 NEJ
 NEJ
 NEJ
 NEJ
 3
 09.02.02 Cirkulär ekonomi och livskvalitet
 Diff.
 NEJ
 NEJ
 NEJ
 NEJ
 3
 09.02.03 Begränsning av och anpassning till klimatförändringar
 Diff.
 NEJ
 NEJ
 NEJ
 NEJ
 3
 09.10.02 – Europeiska miljöbyrån
 Diff.
 NEJ
 NEJ
 NEJ
 NEJ
 3
 09.10.01 – Europeiska kemikaliemyndigheten
 Diff.
 NEJ
 NEJ
 NEJ
 NEJ
 3.2.Beräknad inverkan på utgifterna
 3.2.1.Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna
 43
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 Det förväntas att rubrik 3 kommer att förbli neutral och inte påverkas av dessa förslag. De nödvändiga resurserna för EEA och Echa kommer att dras av från Life-budgeten enligt en uppdelning på 2/3 av kostnaderna för GD Miljö och 1/3 av kostnaderna för GD Klimatpolitik för EEA, medan de resurser som behövs för Echa helt kommer att täckas av GD Miljö.
 Rubrik i den fleråriga budgetramen
 Nummer
 Rubrik 3: Naturresurser och miljö
 Fasta priser
 GD Miljö och GD Klimatpolitik: <09.02.01, 09.02.02, 09.02.03>
 2021
 2022
 2023
 2024
 2025
 2026
 2027
 TOTALT
 Minskning jämfört med 09.02.01 – GD Miljö
 Åtaganden
 (1a)
 1,385
 1,405
 1,428
 1,450
 1,474
 1,496
 1,522
 10,160
 Betalningar
 (2 a)
 1,385
 1,405
 1,428
 1,450
 1,474
 1,496
 1,522
 10,160
 Minskning jämfört med 09.02.01 – GD Miljö
 Åtaganden
 (1b)
 1,062
 1,079
 1,096
 1,113
 1,130
 1,148
 1,166
 7,794
 Betalningar
 (2b)
 1,062
 1,079
 1,096
 1,113
 1,130
 1,148
 1,166
 7,794
 Minskning jämfört med 09.02.01 – GD Klimatpolitik
 Åtaganden
 (1c)
 1,062
 1,079
 1,096
 1,113
 1,130
 1,148
 1,166
 7,794
 Betalningar
 (2c)
 1,062
 1,079
 1,096
 1,113
 1,130
 1,148
 1,166
 7,794
 TOTAL minskning av driftsanslagen
 för GD Miljö och GD Klimatpolitik <09.02.01, 09.02.02 och 09.02.03>
 Åtaganden
 =1a+1b +1c
 3,509
 3,563
 3,620
 3,676
 3,734
 3,792
 3,854
 25,748
 Betalningar
 =2a+2b+3c
 3,509
 3,563
 3,620
 3,676
 3,734
 3,792
 3,854
 25,748
 EEA: <09.10.02>
 2021
 2022
 2023
 2024
 2025
 2026
 2027
 TOTALT
 Avdelning 1:
 Åtaganden
 (1)
 2,462
 2,511
 2,562
 2,613
 2,665
 2,718
 2,773
 18,304
 Betalningar
 (2)
 2,462
 2,511
 2,562
 2,613
 2,665
 2,718
 2,773
 18,304
 Avdelning 2:
 Åtaganden
 (1a)
 0,225
 0,225
 0,225
 0,225
 0,225
 0,225
 0,225
 1,575
 Betalningar
 (2 a)
 0,225
 0,225
 0,225
 0,225
 0,225
 0,225
 0,225
 1,575
 Avdelning 3:
 Åtaganden
 (3 a)
 500
 500
 500
 500
 500
 500
 500
 3,500
 Betalningar
 (3b)
 500
 500
 500
 500
 500
 500
 500
 3,500
 TOTALA anslag
 för EEA <09.10.02>
 Åtaganden
 =1+1a +3a
 3,187
 3,236
 3,287
 3,338
 3,390
 3,443
 3,498
 23,379
 Betalningar
 =2+2a
 +3b
 3,187
 3,236
 3,287
 3,338
 3,390
 3,443
 3,498
 23,379
 Echa: <09.10.01>
 2021
 2022
 2023
 2024
 2025
 2026
 2027
 TOTALT
 Avdelning 1:
 Åtaganden
 (1)
 0,272
 0,277
 0,283
 0,288
 0,294
 0,300
 0,306
 2,019
 Betalningar
 (2)
 0,272
 0,277
 0,283
 0,288
 0,294
 0,300
 0,306
 2,019
 Avdelning 2:
 Åtaganden
 (1a)
 0,050
 0,050
 0,050
 0,050
 0,050
 0,050
 0,050
 0,350
 Betalningar
 (2 a)
 0,050
 0,050
 0,050
 0,050
 0,050
 0,050
 0,050
 0,350
 Avdelning 3:
 Åtaganden
 (3 a)
 0,000
 0,000
 0,000
 0,000
 0,000
 0,000
 0,000
 0,000
 Betalningar
 (3b)
 0,000
 0,000
 0,000
 0,000
 0,000
 0,000
 0,000
 0,000
 TOTALA anslag
 för Echa <09.10.01>
 Åtaganden
 =1+1a +3a
 0,322
 0,327
 0,333
 0,338
 0,344
 0,350
 0,356
 2,369
 Betalningar
 =2+2a
 +3b
 0,322
 0,327
 0,333
 0,338
 0,344
 0,350
 0,356
 2,369
 3.2.2.Beräknad inverkan på EEA:s och Echas anslag
 –☑
 Förslaget/initiativet kräver inte att driftsanslag tas i anspråk
 –◻
 Förslaget/initiativet kräver att driftsanslag tas i anspråk enligt följande:
 Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tre decimaler) i fasta priser
 Ange mål och output
 ⇩
 2021
 2022
 2023
 2024
 2025
 2026
 2027
 TOTALT
 OUTPUT
 Typ
 44
 Genomsnittliga kostnader
 Antal
 Kostn.
 Antal
 Kostn.
 Antal
 Kostn.
 Antal
 Kostn.
 Antal
 Kostn.
 Antal
 Kostn.
 Antal
 Kostn.
 Totalt antal
 Total kostnad
 SPECIFIKT MÅL nr 1
 45
 ...
 - Output
 Delsumma för specifikt mål nr 1
 SPECIFIKT MÅL nr 2...
 - Output
 Delsumma för specifikt mål nr 2
 TOTALA KOSTNADER
 3.2.3.Beräknad inverkan på EEA:s och Echas personalresurser
 3.2.3.1.Sammanfattning
 –◻
 Förslaget/initiativet kräver inte att anslag av administrativ natur tas i anspråk
 –☑
 Förslaget/initiativet kräver att anslag av administrativ natur tas i anspråk enligt följande:
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 EEA & Echa
 2021
 2022
 2023
 2024
 2025
 2026
 2027
 TOTALT
 Tillfälligt anställda (AD-tjänster)
 1,993
 2,033
 2,074
 2,115
 2,158
 2,201
 2,245
 14,820
 Tillfälligt anställda (AST-tjänster)
 Kontraktsanställda
 740
 755
 770
 786
 801
 817
 834
 5,503
 Utstationerade nationella experter
 TOTALT
 2,734
 2,778
 2,844
 2,901
 2,959
 2,018
 3,087
 20,323
 Anmärkning: Priserna förutsätter en justering på 31,9 % för EEA-tjänsterna (i Köpenhamn) och en löneindexering på 2 % för hela budgetramperioden (både EEA- och Echa-tjänster).
 Personalbehov (heltidsekvivalenter):
 EEA & Echa
 2021
 2022
 2023
 2024
 2025
 2026
 2027
 TOTALT
 Tillfälligt anställda (AD-tjänster)
 EEA = 9, Echa = 1
 10
 10
 10
 10
 10
 10
 10
 Tillfälligt anställda (AST-tjänster)
 Kontraktsanställda
 EEA = 6, Echa = 1
 7
 7
 7
 7
 7
 7
 7
 Utstationerade nationella experter
 TOTALT
 17
 17
 17
 17
 17
 17
 17
 3.2.3.2.Beräknat personalbehov för de (ansvariga) generaldirektoraten
 –☑
 Förslaget/initiativet kräver inte att ytterligare personalresurser tas i anspråk
 –◻
 Förslaget/initiativet kräver att personalresurser tas i anspråk enligt följande:
 Beräkningarna ska anges i heltal (eller med högst en decimal)
 2020
 2021
 2022
 2023
 2024
 2025
 2026
 2027
 ·Tjänster som tas upp i tjänsteförteckningen (tjänstemän och tillfälligt anställda)
 • Extern personal (i heltidsekvivalenter)
 46
 XX 01 02 01 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier finansierade genom ramanslaget)
 XX 01 02 02 (kontraktsanställda, lokalanställda, nationella experter, vikarier och unga experter som tjänstgör vid delegationerna)
 XX 01 04 yy
 47
 - vid huvudkontoret
 48
 - vid delegationer
 XX 01 05 02 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier som arbetar med indirekta forskningsåtgärder)
 10 01 05 02 (kontraktsanställda, vikarier och nationella experter som arbetar med direkta forskningsåtgärder)
 Annan budgetrubrik (ange vilken)
 TOTALT
 XX motsvarar det politikområde eller den avdelning i budgeten som avses.
 De personalresurser som krävs för denna verksamhet, särskilt den förbättrade övervakningsram som kommer att inrättas, kommer att täckas av personal från generaldirektoraten som redan har avdelats för att förvalta åtgärden och/eller som har omplacerats inom generaldirektoratet. Om nödvändigt kommer behoven att matchas med eventuella ytterligare anslag som kan tilldelas de förvaltande generaldirektoraten inom ramen för det årliga förfarandet för tilldelning av anslag och med hänsyn tagen till budgetbegränsningar.
 Beskrivning av arbetsuppgifter:
 Tjänstemän och tillfälligt anställda
 Extern personal
 En beskrivning av beräkningen av kostnaden för heltidsekvivalenten bör införas i avsnitt 3 i bilaga V.
 3.2.4.Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen
 –◻
 Förslaget/initiativet är förenligt med den gällande fleråriga budgetramen
 –☑
 Förslaget/initiativet kräver omfördelningar under den berörda rubriken i den fleråriga budgetramen
 –◻
 Förslaget/initiativet förutsätter att flexibilitetsmekanismen utnyttjas eller att den fleråriga budgetramen revideras
 49
 Beskriv behovet av sådana åtgärder, och ange berörda rubriker i budgetramen, budgetrubriker i den årliga budgeten samt de motsvarande beloppen.
 3.2.5.Bidrag från tredje part
 –☑
 Förslaget/initiativet innehåller inga bestämmelser om samfinansiering från tredje parter.
 –◻
 Förslaget/initiativet innehåller bestämmelser om samfinansiering från tredje parter enligt följande uppskattning:
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 2021
 2022
 2023
 2024
 2025
 2026
 2027
 Totalt
 Xxxxx
 TOTALA anslag som tillförs genom samfinansiering
 3.3.Beräknad inverkan på inkomsterna
 –☑
 Förslaget/initiativet påverkar inte budgetens inkomstsida.
 –◻
 Förslaget/initiativet påverkar inkomsterna på följande sätt:
 -Påverkan på egna medel
 -Påverkan på andra inkomster
 -ange om inkomsterna har avsatts för utgiftsposter
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 Budgetrubrik i den årliga budgetens inkomstdel:
 Belopp som förts in för det innevarande budgetåret
 Förslagets/initiativets inverkan på inkomsterna
 50
 År
 N
 År
 N+1
 År
 N+2
 År
 N+3
 För in så många år som behövs för att redovisa varaktigheten för inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6)
 Artikel .............
 Ange vilka budgetrubriker i utgiftsdelen som berörs i de fall där inkomster i diversekategorin kommer att avsättas för särskilda ändamål.
 Ange med vilken metod inverkan på inkomsterna har beräknats.
 (1)
 Rapport från Europeiska miljöbyrån The European environment - state and outlook 2020, Knowledge for transition to a sustainable Europe (2019) (Europas miljö – tillstånd och utblick 2020: Kunskap för omställningen till ett hållbart Europa).
 (2)
 COM(2019) 640 final.
 (3)
 COM (2018)773 final.
 (4)
 Förslag från Kroatien och Europeiska kommissionen på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar, Long-term low greenhouse gas emission development strategy of the European Union and its Member States (2020,
 https://unfccc.int/sites/default/files/resource/HR-03-06-2020%20EU%20Submission%20on%20Long%20term%20strategy.pdf
 ).
 (5)
 COM(2020) 80 final.
 (6)
 COM (2020) 98 final.
 (7)
 COM(2020) 380 final
 (8)
 COM(2020) 381 final.
 (9)
 COM (2019) 233 final.
 (10)
 Europaparlamentets europeiska konsekvensbedömning: Implementation of the 7th Environment Action Programme - Mid-term review (2017).
 (11)
 Europaparlamentets resolution av den 17 april 2018 om genomförandet av det sjunde miljöhandlingsprogrammet (2017/2030 (INI)).
 (12)
 Regionkommittén: Towards an 8th Environment Action Programme – Local and regional dimension (2018).
 (13)
 EUT C 168, 16.5.2019, s. 27.
 (14)
 Rådets slutsatser av den 4 oktober 2019 (12795/19).
 (15)
 Se t.ex.
 https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10414-2019-INIT/en/pdf
 .
 (16)
 https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/reflection-paper-towards-sustainable-europe-2030
 .
 (17)
 Se t.ex. OECD:s ram för välfärd (OECD Well-being Framework), OECD:s ram för politiska åtgärder för tillväxt för alla (OECD Framework for Policy Action on Inclusive Growth), initiativet för ett bättre liv (Better Life Initiative) och initiativet avseende nya strategier för ekonomiska utmaningar (New Approaches to Economic Challenges Initiative).
 (18)
 https://www.postgrowth2018.eu/
 (19)
 Se t.ex.
 https://www.eea.europa.eu/publications/environmental-indicator-report-2018
 (20)
 COM(2020) 98 final, s. 18.
 (21)
 Infoga om EESK antar ett yttrande om förslaget.
 (22)
 Infoga om ReK antar ett yttrande om förslaget.
 (23)
 EUT L 354, 28.12.2013, s. 171.
 (24)
 COM(2019) 233 final.
 (25)
 COM(2019) 640 final.
 (26)
 COM(2020) 80 final.
 (27)
 Se t.ex. https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10414-2019-INIT/en/pdf.
 (28)
 https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/reflection-paper-towards-sustainable-europe-2030.
 (29)
 Se t.ex. OECD:s ram för välfärd (OECD Well-being Framework), OECD:s ram för politiska åtgärder för tillväxt för alla (OECD Framework for Policy Action on Inclusive Growth), initiativet för ett bättre liv (Better Life Initiative) och initiativet avseende nya strategier för ekonomiska utmaningar (New Approaches to Economic Challenges Initiative).
 (30)
 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (EUT L 328, 21.12.2018, s. 1).
 (31)
 COM/2020/493 final.
 (32)
 COM/2020/80 final.
 (33)
 Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/52/EU av den 16 april 2014 om ändring av direktiv 2011/92/EU om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt Text av betydelse för EES (EUT L 124, 25.4.2014, s. 1).
 (34)
 Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG av den 27 juni 2001 om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan, EGT L 197, 21.7.2001.
 (35)
 https://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/cep43e.pdf.
 (36)
 I den mening som avses i artikel 58.2 a eller b i budgetförordningen.
 (37)
 Se
 https://ec.europa.eu/environment/legal/reporting/fc_actions_en.htm
 (38)
 Närmare förklaringar av de olika metoderna för genomförande med hänvisningar till respektive bestämmelser i budgetförordningen återfinns på BudgWeb:
 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
 (39)
 De budgetsiffror som presenteras är preliminära och påverkar inte budgetförfarandena efter antagandet av den fleråriga budgetramen 2021–2027.
 (40)
 Differentierade respektive icke-differentierade anslag.
 (41)
 Efta: Europeiska frihandelssammanslutningen.
 (42)
 Kandidatländer och i förekommande fall potentiella kandidatländer i västra Balkan.
 (43)
 De budgetsiffror som presenteras är preliminära och påverkar inte budgetförfarandena efter antagandet av den fleråriga budgetramen 2021–2027.
 (44)
 Output är produkter och tjänster som ska tillhandahållas (t.ex.: antal studentutbyten som har finansierats eller antal kilometer väg som har byggts).
 (45)
 Mål som redovisats under punkt 1.4.2. ”Specifikt/specifika mål...”.
 (46)
 AC = Contract Staff; AL = Local Staff; END = Seconded National Expert; INT = agency staff; JPD = Junior Professionals in Delegations.
 (47)
 Särskilt tak för finansiering av extern personal genom driftsanslag (tidigare s.k. BA-poster).
 (48)
 Huvudsakligen för strukturfonderna, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och Europeiska fiskerifonden (EFF).
 (49)
 Se artiklarna 11 och 17 i rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020.
 (50)
 Vad gäller traditionella egna medel (tullar och sockeravgifter) ska nettobeloppen anges, dvs. bruttobeloppen minus 20 % avdrag för uppbördskostnader.