text:
Osallisuushankkeen käynnistyminen peruspalveluiden, projektien ja ohjelmien keskellä - PDF
 Osallisuushankkeen käynnistyminen peruspalveluiden, projektien ja ohjelmien keskellä
 Download "Osallisuushankkeen käynnistyminen peruspalveluiden, projektien ja ohjelmien keskellä"
 1 Osallisuushankkeen käynnistyminen peruspalveluiden, projektien ja ohjelmien keskellä Osallisuushankkeen (tai ohjelman) tarkoitus on muuttaa kuntia, mutta mitä kuntia tarkalleen? Toiminnan perusajatus, varsinkin mittasuhteet huomioiden, on myös kerätä ohjelmalle toimenpidevarantoa ja -varastoa, josta muut hankekunnat voivat vapaasti lainata, varastaa ja parantaa omiin tarpeisiinsa. Hankekunnan muuttaminen kaikkien 14 toimenpidekohdan osalta on laaja tehtävä. Jako voidaan vain pieneen jälkikäteisviisauteen ja selittelyyn sortuen tehdä myös ajallisesti. Ensimmäinen rikkonainen ja toinen kokonainen hankevuosi mennään projektiajattelun mukaan, vuodesta 2005 alkaen koko ajan enemmän ohjelman suuntaan. Perusajatuksena siis on, että osallisuushankkeella oli sekä projektin että ohjelman piirteitä. Hankkeessa on mukana kuntia, joissa osa osallisuushankkeen toiminnoista oli implementaatiossa alun perinkin. Näissä tapauksissa valtion osaksi muodostuu ikään kuin ostaa oikeudet kunnan kehittämistoimintaan osallisuushankkeen varjolla ja varoilla. Tyydyn tässä kohtaa viittaamaan Hesan nuorten ääni -kampanjaan, Vaasan turvallisuuskansioihin, Tampereen lapsiasiamieheen, Hämeenlinnan oppijan tuki -hankkeeseen, Porin läksypiiriin, Toijalan nuorten edustajistoon ja lukuisiin muihin osallisuushankkeen osittain adoptoimiin toimintoihin. Nämä kaikki olivat siis olemassa osallisuushanketta ennen ja siitä riippumatta. Miten sitten olisi mahdollista erottaa juuri osallisuushankkeen tuoma positiivinen muutos kunnissa. Kyseessä on projektin ja ohjelman välinen ero. Miksi pitäisikään välittää siitä, mikä on osallisuushankkeen aikaansaannos? Projektiajattelun kannalta pitäisi välittää, ohjelmaajattelun kannalta ei. Kaikkihan lähti siitä, että pyörää ei tarvitse keksiä moneen kertaan. Silloin voi, tässä tapauksessa on pieni pakkokin, lähteä ikään kuin sosiaalisten innovaatioiden pääomarahoittajaksi jo olemassa oleviin toimintoihin. Toisaalta osallisuushankkeen kautta ei tarvitse olla kiinnostunut vain edelläkävijöistä. Toiminnan kohtaamat esteet, huonot ja mahdottomat käytännöt ovat tiedonvälityksen kannalta myös arvokkaita. Olennaista on huomioida se (itsestäänselvyys), että hankkeen mukana tuleva ostoslista lukuisista toimenpiteistä ja velvoitteista ei ole juuri missään suhteessa valtionavustukseen. Sen toteuttamiseksi ei edes jokaiselle jotain riitä, vaan tarvitaan kaikille kaikkea. Hankkeen arvioinnin kannalta, kuten muutenkin, on tärkeää vetää tämä johtopäätös. Hankkeen myötä tuleva rahoitus on vain pieni reunahuomautus niissä resursseissa, joiden järjestelyjä hanke koskee. Toimenpiteiden toteuttamiseksi vaadittavien resurssien oletettiin näin ollen jo olevan kunnissa. Tämä ei ole aivan huono oletus, kuten kuntien lapsi- ja nuorisobudjetteja koskevasta luvusta käy tarkemmin ilmi. Tulkintaa vahvistavat viittaukset lapsi- ja nuorisopoliittisiin ohjelmiin alkuperäisissä dokumenteissa. Emme tarvitse niinkään lapsi- ja nuorisopoliittisia papereita, vaan nimenomaan sektorirajat ylittäviä prosesseja ja foorumeita, joissa yhteinen keskustelu ja suunnittelu on mahdollista (---) Jokaisessa kunnassa tai vaihtoehtoisesti seutukunnassa laaditaan lapsi- ja nuorisopoliittinen ohjelma, joka yhdistää eri sektoreiden ja toimijoiden aloitteita, hankkeita, ohjelmia ja suunnitelmia yhteiseksi sitoutumiseksi lasten ja nuorten osallisuutta tukemaan (Työryhmä II:n ehdotukset. 2002)2 Johtoajatus kuntien ohjauksessa on muuttunut kärjistetysti niin, että vielä 80-luvulla tuettiin seiniä ja virkoja, kunhan ne olivat keskusviraston ohjeiden mukaan perustettuja. Seuraavassa vaiheessa tuetaan tietyn kohderyhmän hyväksi tehtävää työtä. Siitä miten se tehdään, ollaan kiinnostuneita lähinnä jälkikäteen. Keskeinen huomio kohdistuu tuloksiin. Kolmannen aallon toimintamalli on sitten kuvattu valtion rooli sosiaalisten innovaatioiden pääomasijoittajana, tukijana ja informaatio-ohjaajana. Näissä asioissa on syytä huomioida myös se piiloon jäänyt alue, josta tämä viimeinen aalto ei kerro. Suunnitelmat, ohjelmat, toimet, sitoutuminen ja koordinointi eivät ota kantaa resursseihin, päiväkotiryhmiin, luokkakokoihin ja muuhun lähempänä raadollista arkea oleviin asioihin. Hankkeen volyymi rahassa mitattuna oli mainittu 2 miljoonaa euroa vuodessa, josta valtion talousarvioon sisältyy noin puolet. Tarkalleen ottaen tämä budjetoitu kaksi miljoonaa ei mekaanisesti toteudu. Joissakin mukana olevissa hankkeissa (Helsinki, Tampere) valtionavustus kattaa vain pienehkön osan koko hankkeen kustannuksista. Kahden miljoonan kokonaisvolyymia voidaan siis pitää ohjeellisena ja likiarvoisena määränä. Hankkeeseen tuli mukaan niin pieniä kuntia, että niiden tapauksessa noin euron suuruinen valtionavustus saattoi todella olla merkittävä lisäpanostus. Se oli tarpeeksi esimerkiksi olemaan sytyke nuorisotoimen luomiselle käytännössä tyhjästä. Näin oli asian laita esimerkiksi Sahalahdella, joka liitettiin Kangasalaan kesken hankkeen. Hankkeen ensisijainen tavoitehan on saada palkatuksi erityinen nuorisotyöntekijä suunnittelemaan ja hoitamaan nuorisoa koskevia asioita. Nuorisotyöntekijän palkkaamista varten on määräraha olemassa myös Sahalahden kunnan talousarviossa tälle vuodelle. Valtuuston hyväksymän ponnen mukaan nuorisotyöntekijän palkkaaminen tulee vielä erikseen käsitellä kunnanhallituksen kokouksessa. Projekti sai hakemuksessa työnimen Siivet kantamaan. Projektin hallintoelimenä toimii vapaa-aikalautakunta ja varsinaiseksi työrukkaseksi tulee perustaa työryhmä, joka koostuu koulu-, sosiaali-, terveys- ja vapaa-aikatoimen edustajasta. Lisäksi työryhmään tulee kutsua edustaja seurakunnasta sekä työvoimaviranomaisilta. Erillisen harkinnan mukaan työryhmään tulee harkita vielä edustus keskeisimmistä nuorisotyötä tekevistä järjestöistä. Sahalahden vapaa-aikalautakunta Tämä oli kuitenkin poikkeustapaus. Sahalahdellakaan tuore resurssi ei koko kunnan lapsi- ja nuorisopolitiikassa näyttelisi niin suurta roolia. Hankkeen avustuksella oli kuitenkin kuntatasolla todistettavasti myös se vaikutus, että se nosti toiminnan tietyllä sektorilla nollasta yhteen henkilötyövuosilla mitattuna. Suurissa kunnissa ja kaupungeissa asiaa on lähestyttävä toisin. Sen verran on selvää, että osallisuushanke ei massallaan jyrää edes keskikokoisessa kunnassa asioita toiselle uralle. Mekanismien on oltava laadultaan toisenlaisia. Koordinaattorin tulo kaupunkiin ei voi aiheuttaa mekaanista reaktiota, joka olisi samoissa mittasuhteissa toimenpideohjelman kanssa. Se voisi, ainakin teoreettisesti, aiheuttaa luonteeltaan kemiallisen reaktion, joka saa kunnan toiminnan molekyylirakenteen tai värin muuttumaan, roudan tai jään sulamaan tai hiukset 30 prosenttia tuuheammaksi. Tai kuten aiemmin kuvattiin, kaataa sen ensimmäisen dominopalikan. Tämä kaikki siis liittyy projektimaiseen puoleen toiminnasta, mutta on tavoitteena valtavan suuri.3 Muut projektit hankepaikkakunnilla Muiden hankkeiden määrästä juuri niillä paikkakunnilla, joissa osallisuushanke käynnistyi, on mahdollista saada ainakin likimääräinen kuva. Alkuperäisissä työryhmädokumenteissa oli listattuna hankkeita ja toimintoja sivukaupalla, mutta niillä listoilla ei ollut erityistä tekemistä juuri tässä käsiteltävien paikkakuntien kanssa. Hankkeen dokumenteissa on muitakin virallistyyppisiä kantoja muihin hankkeisiin ja projekteihin. Alkuperäisessä ohjelmassa on, kuten mainittua, omistettu kokonainen kohta projektikehittämiselle tai sen päättämiselle. Kun kuntia kutsuttiin hankkeeseen liittymään, edellytettiin yhteistyötä muiden samalla alalla toimivien projektien kanssa. Johtoryhmä kirjasi lähes samoin sanoin tavoitteen ensimmäisessä kokouksessaan. Lisäksi siis tulivat taustakartoitukset eri toimialojen projekteista. Edelleen, vuoden 2003 hakemuksiin pyydettiin liittämään tiedot muista hankkeista, jotka liittyvät nuorten osallisuuden edistämisen toimenpideohjelman tavoitteisiin. Tässä luvussa esitettävä hahmotelma nuorisoprojekteista hankepaikkakunnilla perustuu suurimmilta osin ESRA-tietokantaan ja Raha-automaattiyhdistyksen (RAY) rahoituspäätöksiin. Molemmat ovat internetissä vapaasti selattavissa. Tässä käytettävät tiedot on poimittu tammikuussa Ensin mainittu lähde sisältää tietoja Euroopan sosiaalirahaston ja Equalyhteisöaloitteen hankkeista. Viimeksi mainittu kertoo hankepaikkakuntien kolmannen sektorin toimijoille myönnetyistä avustuksista vuodelle Edellisten lisäksi ovat käytettävissäni olleet opetusministeriön päätös ennaltaehkäisevän huumetyön rahoituksesta ja joitakin kohtalaisen pienimuotoisia hankerahoituksia (esimerkiksi Allianssin välittäjäorganisaatio). Läänien myöntämät nuorisotoimen kehittämisrahoja ei tähän ole laskettu mukaan. Merkittäviä muita, mutta tästä puuttuvia rahoituslähteitä ovat erityisesti maaseudun kehittämiseen tarkoitetut hankerahoitukset. Tiettävästi myös esimerkiksi Raahen osallisuushankkeen ja Lasten ja nuorten säätiön rahoitukset leikkaavat paikallisessa nuorisokahvilassa (ks. Raahen kaupungin internetsivusto). Muita yksittäisiä ja suuriakin hankkeita käy ilmi myös osallisuushankkeen raporteista ja hyvinvointiohjelmista. Esimerkiksi Vammalan vanhempainkouluhanke (ks. Lasten ja nuorten hyvinvointipoliittisen selvityksen seurantaraportti, 2003) ei ole mukana tässä aineistossa, mutta on volyymiltaan merkittävä. Tarkasteltavassa listassa kaikkien lähteissä mainittujen avustussummien/budjettien summa on hieman alle euroa. Tämä siis (valtion) rahassa mitattuna vastaa noin 20 osallisuushanketta edellä mainitut puutteet huomioidenkin. Mukana olevien ESR-projektien rahoituksesta olen käyttänyt tietokannassa olevaa summaa hankkeen kokonaisbudjetista. Budjetti jakaantuu poikkeuksetta useammalle kuin yhdelle vuodelle, joten vuosittainen projektien volyymi hankekunnissa ei edellä mainittu euroa ole kuin korkeintaan sattumalta. Lisäksi on syytä huomata, että olen jättänyt huomioimatta ESR-projekteihin kuuluvat ja sisältyvät kunta- ja muut rahoitusosuudet. Käytettävä aineisto on näin ollen luonteeltaan näyte, jonka tarkoitus on asettaa mittasuhteisiin kahdestoista toimenpideohjelman kohta (projektikehittämisestä siirryttävä perustoimintojen vahvistamiseen). Täsmällinen ja kattava kartoitus aiheesta olisi kokonaan oman tutkimuksensa aihe. Vaikeuksia tarkastelulle aiheuttavat paitsi päättyvät ja alkavat projektirahoitukset lukuisista lähteistä, myös rajaus siitä, mikä lopulta on osallisuushankkeen kanssa saman lajin toimintaa. Nuorisoasunnoilla on paljon tekemistä nuorten elinolojen kanssa, mutta osallisuushankkeen arjen kanssa ei niin merkittävästi. Hankkeet myös kirjautuvat yhdellä paikkakunnalla rekisteriin, mutta saattavat toimia paljon laajemmalla alueella (esimerkiksi Kuopioon kirjautuva työkoulu). Läheskään kaikkia osallisuushankkeen kuntia ei tästä käyttämästäni listasta löydy, mutta se ei tarkoita, etteivätkö ne seutukunnan osana tai muuten voisi olla toiminnallisesti4 mukana. Lyhyen tarkastelun ideana on kuvata hankekunnissa jo olleiden projektien volyymia. Tämän perusteella voidaan todentaa ajatus siitä, että osallisuushankkeen tarkoitus ei voi olla asioiden runnominen massallaan paremmalle tolalle. Yksiselitteisin tapa lähteä purkamaan projektikenttää on RAY:n vuoden 2004 rahoituspäätös, koska nämä päätökset ajoittuvat selkeimmin yhdelle kalenterivuodelle. Käytän vuoden 2004 tietoja lähinnä siitä käytännöllisestä syystä, että hankkeen arviointi varsinaisesti käynnistyi vuoden 2004 alusta. RAY:n avustuksissa on eri lajeja (yleis-, projekti-, investointiavustus jne.), joita en erottele tässä tarkemmin. Rahoitusta voidaan myöntää otsikon nuorisokasvatuksen kehittäminen/nuorisokasvatus alla, mutta läheisesti osallisuushankkeen teemaan liittyviä hankkeita löytyy myös muista teemoista. Aiheen kannalta olennaista ovat mittasuhteet: osallisuushankkeen paikkakunnille on myönnetty yksin nuorisokasvatukseen vuodelle 2004 yli euron avustukset. Tämä on kaksi kertaa enemmän kuin osallisuushankkeille samana vuonna myönnetyt valtionavut. Hieman suurempi summa on myönnetty avustuksina lastensuojelun ja päihdetyön läheisesti osallisuushankkeen teemoja sivuaviin toimiin. Näiden lisäksi osallisuushankkeen paikkakunnille on myönnetty nuorisoasuntoihin hieman yli yhden miljoonan euron avustukset tarkasteltavana vuonna. Ilman niitäkin RAY:n voidaan todeta tukevan paikkakuntien lapsi- ja nuorisotyötä ja -politiikkaa noin neljää kertaa enemmän kuin osallisuushankkeen, sikäli kuin hyväksymme rahan tätä asiaa mittaamaan. Avustukset ovat suuntautuneet suurelta osin suurimpiin kaupunkeihin, joissa niiden vaikutus osallisuushankkeen vaikutuksesta puhumattakaan ei ole kokonaisuudessaan järin merkittävä. Poikkeuksena tähän sääntöön Nuorten palvelu ry:n aktiivisella toiminta-alueella myös pienille paikkakunnille on suuntautunut melko merkittäviä avustuksia (Raahe, Iisalmi, Taipalsaari). Nuorten palvelu ry:n lähes neljännesmiljoonan euron yleisavustus on sinällään melko merkittävä. Nuorisoasuntoihin kohdistetut avustukset puolestaan osuvat suurimpiin kaupunkeihin, pienimpänä niistä Hämeenlinna. Euroopan sosiaalirahaston ja Equal-yhteisöaloitteen avustukset muodostavat ylivoimaisesti suurimman yksittäisen osan käsiteltävistä avustuksista. Usealle vuodelle jakaantuvien (nuoriso)projektien ESRA-tietokannasta otettujen kokonaisbudjettien summa ylittää 15 miljoonaa euroa. Keskimääräinen projektin avustussumma lähentelee puolta miljoonaa. Vaikka yhden projektin budjetti jakaantuisi neljälle vuodelle, se vastaisi tyypillisesti noin viittä kunnan osallisuushanketta tällä mittaristolla. Tässä listassa osallisuushankkeen läheinen kumppani, työkoulu Kuopiosta (päättynyt 2004 lopussa), vastaa noin kolmesta ja puolesta miljoonasta eurosta yksinään. Yleiskuva näistä avustuksista on se, että paikkakunnalla tarvitaan tietty kriittinen massa, jotta ylipäänsä ESR-hakemustoimiin voidaan ryhtyä. Paikkakunnista pienimmät loistavat poissaolollaan (huomioiden kuitenkin edellä sanottu seutuhankkeista). Harvoja poikkeuksia lukuun ottamatta paikkakunnan asukasluvun alaraja asettuu noin asukkaan tietämille, jotta tämän mittakaavan hankkeisiin edes lähdetään. Viesti on sama, joka kuului esimerkiksi Allianssin nuorisotyöbarometrissä keväällä 2004 (Kunnallisen nuorisotyön tulevaisuusodotukset, erillisaineisto, 2004). Syyksi tähän on esitetty, että pienimmissä kunnissa ja pienimmillä toimialoilla resurssien (henkilö- ja raha) niukkuus estää panostamisen oman osaamisensa vaativaan haku- ja hallintotoimintaan projekteissa (emt.): miten pienessä kunnassa (jossa ei ole välttämättä edes nuorisotyötä tekevää viranhaltijaa) voi joku nuorisoseura saada tasapuolisesti tiedon erilaisista avustustahoista, ja miten taataan se, että seurat sen tiedon saatuaan osaavat myös avustuksia hakea? Tässä nykyisessä viidakossa käy väkisinkin niin, että suuret kaupungit, joilla on enemmän henkilöstöresursseja, osaavat hyödyntää hakumenettelyllä jaettavat avustukset pikkukuntia paremmin. (Suomen nuorisoyhteistyö Allianssi 2004, erillisaineisto).5 Suurimmat kaupungit eivät kuitenkaan ole suurimpia näin mitaten. Sosiaalirahastotietokannan mukaan suurimmat toimijat, sekä absoluuttisesti että asukaslukuun suhteutettuna, ovat tyypillisesti ykköstukialueen keskikokoisia seutukeskuksia kuten Tornio, Kuopio tai Kuusamo. Koska käytettävä lista on luonteeltaan näyte, sen perusteella ei voi vetää kovin pitkälle meneviä johtopäätöksiä. Havainto sopii kuitenkin hyvin niiden luonnehdintojen kanssa, jotka väittävät valtion vetäytyneen Lapista ja Itä-Suomesta. Projektien määräaikaisuudesta seuraa väistämättä myös tietty sattumanvaraisuus, kun valitaan tarkasteluun tietty ajanjakso. Edellä kuvattua jakautumista tukevat kuitenkin myös muut havainnot projektien ja perustoimintojen suhteesta eri paikkakunnilla. Mitä tulee volyymiltaan suurimpiin nuorisoprojekteihin, osallisuushanke on näillä mittareilla esitettynä joillakin paikkakunnilla vain reunahuomautus projektirahoituksen sisälläkin. Projektirahoitus osallisuushanke mukaan lukien on puolestaan pieni reunahuomautus niissä varoissa, jotka ovat jo sitoutuneet kuntien lapsi- ja nuorisopalveluihin. Mittasuhteita kuvaa hyvin se, että suuren kaupungin (tässä tapauksessa Turun) osallisuushankkeen valtionapu vastaa noin neljän lapsen tai nuoren peruspalveluihin käytettävää rahoitusta. Pienimmistä paikkakunnista ylipäänsä näissä listoissa näkyvät Vammala, Taipalsaari, Elimäki ja Lammi. Vammalaa lukuun ottamatta pienimmät paikkakunnat tulevat mukaan opetusministeriön ja Allianssin kautta. Kyseessä on kuitenkin lähinnä tarkasteltavan lähdeaineiston ominaisuus, ei paikkakuntiin sinällään liittyvä asia. Hanketoiminta on vireää myös pienillä ja maaseutumaisilla paikkakunnilla. Rahoituskanavat vain ovat toiset kuin tässä käytetyt. Ennalta ehkäisevän huumetyön avustukset ovat osallisuushankkeen kanssa suuruusluokaltaan samaa tasoa, joskus hieman alle joskus hieman yli. Samalla kun mukaan osallisuushankkeeseen tahdottiin erilaisia ja -kokoisia kuntia eri puolilta maata, tultiin valinneeksi melkoinen kirjo kuntia myös käynnissä olevien projektien suhteen. Jollain paikkakunnilla osallisuushanke todellakin maastoutui ainakin lähes hankkeettomaan maailmaan. Toisaalta esimerkiksi Kuopion lasten ja nuorten hyvinvointikatsauksessa 2003 paikallinen osallisuushanke, NOSE, on listattuna yhtenä 38:sta lapsiin ja nuoriin kohdistuvasta hankkeesta. Toimenpideohjelman linjaus projektikehittämisestä perustoimintojen vahvistamiseen oli selvä, asian toimeenpano näissä olosuhteissa ja mittasuhteissa on kokonaan oma asia. Asian voi pukea kahteen erilliseen problemaattiseen kysymykseen, joiden ratkaisu osallisuushankkeessa ulkoistettiin paikallisiin hankkeisiin: 1) Hankkeiden koordinoinnin tarpeen tunnustavat lähes kaikki. Hierarkkisessa linjaorganisaatiossa koordinoijan paikka on helppo katsoa koordinoitavien yläpuolelta. Mutta miten on verkostojen laita? Nehän ovat luonteeltaan horisontaalisia, vailla keskusta tai komentokeskusta. Minne koordinaattori silloin asettuu, ja mitkä ovat ohjauksen välineet? Mistä verkostoa koordinoidaan, jos se on määritelmän mukaan horisontaalinen? Onko ihan perinteisesti ymmärretty valta piiloutuneena verkostossa, ja onko se siellä ollenkaan? 2) Asian mutkikkuutta, samalla toki mielenkiintoa, lisää se, että usein jo olemassa olevien ja käynnissä olevien hankkeiden tarkoitus on ollut mallintaa, verkostoitua, levittää, koordinoida ja kehittää siinä missä osallisuushankkeenkin. Toisaalta projektien standardikritiikki lähtee siitä, että tässä ei ole onnistuttu. Käynnissä oleville hankkeille oli tuskin vähemmän merkityksellistä kunnan johdon sitoutuminen kuin oli osallisuushankkeelle. Niiden oli ja on onnistuakseen pystyttävä ylittämään sektorirajoja, kuten on osallisuushankkeenkin. Osallisuushanke saattoi päätyä todella perusajatuksensa mukaan koordinoivaksi, strategiseksi linjaajaksi peruspalveluiden ja muiden projektien oheen ja yläpuolelle. Toisaalta mikään ei välttämättä varjellut osallisuushanketta siltä mahdollisuudelta, että se on työnsä tehnyt, kun6 rahat on myönnetty. Näin päädytään nimeksi hankkeiden listaan verkkoa paikkaamaan ja vieläpä pieneksi sellaiseksi. Käynnissä olevien muiden projektien määrästä voidaan tälläkin tarkastelulla todeta, että osallisuushanke kuntatasolla tuskin saattoi massallaan jyrätä asiaansa läpi. Peruspalveluiden vahvistaminen tavoitteena ei ota kantaa siihen, vahvistetaanko niitä ulkoistamalla ja kilpailuttamalla vai rauhoitetaanko ne päinvastoin näiltä toimilta. Ohjelmat Osallisuushanke on lajityypiltään myös vuonna 2003 alkaneiden politiikkaohjelmien kaltainen. Kansalaisvaikuttamisen politiikkaohjelmaan kytkeytyy useita hankkeita, joista osallisuushanke on yksi. Politiikkaohjelman omissa materiaaleissa otsikon Kansalaistoiminta alla on listattuna Nuorten osallistuminen (OPH) (Oikeusministeriö 2004). Muut politiikkaohjelmat ovat työllisyyden, yrittäjyyden ja tietoyhteiskunnan vastaavat. Työllisyyden politiikkaohjelmaan liittyy tavoitteiltaan hyvin osallisuushankkeen kaltainen opinto-ohjauksen kehittämishanke, jota kuvataan sen omissa dokumenteissa seuraavasti: Opetushallitus on käynnistänyt perusopetuksen, toisen asteen ja aikuiskoulutuksen oppilaan- ja opinto-ohjauksen kehittämishankkeen vuosille Ohjauksen kehittämishankkeen tavoitteena on oppilaitosten ohjauspalveluiden kehittäminen, verkostoituminen, henkilöstön täydennyskoulutuksen tukeminen ja ohjaustoiminnan arvioinnin kehittäminen. Hanke toteutetaan osana työllisyyden politiikkaohjelmaa, ja opetusministeriö on asettanut ohjauksen kehittämiseen 1 miljoonan euron määrärahan Opetushallituksen käytettäväksi vuosina (Opetushallitus) Toistensa kanssa osittain päällekkäisten tai rinnakkaisten ohjelmien lisäksi opinto-ohjauksen ja työvoimapalvelujen yhteistyöryhmä (OPM 29:2004) esittää valmistuneessa mietinnössään muun muassa seuraavaa: alueille perustettaisiin ohjauksen kehittämisestä ja toiminnan suunnittelusta vastaavia yhteistyöryhmiä, joissa olisi eri hallinnonalojen asiantuntijoiden ja nonformaalin puolen edustajia (vertaa Lipposen toimenpideohjelman kohta 11) perusopetuksen, toisen asteen koulutuksen ja työvoimatoimistojen yhteistyötä tulee kehittää alueellisesti opintonsa keskeyttäneiden ja koulutuksen ulkopuolella olevien ohjauksen tehostamiseksi (vertaa osallisuushankkeen keskeiset painopistealueet ja toimenpideohjelman kohdat 1 ja 2) ura- ja rekrytointipalvelut on vakiinnutettava osaksi kaikkien ammatillisten oppilaitosten toimintaa (vertaa toimenpideohjelman kohta 10) opetus- ja ohjaushenkilöstön täydennys- ja peruskoulutuksen tulee sisällyttää varhaista tunnistamista ja puuttumista edellyttävien tietojen ja taitojen hallintaa (vertaa toimenpideohjelman kohdat 13 ja 8) Mitään erityistä dramatiikkaa ei liity ohjelmien ja hankkeiden keskinäisiin kytkentöihin ja päällekkäisiin tavoitteisiin. Verkostoitumisen aikakaudella tämä on luontevaa. Nämä ohjelmat ja työryhmät toimivat enemmän valtion kuin kuntien tasolla. Kaiken mennessä hyvin kuntatasollakin syntyy synergiaetuja. Toisaalta on mahdollisuus myös siihen, että syntyy ruuhkaa, jopa kolareita. Jos esimerkiksi seutukunta päättää laittaa pystyyn nivelvaiheen moniammatillisen seurantaryhmän, tämä voi liittyä osallisuushankkeeseen tai opinto-ohjauksen kehittämishankkeeseen. Ehkä OPM:n mietintö on taustaherättäjä, ehkä jo vuosia toiminut ESR-projekti sai viimein7 tahtonsa läpi, ehkä kunnat päätyivät tähän aivan omista lähtökohdistaan, ehkä kaikkea näitä. Ehkä asiasta ja kaikista kaltaisistaan on 444 kuntaa x 82 seutukuntaa x N projektia versiota pysyvästi. Asialla on kenties väliä, jos tapaus pitää saada jonkin projektin omaksi tulokseksi. Ohjelmallisen ajattelun kannalta asialla ei ole väliä, vaan olennaista on, milloin naapuri seuraa perässä, jos asia hyväksi havaitaan. Maisemakuvaus Osallisuushankkeen alkupään maisemakuvauksessa olen nostanut esille yleisen yhteiskuntapoliittisen kehityksen, peruspalveluiden kasvun ensimmäisen aallon ja sen taittumisen, projektien toisen aallon ja orastavan ohjelmien kolmannen aallon. Osallisuushankkeen lopputilinpäätöksessä on nähdäkseni syytä pitää esillä nämä maisemat. Toiseksi olen pyrkinyt tuomaan esille niitä mittasuhteita, joissa tavoitteita viedään eteenpäin. Karkeasti sanottuna edelleen, kaikesta peruspalvelujen karsintapuheesta huolimatta mielikuvituksellisessa tyyppikunnassa ja rahalla mitattuna volyymit menevät jotakuinkin suhteessa: peruspalvelut 96 prosenttia, projektit ilman osallisuushanketta 3 prosenttia ja osallisuushanke 1 prosentin. Pienessä kunnassa tästä poiketen osallisuushankkeen volyymi voi olla merkittäväkin. Sektorikohtaisesti tarkasteltuna, kuten Sahalahden esimerkissä, se voi olla 50 prosenttia toimialan rahoituksesta. Samankaltaiset tiedostot
 RAY:n avustusmahdollisuudet työllistymisen edistämisessä Muutos 26! Projektien rahoituskanavat ja välityömarkkinat 2014 28.1.2014 Pori 27.1.2014 1 Esityksen rakenne RAY kansalaisjärjestötoiminnan mahdollistajana Lisätiedot O Osaava-ohjelma Programmet Kunnig
 n taustaa Hallitusohjelman tavoite "Opettajan työn houkuttelevuutta parannetaan kehittämällä työolosuhteita. Koulutuksen järjestäjille säädetään velvoite huolehtia siitä, että henkilöstö saa säännöllisesti Lisätiedot Hanketoiminnan kansalliset rahoituslähteet: Kirjastot, liikunta ja nuoriso
 Hanketoiminnan kansalliset rahoituslähteet: Kirjastot, liikunta ja nuoriso Kirsi Kohonen Suunnittelija Itä-Suomen aluehallintovirasto Itä-Suomen aluehallintovirasto, Kirsi Kohonen, OKT-vastuualue 5.9.2014 Lisätiedot Vaikuttamispalvelun esittely. Nuortenideat.fi Ungasidéer.fi
 Vaikuttamispalvelun esittely Nuortenideat.fi Ungasidéer.fi Maaliskuu 2015 Miksi nuorten vaikuttamispalvelu verkossa? Nuorten kiinnostuksen kohteet tulevat näkyviksi Mahdollistaa nuorten mielipiteiden kuulemisen Lisätiedot Taipalsaari: Laaja hyvinvointikertomus 2013-2016
 Taipalsaari: Laaja hyvinvointikertomus 2013-2016 Hyvinvointikertomus valtuustokaudelta 2009-2012 ja hyvinvointisuunnitelma valtuustokaudelle 2013-2016 Keskeneräinen Kertomuksen vastuutaho ja laatijat (viranhaltijat, Lisätiedot Miten siinä on onnistuttu Pohjois- Savossa? Tulevaisuusseminaari 11.11.2013 Kuopio Ylijohtaja Kari Virranta
 Miten siinä on onnistuttu Pohjois- Savossa? Tulevaisuusseminaari 11.11.2013 Kuopio Ylijohtaja Kari Virranta Nuorisotakuu 2013 -määritelmä Jokaiselle alle 25-vuotiaalle nuorelle ja alle 30-vuotiaalle vastavalmistuneelle Lisätiedot Nuorten tieto- ja neuvontapalveluiden sekä verkkomedioiden avustukset. Emma Kuusi 23.5.2013
 Nuorten tieto- ja neuvontapalveluiden sekä verkkomedioiden avustukset Emma Kuusi 23.5.2013 Perusteet Nuorisolaki Valtionavustuslaki Hallituksen lapsi- ja nuorisopolitiikan kehittämisohjelma 2012-2015 Kehyskauden Lisätiedot Teema: ARVOsta parastaminen LAPSEN ÄÄNEEN
 Teema: ARVOsta parastaminen LAPSEN ÄÄNEEN Toivottujen kehittämisteemojen jatkuminen LAPSEN ÄÄNESSÄ Osallisuuden edistäminen Ehkäisevän lastensuojelun vahvistaminen Matalan kynnyksen toimintamallien kehittäminen Lisätiedot Mikä on järjestöjen rooli ja tehtävä nuorten hyvinvoinnin edistämisessä?
 Mikä on järjestöjen rooli ja tehtävä nuorten hyvinvoinnin edistämisessä? Allianssin strategia Osallisuus Yhdenvertaisuus Nuorisopolitiikasta yleispolitiikkaa Ehkäisevän nuorisotyön painoarvo noussut Allianssi Lisätiedot Hankestrategia Yhtymähallitus 27.10.2011
 Hankestrategia Yhtymähallitus 27.10.2011 Sisällysluettelo 1. Hanketoiminnan tavoitteet... 1 2. Hankerahoitus... 1 2.1 Valtionavustukset... 1 2.2 EAKR-ohjelmat... 1 2.3 ESR-ohjelma... 2 2.4 Oma rahoitus... Lisätiedot Etelä Suomen LAPSEN ÄÄNI kehittämisohjelma
 Etelä Suomen LAPSEN ÄÄNI kehittämisohjelma LAPSEN ÄÄNI - KEHITTÄMISOHJELMA 27.2.2009 STM:n rahoituspäätös: 11.3. milj. euroa 1.1.2009 31.10.2011 väliselle ajalle Ehdot mm.: Yhteistyö muiden valtakunnallisten Lisätiedot O Osaava-ohjelma Programmet Kunnig
 n taustaa Hallitusohjelman tavoite "Opettajan työn houkuttelevuutta parannetaan kehittämällä työolosuhteita. Koulutuksen järjestäjille säädetään velvoite huolehtia siitä, että henkilöstö saa säännöllisesti Lisätiedot PUDASJÄRVEN KAUPUNKI Hyvinvointi- ja turvallisuustyö OULU 10.11.2015 Tomi Timonen
 Pudasjärvi sininen ajatus vihreä elämys PUDASJÄRVEN KAUPUNKI Hyvinvointi- ja turvallisuustyö OULU 10.11.2015 Tomi Timonen TAUSTAA Arjen turvaa kunnissa -hanke Arjen turvaa.. Arjen turvaa kunnissa -hankkeessa Lisätiedot JÄRJESTÖT JA KASTE. Järjestöjen liittymäpintoja Sosiaali- ja terveydenhuollon kansalliseen kehittämisohjelmaan
 JÄRJESTÖT JA KASTE Järjestöjen liittymäpintoja Sosiaali- ja terveydenhuollon kansalliseen kehittämisohjelmaan MIKÄ ON KASTE? Sosiaali- ja terveydenhuollon kansallinen kehittämisohjelma (Kaste 2012 2015) Lisätiedot Projektipäällikkö Minna Tuominen, Perusopetuspalvelut/Yhteiset palvelut
 Koulutuksellinen tasa-arvo arvo kehittämishanke 2013-2015 Projektipäällikkö Minna Tuominen, Perusopetuspalvelut/Yhteiset palvelut Koulutuksellinen tasa-arvo -kehittämishanke 2013-2015 Koulutuksellinen Lisätiedot HE 136/2010 vp. Esityksessä ehdotetaan säädettäväksi laki
 HE 136/2010 vp Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi valtionavusta Urho Kekkosen kuntoinstituuttisäätiölle ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan säädettäväksi laki valtionavusta Urho Lisätiedot PROJEKTIAVUSTUKSEN (C) TOIMINTASELOSTELOMAKKEEN RAY3707 TÄYTTÖOHJE. Yleistä... 1
 OHJE 1 (5) PROJEKTIAVUSTUKSEN (C) TOIMINTASELOSTELOMAKKEEN RAY3707 TÄYTTÖOHJE Yleistä... 1 1 Projektin perustiedot... 1 2 Projektin toteutus ja eteneminen... 2 3 Projektin seuranta ja arviointi... 3 4 Lisätiedot kouluyhteisössä Oulu 13-14.3.2008 Osaamisen ja sivistyksen asialla Pirjo Immonen-Oikkonen Opetusneuvos www.edu.fi
 Monikulttuurisuustaitojen kehittäminen kouluyhteisössä Oulu 13-14.3.2008 Pirjo Immonen-Oikkonen Opetusneuvos www.edu.fi Osaamisen ja sivistyksen asialla Väliraportointi tammikuun lopussa 2008 - kehittämistoimintaa Lisätiedot Vaikuttamispalvelun esittely. Nuortenideat.fi Ungasidéer.fi
 Vaikuttamispalvelun esittely Nuortenideat.fi Ungasidéer.fi Miksi nuorten vaikuttamispalvelu verkossa? Nuorten kiinnostuksen kohteet tulevat näkyviksi Mahdollistaa nuorten mielipiteiden kuulemisen Tuetaan Lisätiedot Mitä nuorten tieto- ja neuvontatyö on? Kehittämispäivät 2.10.2014 Tampere koordinaattori Jaana Fedotoff
 Mitä nuorten tieto- ja neuvontatyö on? Kehittämispäivät 2.10.2014 Tampere koordinaattori Jaana Fedotoff Koordinaatin toimintaa rahoitetaan opetus- ja kulttuuriministeriön tuella veikkausvoittomäärärahoista. Lisätiedot kouluyhteisössä Jyväskylä 4-5.9.2008 Pirjo Immonen-Oikkonen Osaamisen ja sivistyksen asialla
 Monikulttuurisuustaitojen kehittäminen kouluyhteisössä Jyväskylä 4-5.9.2008 Pirjo Immonen-Oikkonen Osaamisen ja sivistyksen asialla Mukana olevat kunnat v. 2008-09 *Espoo Hamina *Helsinki Hämeenlinna Iisalmi Lisätiedot Johtamalla muutokseen Opetusalan johtamisen foorumi 5.6.2014. Pääjohtaja Aulis Pitkälä Opetushallitus
 Johtamalla muutokseen Opetusalan johtamisen foorumi 5.6.2014 Pääjohtaja Aulis Pitkälä Opetushallitus Johtamisen haasteita Oppimistulosten heikkeneminen Valtion talouden tasapainottaminen, julkisten menojen Lisätiedot OPPILAANOHJAUKSEN KEHITTÄMISEN TULOKSIA JA TAVOITTEITA Koordinaattoritapaaminen 19.8. Paasitorni
 OPPILAANOHJAUKSEN KEHITTÄMISEN TULOKSIA JA TAVOITTEITA Koordinaattoritapaaminen 19.8. Paasitorni Sanna Mäkinen, KM, sanna.makinen@joensuu.fi Kehittävä arviointi, Joensuun yliopisto TAUSTALLA: Hallitusohjelma: Lisätiedot NY Yrittäjyyskasvatuksen polku ja OPS2016
 NY Yrittäjyyskasvatuksen polku ja OPS2016 Nuori Yrittäjyys Yrittäjyyttä, työelämätaitoja, taloudenhallintaa 7-25- vuotiaille nuorille tekemällä oppien 55 000 oppijaa 2013-14 YES verkosto (17:lla alueella) Lisätiedot Botniastrategia. Arvostettu aikuiskoulutus. Korkea teknologia. Nuorekas. Vahva pedagoginen osaaminen. Mikro- ja pk-yrittäjyys. Tutkimus ja innovaatiot
 2015 Botniastrategia Kansainvälinen Nuorekas Vahva pedagoginen osaaminen Korkea teknologia Toiminnallinen yhteistyö Mikro- ja pk-yrittäjyys Vaikuttavuus Arvostettu aikuiskoulutus Tutkimus ja innovaatiot Lisätiedot OPPILAANOHJAUKSEN KEHITTÄMINEN 2009 2010 / TOIMINTASUUNNITELMA:
 OPPILAANOHJAUKSEN KEHITTÄMINEN 2009 2010 / TOIMINTASUUNNITELMA: Pälkäneen kunta Perusopetuksen luokat 6-9, Pälkäneen lukio Koordinaattori: Jussi Vilanen-Arkimies Opetuksen järjestäjän (koulu/ kunta/seutu) Lisätiedot Nuorten yhteiskuntatakuu 8.5.2012. Elise Virnes
 Nuorten yhteiskuntatakuu 8.5.2012 Elise Virnes Nuorten yhteiskuntatakuu Pääministeri Kataisen hallitusohjelmaan on kirjattu nuorten yhteiskuntatakuun toteuttaminen nuorten työllisyyden edistämiseksi ja Lisätiedot Etelä Suomen LAPSEN ÄÄNI kehittämisohjelma
 Etelä Suomen LAPSEN ÄÄNI kehittämisohjelma LAPSEN ÄÄNI - KEHITTÄMISOHJELMA 27.2.2009 STM:n rahoituspäätös: valtionavustus 11.3. (15.1.m ) m 1.1.2009 31.10.2011 väliselle ajalle Kokonaisuutta koordinoi, Lisätiedot MONIALAINEN TYÖ HYVINVOINNIN TUOTTAJANA
 MONIALAINEN TYÖ HYVINVOINNIN TUOTTAJANA NUORET PALVELUJEN PARIIN PALVELUIDEN YHTEISTYÖLLÄ Monialaisten yhteistyöverkostojen kehittämishanke SEMINAARI 8.11.2012 Monialaisten yhteistyöverkostojen kehittämishanke Lisätiedot Terveydenhuoltolaki ja terveyden edistäminen - mitä muutoksia yhteistoiminta-alueilla?
 Terveydenhuoltolaki ja terveyden edistäminen - mitä muutoksia yhteistoiminta-alueilla? YHTEISTOIMINTA-ALUEVERKOSTON XIV TAPAAMINEN 17.2.2011 Helsinki Neuvotteleva virkamies Kerttu Perttilä, STM 1 2.3.2011 Lisätiedot Ulkoasiainministeriön Eurooppatiedotus. EU-rahoitus. 25. marraskuuta 2009 1
 Ulkoasiainministeriön Eurooppatiedotus EU-rahoitus 25. marraskuuta 2009 1 Rahoituksen pääryhmät EU-rahoitus Kansallisten viranomaisten hallinnoima Suoraan Euroopan komissiolta haettava 2 Kansallisten viranomaisten Lisätiedot Hyvinvointi osana kunnan suunnittelua ja päätöksentekoa
 Hyvinvointi osana kunnan suunnittelua ja päätöksentekoa Sähköinen hyvinvointikertomus kuntasuunnittelun ja päätöksenteon välineeksi Timo Renfors Ulla Ojuva Rakenteet & Hyvinvointikertomus Terveydenhuollon Lisätiedot LASTEN, NUORTEN JA LAPSIPERHEIDEN PALVELUITA UUDISTETAAN TYÖSEMINAARI MIKKELISSÄ 20.3.2013
 LASTEN, NUORTEN JA LAPSIPERHEIDEN PALVELUITA UUDISTETAAN TYÖSEMINAARI MIKKELISSÄ 20.3.2013 LAPSET JA PERHEET KASTE II -HANKE ITÄ- JA KESKI-SUOMESSA YHTEISTYÖKUMPPANEIDEN ARVIOIMANA SYKSY 2012 Valtakunnan Lisätiedot KÄYTTÖTALOUSOSA, Talousarvio 2008, Taloussuunnitelma 2009-2010. A) Toimielin: Vapaa-ajanlautakunta B) Puheenjohtaja: Tapio Vanhainen
 TA 1 KÄYTTÖTALOUSOSA, Talousarvio 2008, Taloussuunnitelma 2009-2010 A) Toimielin: Vapaa-ajanlautakunta B) Puheenjohtaja: Tapio Vanhainen C) Palvelualue: Vapaa-aikakeskus D) Vastuuhenkilö: Tapio Miettunen Lisätiedot Opettajien osaamisen kehittäminen - tulevaisuuden näkymiä
 Opettajien osaamisen kehittäminen - tulevaisuuden näkymiä Kimmo Hämäläinen, pääsihteeri Opetustoimen henkilöstökoulutuksen neuvottelukunta Virtuaaliopetuksen päivät Helsinki 08.12. 09.12.2010 Neuvottelukunnan Lisätiedot Vaikuttamispalvelu Nuortenideat.fi
 Vaikuttamispalvelu Nuortenideat.fi Palvelun tuottavat yhteistyössä oikeusministeriö, opetus- ja kulttuuriministeriö ja Koordinaatti - Nuorten tieto- ja neuvontatyön kehittämiskeskus Nuorten vaikuttamispalvelu Lisätiedot Kansanopistojen kuulemistilaisuus Tampere 9.10 Oulu 15.10 Helsinki 22.10. Kirsi Kangaspunta, johtaja
 Kansanopistojen kuulemistilaisuus Tampere 9.10 Oulu 15.10 Helsinki 22.10 Kirsi Kangaspunta, johtaja Toisen asteen koulutuksen ja vapaan sivistystyön rakenteellinen uudistaminen Taustalla julkisen talouden Lisätiedot VI Valtakunnallinen depressiofoorumi ja IV Lapin mielenterveys- ja päihdepäivät Levillä 5.-7.9.2011
 VI Valtakunnallinen depressiofoorumi ja IV Lapin mielenterveys- ja päihdepäivät Levillä 5.-7.9.2011 Ylijohtaja Timo E. Korva Lapin aluehallintovirasto 9.9.2011 1 Suomen hallituksen talouspolitiikka (2011 Lisätiedot Työpajojen ja verkko-osallistujien havainnot ja muutosehdotukset reformin teemoista kesäkuussa 2016
 Työpajojen ja verkko-osallistujien havainnot ja muutosehdotukset reformin teemoista kesäkuussa 2016 Opetus- ja kulttuuriministeriö Opetushallitus Raportti 30.6.2016 Janne Jauhiainen ja Anu Valtari / Fountain Lisätiedot Lapsi- ja nuorisopolitiikan kehittämisohjelma 2012-2015
 Lapsi- ja nuorisopolitiikan kehittämisohjelma 2012-2015 Avustukset lapsi- ja nuorisopolitiikan kehittämisohjelman 2012-2015 toimeenpanoon Annika Kattilakoski, Kirjasto-, liikunta- ja nuorisoyksikkö, Pohjanmaan Lisätiedot Arjen turvaa kunnissa
 Arjen turvaa kunnissa Turvallisuusyhteistyön kehittäminen kunnissa Alueellinen sisäisen turvallisuuden yhteistyö Vaasa 25.9.2012 Marko Palmgren, projektipäällikkö Lapin aluehallintovirasto 1.10.2012 1 Lisätiedot Monitoimijainen perhevalmennus
 Monitoimijainen perhevalmennus Ulla Lindqvist Projektipäällikkö, VTL, KM Tukevasti alkuun, vahvasti kasvuun hanke ulla.j.lindqvist@hel.fi Monitoimijainen perhevalmennus on esimerkki Perhekeskus toiminnasta, Lisätiedot Uusi liikuntalaki ja sen merkitys vantaalaiseen liikuntaan
 Uusi liikuntalaki ja sen merkitys vantaalaiseen liikuntaan Vantaan Liikuntayhdistys ry juhlaseminaari 21.10.2014 ylitarkastaja Sari Virta Lähtökohdat Yhteiskunnan muutos: kansalaisten vähentynyt päivittäinen Lisätiedot Lapin nuorisopolitiikan kehittämisohjelma 2015
 Lapin nuorisopolitiikan kehittämisohjelma 2015 Lapin nuorten hyvinvointi yhteisenä tavoitteena Lapin alueellinen kehittämisohjelma vuoteen 2015 Toteutus ESR -rahoitteisessa hankkeessa ajalla heinäkuu 2011 Lisätiedot Valtionavustuslaki (688/2001) Opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annettu laki (1705/2009) ja asetus (1766/2009)
 HAKUTIEDOTE 39/2010 12.4.2010 Asia HAKUTIEDOTE 2010 Yleissivistävä koulutus Tehostetun ja erityisen tuen kehittäminen Taustaa Valtionavustuslaki (688/2001) Opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annettu Lisätiedot Hämeen ELO-toiminta Kysely Kanta- ja Päijät-Hämeen ELO-ryhmien jäsenille tammikuussa 2016 ELO-ryhmän toiminnan painopisteet 2016-2018
 Hämeen ELO-toiminta Kysely Kanta- ja Päijät-Hämeen ELO-ryhmien jäsenille tammikuussa 2016 ELO-ryhmän toiminnan painopisteet 2016-2018 ELO-ryhmissä ovat usein edustettuina alla olevat tahot. Valitse näistä Lisätiedot KASVATUSKUMPPANUUSAJATTELUN VAHVISTAMINEN TEEMAVERSTAS 24.8.2009 KLO 13 15 JÄRVENPÄÄSSÄ
 MONIAMMATILLISEN KASVATUSKUMPPANUUSAJATTELUN VAHVISTAMINEN TEEMAVERSTAS 24.8.2009 KLO 13 15 JÄRVENPÄÄSSÄ Keski-Uusimaa Hiiden alue Karkkila Nummi-Pusula Vihti Hyvinkää Mäntsälä Nurmijärvi Järvenpää Pornainen Lisätiedot MAASEUDUN ARJEN PALVELUVERKOSTO. hankesuunnitelma
 MAASEUDUN ARJEN PALVELUVERKOSTO hankesuunnitelma Sisällys 1. Tausta... 3 2. Päätavoitteet... 3 3. Toimintasuunnitelma... 4 4. Ohjausryhmä... 5 5. Johtotyhmä... 6 6. Henkilöstö... 6 7. Kustannukset ja rahoitus... Lisätiedot 28.2.2013 OSAAVA OHJELMAN MUKAISTEN KEHITTÄMISHANKKEIDEN VALTIOAVUS- TUSPÄÄTÖKSET VUOSILLE 2013-2014
 ESITTELYMUISTIO Opetustoimen ryhmän esimies Tuomo Laitila 28.2.2013 OSAAVA OHJELMAN MUKAISTEN KEHITTÄMISHANKKEIDEN VALTIOAVUS- TUSPÄÄTÖKSET VUOSILLE 2013-2014 1. Säädökset ja ohjeet Aluehallintovirastoista Lisätiedot LAUSUNTO VALTIONEUVOSTON LAPSI- JA NUORISOPOLITIIKAN KEHITTÄMISOHJELMASTA VUOSILLE 2012 2015
 1 (5) 17.10.2011 Opetus- ja kulttuuriministeriölle LAUSUNTO VALTIONEUVOSTON LAPSI- JA NUORISOPOLITIIKAN KEHITTÄMISOHJELMASTA VUOSILLE 2012 2015 Suomen Vanhempainliitto esittää kunnioittavasti pyydettynä Lisätiedot Toimintaohjelman kehittämisalueita on yhdeksän:
 Sivistyslautakunta 55 18.05.2016 Joensuun seudun kasvatuksen ja koulutuksen toimintaohjelma 2016-2020 155/20.201/2016 Sivistyslautakunta 18.05.2016 55 Joensuun seudun seitsemän kuntaa, Ilomantsi, Joensuu, Lisätiedot Kuuluuko ääni, kuuntelen!? Osallisuus teematilaisuus 17.10.2012
 Oulun seutu Kuuluuko ääni, kuuntelen!? Osallisuus teematilaisuus 17.10.2012 Leena Hassi 1 TUKEVA 3 - juurruttamishanke Aikataulu: 1.10.2012-31.10.2013 Rahoitus: STM (75%) ja kunnat (25%) Hankkeen toteuttajat: Lisätiedot Eloisa ikä. RAY:n avustusohjelma ikäihmisten hyvän arjen puolesta 2012 2017
 Eloisa ikä RAY:n avustusohjelma ikäihmisten hyvän arjen puolesta 2012 2017 1 Eloisa ikä ikäihmisten avustusohjelma RAY:n avustusohjelmassa tuetaan yli 60-vuotiaita ikäihmisiä eri elämänvaiheissa ja elämän Lisätiedot Kirje 05.10.2015. Valtionavustukset nuorten työssäoppimis- ja oppisopimusuudistuksen toimeenpanemiseksi 2015 ja 2016
 Kirje OKM/64/592/2015 05.10.2015 Jakelussa mainituille Viite Asia Valtionavustukset nuorten työssäoppimis- ja oppisopimusuudistuksen toimeenpanemiseksi 2015 ja 2016 Opetus- ja kulttuuriministeriö on vuonna Lisätiedot Rajanylittäjät -hanke Forssan seudulla - katsaus syksyyn 2011
 Rajanylittäjät -hanke Forssan seudulla - katsaus syksyyn 2011 08.09.2011 Minna Pelto-Huikko Auri Saarinen Antti Pelto-Huikko Forssan seudun Rajanylittäjät Toimenpidekokonaisuudet: 1. Monialaisen yhteistyön Lisätiedot KJY:n verkostot 2010. 17.3.2010 Verkostojen puheenjohtajat
 KJY:n verkostot 2010 17.3.2010 Verkostojen puheenjohtajat Verkostot 2010 Hankeverkostot Pedagogisen johtamisen verkosto Tietohallintoverkosto Työssäoppimisen verkosto Yhteistyöverkostot Hyvinvointiverkosto Lisätiedot Jyväskylän seudun Perhe -hanke Perheen parhaaksi 6.11.2008 Projektipäällikkö KT, LTO Jaana Kemppainen
 Jyväskylän seudun Perhe -hanke Perheen parhaaksi 6.11.2008 Projektipäällikkö KT, LTO Jaana Kemppainen Neuvolan perhetyön asiakkaan ääni: Positiivinen raskaustesti 2.10.2003 Miten tähän on tultu? Valtioneuvoston Lisätiedot TYÖELÄMÄN KEHITTÄMIS- JA PALVELUTOIMINNAN KEHITTÄMINEN
 TYÖELÄMÄN KEHITTÄMIS- JA PALVELUTOIMINNAN KEHITTÄMINEN Työelämän kehittämis- ja palvelutoiminta uudistuu -seminaari 3.11.2010 Hilton Helsinki Strand Hallitusneuvos Merja Leinonen merja.leinonen@minedu.fi Lisätiedot TYÖELÄMÄN LAADUN JA TUOTTAVUUDEN KEHITTÄMINEN PAROCISSA
 TYÖELÄMÄN LAADUN JA TUOTTAVUUDEN KEHITTÄMINEN PAROCISSA Jan Gustafsson Henkilöstöjohtaja Paroc Group Paroc Pähkinänkuoressa 2 25.11.2014 Paroc Group Oy Parocin Asiakkaat Monipuolinen asiakaskuntamme koostuu Lisätiedot Kiteen hyvinvointikertomuksen tilannekatsaus ja yhdistysten osallisuus hyvinvointikertomuksen valmistelussa - vaikuttamisen paikat -
 Kiteen hyvinvointikertomuksen tilannekatsaus ja yhdistysten osallisuus hyvinvointikertomuksen valmistelussa - vaikuttamisen paikat - Arja Janhonen Kiteen kaupunki/perusturvakeskus Terveyden edistämisen Lisätiedot Vanhusneuvostot Keski-Suomessa Askeleen edellä
 Vanhusneuvostot Keski-Suomessa Askeleen edellä Oma tupa, oma lupa hanke/ Ulla Halonen 5.3.2014 Vanhuspalvelulain toimeenpanoa Keski-Suomessa tukee Oma tupa, oma lupa -hanke Hankkeen tavoitteita ovat: 1. Lisätiedot Suomen Kansanopistoyhdistys. Finlands Folkhögskolförening 10.4.2008
 Suomen Kansanopistoyhdistys Finlands Folkhögskolförening 10.4.2008 10.4.2008 Jyrki Ijäs VOS -työryhmä puheenjohtaja Hannu Salvi rehtori Ville Marjomäki talouspäällikkö Jorma Kallio sihteerit: Jyrki Ijäs, Lisätiedot Nuorten tieto- ja neuvontatyön lyhyt oppimäärä. Nuorten tieto- ja neuvontatyön kehittämiskeskus
 Nuorten tieto- ja neuvontatyön lyhyt oppimäärä Nuorten tieto- ja neuvontatyön kehittämiskeskus 2014 Tieto on väline ja perusta elämänhallintaan Miten voi tietää, jos ei ole tietoa tai kokemusta siitä, Lisätiedot Aikuisopiskelijan viikko - Viitekehys alueellisten verkostojen yhteistyöhön
 Aikuisopiskelijan viikko - Viitekehys alueellisten verkostojen yhteistyöhön Aikuisopiskelijan viikko tarjoaa mainion tilaisuuden toteuttaa tapahtumia yhteistyössä oman alueen eri organisaatioiden kanssa. Lisätiedot Oppimisympäristöhankkeiden ohjaus ja seuranta
 Juho Helminen ja Kimmo Koskinen Oppimisympäristöhankkeiden kehittämispäivä 5.10.2009 www.edu.fi/oppimisymparistot Oppimisympäristöhankkeiden ohjaus ja seuranta Opetushallituksen oppimisympäristöjen kehittämishankkeet Lisätiedot Nuorten ohjaus- ja palveluverkostojen ensiaskeleita
 Nuorten ohjaus- ja palveluverkostojen ensiaskeleita Onnistuvat opit -hanke Hyvinvointipäivä, Rovaniemi 31.3.2011 Pirjo Oulasvirta-Niiranen Onnistuvat opit nuorten ohjaus- ja palveluverkostojen ensiaskeleilla Lisätiedot 2) aktiivisella kansalaisuudella nuorten tavoitteellista toimintaa kansalaisyhteiskunnassa;
 Annettu Helsingissä 27 päivänä tammikuuta 2006 Nuorisolaki Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään: 1 luku Yleiset säännökset 1 Tavoite Tämän lain tarkoituksena on tukea nuorten kasvua ja itsenäistymistä, Lisätiedot ALUEELLISEN TOIMINNAN MALLI VERSIO 1.0
 1 ALUEELLISEN TOIMINNAN MALLI VERSIO 1.0 HYVÄKSYTTY OHJAUSRYHMÄSSÄ 9.12.2014 teemu.japisson@valo.fi www.sport.fi Lähtökohdat eli miksi tarvitaan muutosta 2 kentän toimijat (seuratoimijat, urheilijat, liikkujat, Lisätiedot Verkostot työhyvinvoinnin tukena Jaana Lerssi-Uskelin (11.9.2014) Työterveyslaitos www.ttl.fi
 Verkostot työhyvinvoinnin tukena Jaana Lerssi-Uskelin (11.9.2014) Työhyvinvointia edistäviä verkostoja 2014-2015 Työterveyslaitoksen koordinoimat verkostot Työpaikkojen työhyvinvointiverkosto TTL:n koordinoimat Lisätiedot ÄÄNESEUDUN OSAAMIS- JA TYÖLLISYYSOHJELMA 2007-2013 /AH
 ÄÄNESEUDUN OSAAMIS- JA TYÖLLISYYSOHJELMA 2007-2013 /AH KEHITYSTAVOITE ELINVOIMAINEN ÄÄNESEUTU, JOSSA TOIMIVAT TYÖMARKKINAT TUKEVAT KUNTIEN, KUNTALAISTEN JA YRITYSTEN MENESTYSTÄ JA HYVINVOINTIA Mittarit: Lisätiedot Yhteiskuntatakuu OKM:n toimiala. Kirsi Kangaspunta johtaja
 Yhteiskuntatakuu OKM:n toimiala Kirsi Kangaspunta johtaja Koulutustasotavoitteet Maailman osaavimmaksi kansaksi vuoteen 2020 mennessä Väestön koulutustaso vuonna 2020 perusasteen jälkeinen tutkinto 88% Lisätiedot Virtuaaliamk liikkuvuus Case Turun AMK Yhteyshenkilöpäivät 5.2.2008 - Juha Knuuttila
 Virtuaaliamk liikkuvuus Case Turun AMK Yhteyshenkilöpäivät 5.2.2008 - Juha Knuuttila Liikkuvuus tavoite vai keino? Kokemuksia liikkuvuuden edistämisestä -2006 Kokemuksia liikkuvuuden edistämisestä 2007 Lisätiedot William ja Ester Otsakorven Säätiö. Oppilaitosseminaari 6.11.14 Linnoituksen Krouvi, Lappeenranta
 William ja Ester Otsakorven Säätiö Oppilaitosseminaari 6.11.14 Linnoituksen Krouvi, Lappeenranta Seminaari 2013 Käytännön caset eli se, mitä muissa oppilaitoksissa on tehty, on aina mielenkiintoista. Esimerkit Lisätiedot Seurakunta paikallisen yhteisön tulevaisuuden mahdollisuuksista
 Seurakunta paikallisen yhteisön tulevaisuuden mahdollisuuksista Kirkkovaltuuston puheenjohtaja Maria Kaisa Aula 28.1.2016 Kirkollisen johtamisen forum - Vantaa Seurakuntien (hallinnollinen) toimintaympäristö Lisätiedot ETELÄ-SUOMEN EAKR-OHJELMA www.etela-suomeneakr.fi
 ETELÄ-SUOMEN EAKR-OHJELMA www.etela-suomeneakr.fi Teemahankkeiden avoin haku 15.9. 31.10.2011 MILLAISIA HANKKEITA? Eteläsuomalaisten osaamiskeskittymien kehittäminen ja verkostoituminen Laajoja hankekokonaisuuksia Lisätiedot Uusi paikallisuus -hanke. Oma lähiympäristö tärkeäksi - Osallistuminen, vaikuttaminen ja yhteisöllisyys
 Uusi paikallisuus -hanke Oma lähiympäristö tärkeäksi - Osallistuminen, vaikuttaminen ja yhteisöllisyys Suomen Setlementtiliitto ry:n koordinoima Uusi paikallisuus hanke on RAY:n rahoittama 5- vuotinen Lisätiedot Lähipalvelut seminaari 6.9.2013
 Lähipalvelut seminaari 6.9.2013 mikko.martikainen@tem.fi laura.janis@tem.fi Mikko Martikainen 1 Mihin TEM ajatus perustuu? Yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuus Toimittajayhteistyö missä toimittajilla/palveluiden Lisätiedot Paikkaperustaisuus lähtökohtana maaseudun kehittämisessä. Salo
 Paikkaperustaisuus lähtökohtana maaseudun kehittämisessä Salo 4.9.2014 Esityksen sisältö 1. Paikkaperustaisuus lähtökohtana maaseudun kehittämisessä 2. Maaseutupolitiikan yhteistyöryhmän, YTR:n verkosto, Lisätiedot Nero-rahoitus. Maarit Niva
 Nero-rahoitus Maarit Niva rahoittaja Oulun kaupunki valtuuston kullekin vuodelle myöntämä määräraha ennaltaehkäisevään työhön hyvinvoinnin palvelualueelle Huom! ta-päätös tulee joulukuussa v 2012 hyvinvointilautakunta Lisätiedot S 2 JA OMAN ÄIDINKIELEN OPETUS
 KIELITIVOLIN KOORDINAATTORIT S 2 JA OMAN ÄIDINKIELEN OPETUS opetusneuvos Terhi Seinä 5.11.2010 MAAHANMUUTTAJAOPETUKSEN TAVOITE antaa Suomeen muuttaville valmiuksia toimia tasavertaisina jäseninä suomalaisessa Lisätiedot TYÖPAIKKATOIMINNAN ABC
 NORDEA UNIONI SUOMI RY TYÖPAIKKATOIMINNAN ABC Työpaikkaosastoille Järjestötoimikunta 2012 R A T A M E S T A R I N K A T U 12A 8.K R S, 00520 H E L S I N K I TYÖPAIKKATOIMINNAN TOIMINTAMALLI 1. TOIMIALUE Lisätiedot Suvi Helanen, koulutussuunnittelija PPSHP, Perusterveydenhuollon yksikkö Kunnanhallituksen pj. Oulunsalo
 Hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen johtamisen näkökulmasta Suvi Helanen, koulutussuunnittelija PPSHP, Perusterveydenhuollon yksikkö Kunnanhallituksen pj. Oulunsalo Sisältö Hyvinvoinnin ja terveyden Lisätiedot Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen toteutuminen ja tuen tarpeet kuntien ja alueiden näkökulma
 Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen toteutuminen ja tuen tarpeet kuntien ja alueiden näkökulma Heli Hätönen, TtT, erityisasiantuntija 12.11.2014 Kuopio 13.11.2014 Hätönen 1 Hyvinvoinnin ja terveyden Lisätiedot Kuopion kaupunki, Sosiaali- ja terveyskeskus Tampereen kaupunki, Sosiaali- ja terveystoimi Turun kaupunki: Terveystoimi, Turun kaupunki: Sosiaalitoimi
 1 YHTEISTOIMINTASOPIMUS 1. Sopimusosapuolet Kuopion kaupunki, Sosiaali- ja terveyskeskus Tampereen kaupunki, Sosiaali- ja terveystoimi Turun kaupunki:, Turun kaupunki: Sosiaalitoimi Hankkeen hallinnoijana Lisätiedot Hanketoiminnan vaikuttavuus ja ohjaus 11.9.2013 klo 11.45-12.15
 Ammatillisen peruskoulutuksen valtionavustushankkeiden aloitustilaisuus Hanketoiminnan vaikuttavuus ja ohjaus 11.9.2013 klo 11.45-12.15 Opetusneuvos Leena.Koski@oph.fi www.oph.fi Hankkeen vaikuttavuuden Lisätiedot Kuntien ja järjestöjen yhteistyö ehkäisevässä päihdetyössä
 Kuntien ja järjestöjen yhteistyö ehkäisevässä päihdetyössä Preventiimi 6.4., Helsingin NMKY Ehkäisevä työ (20.1. Espoo) On tavoitteellista toimintaa, keinoja tai toimenpiteitä, joilla vähennetään päihteiden Lisätiedot Luova monimuotoinen oppiminen uudistuvassa Suomessa (LUMOUS-ohjelma)
 Tietoyhteiskuntaneuvosto Luova monimuotoinen oppiminen uudistuvassa Suomessa (LUMOUS-ohjelma) Eero Silvennoinen Koulutus, tutkimus ja tuotekehitys jaoston puheenjohtaja Teknologiajohtaja, Tekes Tavoitteena Lisätiedot Nuorten tieto- ja neuvontatyön kehittämiskeskus Oulun kaupunki, Sivistys- ja kulttuuripalvelut, nuorisopalvelut. Jaana Fedotoff 23.5.
 Nuorten tieto- ja neuvontatyön kehittämiskeskus Oulun kaupunki, Sivistys- ja kulttuuripalvelut, nuorisopalvelut Jaana Fedotoff 23.5.2013 Helsinki Nuorten tieto- ja neuvontatyön tavoite: Nuorten sosiaalinen Lisätiedot Nuorisotakuu. Timo Mulari timo.mulari@alli.fi
 Monialaisten yhteistyöverkostojen kehittämishanke Suomen nuorisoyhteistyö Allianssi ry Hyvinkään kaupunki Lohjan kaupunki Porvoon kaupunki Nuorisotutkimusseura ry Nuorisotakuu Timo Mulari timo.mulari@alli.fi Lisätiedot MUUTOKSESSA MUKANA - Maahanmuuttajien ja valtaväestön aikuiskoulutus- ja työharjoitteluhanke 8.9.2008 31.1.2011
 MUUTOKSESSA MUKANA - Maahanmuuttajien ja valtaväestön aikuiskoulutus- ja työharjoitteluhanke 8.9.2008 31.1.2011 Projektin tavoitteet Projektin tavoitteet Maahanmuuton ja monikulttuurisuuden nostaminen Lisätiedot Mikäli Akatemia on päätöksessään asettanut myönnölle erityisehdon, on sitä noudatettava.
 30.1.2007 SUOMEN AKATEMIAN RAHOITUSPÄÄTÖSTEN YLEISET EHDOT Tuki tutkijakouluille ja valtakunnallisille tutkijankoulutuskursseille, tutkimusyhteistyön edistäminen, tuki tiedeakatemioille ja tiedepoliittisille Lisätiedot KESKIPITKÄN AIKAVÄLIN TALOUSSUUNNITELMA 2014-2015
 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 YLEISTÄ Keskipitkän aikavälin taloussuunnitelma on laadittu vuosille 2014 2015, koska liittokokous Lisätiedot Kulttuuri-, liikunta- ja nuorisopalveluiden toiminta 2013
 Kulttuuri-, liikunta- ja nuorisopalveluiden toiminta 2013 Joensuun kaupungin strategiaa Rajaton tulevaisuus toteutetaan elämänkaaren mukaisilla palveluohjelmilla. Työikäisten palveluohjelmassa on yhtenä Lisätiedot Vaikuttamispalvelu Nuortenideat.fi Ungasidéer.fi
 Vaikuttamispalvelu Nuortenideat.fi Ungasidéer.fi 27.1.2015 Miksi nuorten vaikuttamispalvelu? Nuorten kiinnostuksen kohteet tulevat näkyviksi Mahdollistaa nuorten mielipiteiden kuulemisen Tuetaan vaikuttamistaitojen Lisätiedot Turvallisempaan huomiseen Lounais-Suomessa
 Valtakunnallinen sisäisen turvallisuuden alueellisen yhteistyön seminaari Mikkeli 5.-6.9.2013 Kehittämispäällikkö Raija Hurskainen, LSAVI Turvallisempaan huomiseen Lounais-Suomessa Sisäisen turvallisuuden Lisätiedot Jäsenkirje 5/2013 27.8.2013
 1 Jäsenkirje 5/2013 27.8.2013 Hyvä yhdistysväki Tässä kirjeessä kerrotaan seuraavista asioista: Liiton organisaatiouudistus Revanssin toimituksen uudet yhteystiedot Yhdistysten juhlista ja tapahtumista Lisätiedot 40. valtakunnalliset Kuntoutuspäivät Työtä ja elämää työelämää
 40. valtakunnalliset Kuntoutuspäivät Työtä ja elämää työelämää Työryhmä 6. Aikuisohjauksella tukea elinikäiseen opiskeluun ja työurien pidentämiseen 23.3.2012 1 Työryhmän ohjelma 9.00 Avaus 9.10 Opin ovista Lisätiedot Hankintatoimi huippukuntoon! Teollisuusyritysten hankintatoimen kehityshanke
 Hankintatoimi huippukuntoon! Teollisuusyritysten hankintatoimen kehityshanke KILPAILUKYKYÄ KUSTANNUSTEHOKKAALLA HANKINNALLA MITEN VARMISTETAAN SUOMEN PK- TEOLLISUUDEN TULEVAISUUS? ALIHANKINTA 2010, 21.9.2010, Lisätiedot Tuloksellisuuserä 1.9.2010. Akavan Erityisalojen linjauksia
 Tuloksellisuuserä 1.9.2010 Akavan Erityisalojen linjauksia Linjauksia Järjestelyerän käytöstä sovitaan paikallisesti järjestöjen edustajien ja työnantajan kesken Työnantajan tarjottava tuloksellisuushankkeita Lisätiedot Työpaikat kestävän liikkumisen edistäjinä TYKELI. LIVE verkostotapaaminen 17.3.2011 Johanna Taskinen


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
17.4.2010
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 100/56
 Sag anlagt den 5. februar 2010 — Reisenthel mod KHIM — Dynamic Promotion (stabelkasser og kurve)
 (Sag T-53/10)
 2010/C 100/83
 Stævningen er affattet på tysk
 Parter
 Sagsøger: Peter Reisenthel (Gilching, Tyskland) (ved Rechtsanwältin E. Aliki Busse)
 Sagsøgt: Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design)
 Den anden part i sagen for appelkammeret: Dynamic Promotion Co. Ltd (Bangkok, Thailand)
 Sagsøgerens påstande
 —
 Afgørelse truffet den 6. november 2009 og 10. december 2009 af Tredje Appelkammer (sag R 621/2009-3) annulleres.
 —
 Subsidiært genindsættes sagsøgeren i tidligere rettigheder.
 —
 Harmoniseringskontoret tilpligtes at betale sagens omkostninger.
 Søgsmålsgrunde og væsentligste argumenter
 Det registrerede EF-design, der begæres erklæret ugyldigt: EF-design nr. 217955-0001 for »stabelkasser (flettede kurve, tremmekasser) og kurve«
 Indehaver af EF-designet: Dynamic Promotion Co. Ltd
 Indgiveren af begæringen om, at EF-designet erklæres ugyldigt: Peter Reisenthel
 Annullationsafdelingens afgørelse: Afslag på begæringen om, at det omhandlede EF-design erklæres ugyldigt
 Appelkammerets afgørelse: Afvisning af klagen
 Søgsmålsgrunde: Tilsidesættelse af retten til at blive hørt og appelkammerets fejlagtige udøvelse af dets skønsbeføjelse


type: contracts

text:
 26.10.2012
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 1
 PRÓTACAL (Uimh.5)
 AR REACHT AN BHAINC EORPAIGH INFHEISTÍOCHTA
 TÁ NA hARDPHÁIRTITHE CONARTHACHA,
 ÓS MIAN LEO Reacht an Bhainc Eorpaigh Infheistíochta dá bhforáiltear in Airteagal 308 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh a chinneadh,
 TAR ÉIS COMHAONTÚ ar na forálacha seo a leanas, a chuirfear i gceangal leis an gConradh ar an Aontas Eorpach agus leis an gConradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh:
 Airteagal 1
 Comhdhéantar leis seo an Banc Eorpach Infheistíochta a bunaíodh le hAirteagal 308 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh (dá ngairtear an “Banc” anseo feasta); comhlíonfaidh sé a fheidhmeanna agus déanfaidh sé a ghníomhaíochtaí de réir fhorálacha na gConarthaí agus an Reachta seo.
 Airteagal 2
 Sainítear le hAirteagal 309 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh an cúram a bheidh ar an mBanc.
 Airteagal 3
 I gcomhréir le hAirteagal 308 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, is iad na Ballstáit comhaltaí an Bhainc.
 Airteagal 4
 1. Is é is caipiteal don Bhanc 232 392 989 000 EUR, arna shuibscríobh ag na Ballstáit mar a leanas:
 An Ghearmáin
 37 578 019 000
 An Fhrainc
 37 578 019 000
 An Iodáil
 37 578 019 000
 An Ríocht Aontaithe
 37 578 019 000
 An Spáinn
 22 546 811 500
 An Bheilg
 10 416 365 500
 An Ísiltír
 10 416 365 500
 An tSualainn
 6 910 226 000
 An Danmhairg
 5 274 105 000
 An Ostair
 5 170 732 500
 An Pholainn
 4 810 160 500
 An Fhionlainn
 2 970 783 000
 An Ghréig
 2 825 416 500
 An Phortaingéil
 1 820 820 000
 Poblacht na Seice
 1 774 990 500
 An Ungáir
 1 679 222 000
 Éire
 1 318 525 000
 An Rómáin
 1 217 626 000
 An tSlóvaic
 604 206 500
 An tSlóivéin
 560 951 500
 An Bhulgáir
 410 217 500
 An Liotuáin
 351 981 000
 Lucsamburg
 263 707 500
 An Chipir
 258 583 500
 An Laitvia
 214 805 000
 An Eastóin
 165 882 000
 Málta
 98 429 500
 Ní bheidh na Ballstáit faoi dhliteanas ach amháin go feadh méid a scaire den chaipiteal a suibscríobhadh agus nár íocadh.
 2. Má ligtear isteach comhalta nua bhéarfaidh sin méadú ar an gcaipiteal suibscríofa i gcomhréir lena dtabharfaidh an comhalta nua de chaipiteal isteach.
 3. Féadfaidh an Bord Gobharnóirí, ag gníomhú dó d'aon toil, a chinneadh go méadófar an caipiteal suibscríofa.
 4. Ní féidir scair chomhalta sa chaipiteal suibscríofa a aistriú, a chur i ngeall ná a astú.
 Airteagal 5
 1. Íocfaidh na Ballstáit an caipiteal suibscríofa go feadh 5 % ar mheán na méideanna a shonraítear in Airteagal 4(1).
 2. I gcás méadú a theacht ar an gcaipiteal suibscríofa, socróidh an Bord Gobharnóirí, ag gníomhú dó d'aon toil, an céatadán a bheidh le híoc agus modh a íoctha. Déanfar na híocaíochtaí in airgead tirim go heisiach in euro.
 3. Féadfaidh an Bord Stiúrthóirí a cheangal go ndéanfar iarmhéid an chaipitil shuibscríofa a íoc, a mhéad is gá don Bhanc chun freastal dá oibleagáidí.
 An íocaíocht a bheidh le déanamh amhlaidh ag gach Ballstát, beidh sí i gcomhréir lena scair den chaipiteal suibscríofa.
 Airteagal 6
 (sean-Airteagal 8)
 Beidh an Banc á stiúradh agus á bhainistiú ag Bord Gobharnóirí, Bord Stiúrthóirí agus Coiste Bainistíochta.
 Airteagal 7
 (sean-Airteagal 9)
 1. Is iad a bheidh ar an mBord Gobharnóirí na hAirí a bheidh ceaptha ag na Ballstáit.
 2. Leagfaidh an Bord Gobharnóirí síos treoracha ginearálta do bheartas creidmheasa an Bhainc, i gcomhréir le cuspóirí an Aontais. Féachfaidh an Bord Gobharnóirí chuige go gcuirfear na treoracha sin i ngníomh.
 3. Ina theannta sin déanfaidh an Bord Gobharnóirí mar a leanas:
 (a)
 cinnfidh sé an bhfuil an caipiteal suibscríofa le méadú de réir Airteagal 4(3) agus Airteagal 5(2);
 (b)
 chun críocha Airteagal 9(1), cinnfidh sé na prionsabail is infheidhme ar na hoibríochtaí maoinithe a ghabhfar ar láimh faoi chuimsiú chúram an Bhainc;
 (c)
 feidhmeoidh sé na cumhachtaí dá bhforáiltear in Airteagail 9 agus 11 maidir le comhaltaí an Bhord Stiúrthóirí agus an Choiste Bainistíochta a cheapadh agus lena scor go héigeantach, mar aon leis na cumhachtaí a fhoráiltear sa dara fomhír d'Airteagal 11(1);
 (d)
 glacfaidh sé cinntí maidir le maoiniú a dheonú le haghaidh oibríochtaí infheistíochta atá le cur i gcrích, go hiomlán nó go páirteach, lasmuigh de chríocha na mBallstát i gcomhréir le hAirteagal 16(1);
 (e)
 formheasfaidh sé tuarascáil bhliantúil an Bhord Stiúrthóirí;
 (f)
 formheasfaidh sé an clár comhardaithe bliantúil maille leis an gcuntas sochair agus dochair;
 (g)
 feidhmeoidh sé na cumhachtaí agus na feidhmeanna dá bhforáiltear sa Reacht seo;
 (h)
 formheasfaidh sé rialacha nós imeachta an Bhainc.
 4. Faoi chuimsiú an Chonartha agus an Reachta seo, beidh an Bord Gobharnóirí inniúil ar aon chinntí a ghlacadh, ag gníomhú dó d'aon toil, a bhaineann le fionraí oibríochtaí an Bhainc agus, dá dtarlódh sin, lena leachtú.
 Airteagal 8
 (sean-Airteagal 10)
 Mura bhforáiltear a mhalairt sa Reacht seo, is trí thromlach dá chomhaltaí a dhéanfaidh an Bord Gobharnóirí cinntí. Ní mór an tromlach sin a bheith in ionannas le 50 % ar a laghad den chaipiteal suibscríofa.
 Is gá ocht vóta dhéag agus 68 % den chaipiteal suibscríofa ina fhabhar do thromlach cáilithe.
 Ní chuirfidh staonadh ó vótáil ag comhaltaí a bheidh i láthair go pearsanta nó a mbeidh ionadaithe ag feidhmiú thar a gceann cosc ar chinntí a ghlacadh.
 Airteagal 9
 (sean-Airteagal 11)
 1. Glacfaidh an Bord Stiúrthóirí cinntí maidir le maoiniú a dheonú, go háirithe i bhfoirm iasachtaí agus ráthaíochtaí, agus maidir le hiasachtaí a chruinniú; socróidh sé na rátaí úis ar iasachtaí a dheonófar agus an coimisiún agus muirir eile. Féadfaidh sé cuid dá fheidhmeanna a tharmligean chuig an gCoiste Bainistíochta ar bhonn cinnidh arna ghlacadh trí thromlach cáilithe. Cinnfidh sé na téarmaí agus na coinníollacha do tharmligean den sórt sin agus maoirseoidh sé a fhorghníomhú.
 Féachfaidh an Bord Stiúrthóirí chuige go bhfuil an Banc á rith mar is cuí; áiritheoidh sé go bhfuil an Banc á bhainistiú i gcomhréir le forálacha na gConarthaí agus an Reachta agus i gcomhréir leis na treoracha ginearálta a leagfaidh an Bord Gobharnóirí síos.
 I ndeireadh na bliana airgeadais, cuirfidh an Bord Stiúrthóirí tuarascáil faoi bhráid an Bhord Gobharnóirí agus foilseoidh sé í tar éis a formheasta.
 2. Ocht stiúrthóir is fiche agus ocht stiúrthóir malartacha déag a bheidh ar an mBord Stiúrthóirí.
 Déanfaidh an Bord Gobharnóirí na Stiúrthóirí a cheapadh go ceann cúig bliana, stiúrthóir amháin arna ainmniú ag gach Ballstát, agus stiúrthóir amháin arna ainmniú ag an gCoimisiún.
 Déanfaidh an Bord Gobharnóirí na malartaigh a cheapadh go ceann cúig bliana mar a thaispeántar thíos:
 —
 beirt mhalartach arna n-ainmniú ag Poblacht Chónaidhme na Gearmáine,
 —
 beirt mhalartach arna n-ainmniú ag Poblacht na Fraince,
 —
 beirt mhalartach arna n-ainmniú ag Poblacht na hIodáile,
 —
 beirt mhalartach arna n-ainmniú ag Ríocht Aontaithe na Breataine Móire agus Thuaisceart Éireann,
 —
 malartach amháin arna ainmniú de thoil a chéile ag Ríocht na Spáinne agus ag Poblacht na Portaingéile,
 —
 malartach amháin arna ainmniú de thoil a chéile ag Ríocht na Beilge, Ard-Diúcacht Lucsamburg agus ag Ríocht na hÍsiltíre,
 —
 beirt mhalartach arna n-ainmniú de thoil a chéile ag Ríocht na Danmhairge, ag an bPoblacht Heilléanach, ag Éirinn agus ag an Rómáin,
 —
 beirt mhalartach arna ainmniú de thoil a chéile ag Poblacht na hEastóine, ag Poblacht na Laitvia, ag Poblacht na Liotuáine, ag Poblacht na hOstaire, ag Poblacht na Fionlainne agus ag Ríocht na Sualainne,
 —
 triúr malartach arna n-ainmniú de thoil a chéile ag Poblacht na Bulgáire, ag Poblacht na Seice, ag Poblacht na Cipire, ag Poblacht na hUngáire, ag Poblacht Mhálta, ag Poblacht na Polainne, ag Poblacht na Slóivéine agus ag Poblacht na Slóvaice,
 —
 malartach amháin arna ainmniú ag an gCoimisiún.
 Comhthoghfaidh an Bord Stiúrthóirí seisear saineolaithe gan ceart vótála: triúr mar chomhaltaí agus triúr mar mhalartaigh
 Féadfar ceapacháin na stiúrthóirí agus na malartach a athnuachan.
 Leagfar síos leis na Rialacha Nós Imeachta na socruithe maidir le bheith rannpháirteach i gcruinnithe den Bhord Stiúrthóirí agus na forálacha is infheidhme ar mhalartaigh agus ar shaineolaithe arna gcomhthoghadh.
 Beidh Uachtarán an Choiste Bainistíochta nó, má bhíonn sé as láthair, duine dá Leas-Uachtaráin, i gceannas ar chruinnithe den Bhord Stiúrthóirí, ach ní vótálfaidh sé.
 Roghnófar comhaltaí an Bhord Stiúrthóirí as daoine nach bhfuil a neamhspleáchas ná a n-inniúlacht inchurtha in amhras; ní bheidh siad freagrach ach amháin don Bhanc.
 3. Ní fhéadfaidh an Bord Gobharnóirí stiúrthóir a scor go héigeantach ach amháin sa chás nach bhfuil na coinníollacha is gá chun a dhualgais a dhéanamh á gcomhlíonadh aige a thuilleadh; ní foláir don Bhord gníomhú trí thromlach cáilithe.
 Mura dtugtar formheas ar an tuarascáil bhliantúil, éireoidh an Bord Stiúrthóirí as oifig.
 4. Aon fholúntas a tharlóidh trí bhás comhalta, nó trína éirí as oifig dá dheoin féin, nó trína éirí as go héigeantach, nó trí chomhaltaí d'éirí as d'aon bhuíon, líonfar é de réir mhír 2 den Airteagal seo. Ach amháin i gcás an Bord Stiúrthóirí ar fad a athrú, gabhfar ionad comhalta go ceann a bhfuil fágtha dá théarma oifige.
 5. Cinnfidh an Bord Gobharnóirí an luach saothair do chomhaltaí an Bhord Stiúrthóirí. Leagfaidh an Bord Gobharnóirí síos cad iad na gníomhaíochtaí nach luíonn le dualgais stiúrthóra nó mhalartaigh.
 Airteagal 10
 (sean-Airteagal 12)
 1. Beidh vóta amháin ag gach stiúrthóir ar an mBord Stiúrthóirí. Féadfaidh sé a vóta a tharmligean i ngach cás, ar an modh a leagfar sios le rialacha nós imeachta an Bhainc.
 2. Mura bhforáiltear a mhalairt sa Reacht seo, is trí thromlach trian ar a laghad dá chomhaltaí atá i dteideal vótáil agus iad in ionannas le caoga faoin gcéad ar a laghad den chaipiteal suibscríofa a dhéanfaidh an Bord Stiúrthóirí cinntí. Do thromlach cáilithe is gá ocht vóta dhéag ina fhabhar agus seasca a hocht faoin gcéad den chaipiteal suibscríofa. Leagfar síos i rialacha nós imeachta an Bhainc an córam is gá chun gur bailí iad cinntí an Bhord Stiúrthóirí.
 Airteagal 11
 (sean-Airteagal 13)
 1. Beidh ar an gCoiste Bainistíochta Uachtarán agus ochtar Leas-Uachtarán arna gceapadh ag an mBord Gobharnóirí go ceann tréimhse sé bliana ar thogra ón mBord Stiúrthóirí. Féadfar na ceapacháin sin a athnuachan.
 Féadfaidh an Bord Gobharnóirí, ag gníomhú dó d'aon toil, líon na gcomhaltaí ar an gCoiste Bainistíochta a athrú.
 2. Ar thogra ón mBord Stiúrthóirí arna ghlacadh trí thromlach cáilithe, féadfaidh an Bord Gobharnóirí, ag gníomhú dó trí thromlach cáilithe freisin, comhalta den Choiste Bainistíochta a scor go héigeantach.
 3. Beidh an Coiste Bainistíochta freagrach i ngnóthaí reatha an Bhainc, faoi údarás an Uachtaráin agus faoi mhaoirseacht an Bhord Stiúrthóirí.
 Ullmhóidh sé cinntí an Bhord Stiúrthóirí, go háirithe cinntí i dtaobh iasachtaí a chruinniú agus i dtaobh iasachtaí agus maoiniú a dheonú, go háirithe i bhfoirm iasachtaí agus ráthaíochtaí; féachfaidh sé chuige go gcuirfear na cinntí sin i ngníomh.
 4. Gníomhóidh an Coiste Bainistíochta trí thromlach ag tabhairt tuairimí dó ar thograí chun iasachtaí a chruinniú nó maoiniú a dheonú, go háirithe i bhfoirm iasachtaí agus ráthaíochtaí.
 5. Cinnfidh an Bord Gobharnóirí luach saothair comhaltaí an Choiste Bainistíochta agus leagfaidh síos cad iad na gníomhaíochtaí nach luíonn lena ndualgais.
 6. Feidhmeoidh an tUachtarán nó, mura féidir dó é, Leas-Uachtarán, ar son an Bhainc in ábhair dhlíthiúla agus in ábhair eile.
 7. Beidh foireann an Bhainc faoi údarás an Uachtaráin. Is é a fhostóidh agus a scoirfidh iad. Chun foireann a roghnú, cuirfear san áireamh ní hamháin cumas agus cáilíochtaí pearsanta ach ina theannta sin ionadaíocht chothromais náisiúnaigh na mBallstát. Cinnfear leis na Rialacha Nós Imeachta cad é an comhlacht is inniúil chun forálacha a bheidh infheidhme maidir leis an bhfoireann a ghlacadh.
 8. Ní bheidh Coiste Bainistíochta agus foireann an Bhainc freagrach ach don Bhanc amháin agus beidh siad neamhspleách ar fad i gcomhlíonadh a ndualgas.
 Airteagal 12
 (sean-Airteagal 14)
 1. Déanfaidh Coiste ar a mbeidh sé chomhalta, arna gceapadh ag an mBord Gobharnóirí ar bhonn a n-inniúlachta, a fhíorú gach bliain go gcomhlíonann gníomhaíochtaí an Bhainc dea-chleachtas baincéireachta agus beidh sé freagrach as a chuntais a iniúchadh.
 2. Déanfaidh an Coiste dá dtagraítear i mír 1 a chinntiú gach bliain gur seoladh oibríochtaí an Bhainc agus gur coimeádadh a leabhair ar mhodh cuí. Chuige sin, fíoróidh sé go ndearnadh oibríochtaí an Bhainc a sheoladh ar cothrom leis na foirmiúlachtaí agus na nósanna imeachta dá bhforáiltear leis an Reacht seo agus leis na Rialacha Nós Imeachta.
 3. Daingneoidh an Coiste dá dtagraítear i mír 1 go dtugann na ráitis airgeadais mar aon le gach faisnéis airgeadais eile dá bhfuil sna cuntais bhliantúla arna dtarraingt suas ag an mBord Stiúrthóirí léargas fíorcheart ar riocht airgeadais an Bhainc i dtaca lena shochair agus a dhochair, agus ar thorthaí a chuid oibríochtaí agus a shreafaí airgid thirim don bhliain airgeadais faoi bhreithniú.
 4. Sonrófar leis na Rialacha Nós Imeachta na cáilíochtaí atá riachtanach do chomhaltaí an Choiste agus leagfaidh sé síos na téarmaí agus na coinníollacha do ghníomhaíocht an Choiste dá dtagraítear i mír 1.
 Airteagal 13
 (sean-Airteagal 15)
 Déileálfaidh an Banc le gach Ballstát tríd an údarás a bheidh ceaptha ag an Stát sin. Ag seoladh a oibríochtaí airgeadais dó, rachaidh an Banc ar iontaoibh bhanc ceannais náisiúnta an Bhallstáit atá i gceist nó institiúidí eile airgeadais a bheidh formheasta ag an Stát sin.
 Airteagal 14
 (sean-Airteagal 16)
 1. Comhoibreoidh an Banc le gach eagraíocht idirnáisiúnta atá gníomhach i réimeanna cosúil lena chuid féin.
 2. Féachfaidh an Banc le comhtheagmhálacha cuí a bhunú ar mhaithe leis an gcomhoibriú le hinstitiúidí baincéireachta agus airgeadais sna tíortha a sroicheann a oibríochtaí chucu.
 Airteagal 15
 (sean-Airteagal 17)
 Arna iarraidh sin do Bhallstát nó don Choimisiún, nó uaidh féin, déanfaidh an Bord Gobharnóirí, de réir na gcoinníollacha céanna a bhain lena nglacadh, na treoracha a bheidh leagtha síos aige faoi Airteagal 7 den Reacht seo a léiriú nó a fhorlíonadh.
 Airteagal 16
 (sean-Airteagal 18)
 1. Faoi chuimsiú an chúraim atá leagtha amach in Airteagal 309 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, deonóidh an Banc maoiniú, go háirithe i bhfoirm iasachtaí agus ráthaíochtaí dá chomhaltaí nó do ghnóthais phríobháideacha nó phoiblí le haghaidh infheistíochtaí a bheidh le cur in éifeacht i gcríocha Ballstát, sa mhéid nach bhfuil cistí le fáil ó fhoinsí eile ar théarmaí réasúnta.
 Ach trí chinneadh ón mBord Gobharnóirí, ag gníomhú dó trí thromlach cáilithe ar thogra ón mBord Stiúrthóirí, féadfaidh an Banc maoiniú a dheonú le haghaidh infheistíochtaí a bheidh le cur in éifeacht, go hiomlán nó go páirteach, lasmuigh de chríocha Ballstát.
 2. Chomh fada agus is féidir, ní dheonófar iasachtaí ach ar an gcoinníoll go n-úsáidfear foinsí eile airgeadais freisin.
 3. Nuair a bheidh iasacht á deonú aige do ghnóthas nó do chomhlacht seachas Ballstát, cuirfidh an Banc de choinníoll leis an iasacht sin go bhfaighfear ráthaíocht ón mBallstát ar ina chríoch atá an infheistíocht le cur in éifeacht nó go bhfaighfear ráthaíochtaí leormhaithe eile nó go mbeidh láidreacht airgeadais ag an bhféichiúnaí.
 Fairis sin, i gcomhréir leis na prionsabail arna mbunú ag an mBord Gobharnóirí de bhun Airteagal 7(3)(b), agus nuair is gá sin chun na tionscadail dá bhforáiltear in Airteagal 309 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh a chur chun feidhme, socróidh an Bord Stiúrthóirí, ag gníomhú dó trí thromlach cáilithe, téarmaí agus coinníollacha aon oibríochta um maoiniú a bhfuil próifíl riosca shonrach ag gabháil léi agus a mheastar mar sin mar ghníomhaíocht speisialta.
 4. Féadfaidh an Banc iasachtaí a ráthú a thógfaidh gnóthais phoiblí nó phríobháideacha nó a thógfaidh comhlachtaí eile chun tionscadail dá bhforáiltear in Airteagal 309 de na Conarthaí a chur in éifeacht.
 5. An méid comhiomlán a bheidh amuigh tráth ar bith d'iasachtaí agus de ráthaíochtaí ón mBanc, ní mó é ná 250 % dá chaipiteal suibscríofa, dá chúlchistí, dá sholáthairtí neamhchionroinnte agus den bharrachas ón gcuntas brabúis agus caillteanais. Laghdófar an méid comhiomlán sin méid is ionann agus an méid atá suibscríofa, bíodh nó ná bíodh sé íoctha isteach, i gcomhair aon rannpháirtíochta cothromais de chuid an Bhainc.
 Méid na rannpháirtíochtaí cothromais de chuid an Bhainc atá íoctha amach, ní mó é tráth ar bith ná méid is comhfhreagrach le hiomlán a chaipitil shuibscríofa atá íoctha isteach, a chúlchistí, a sholáthairtí neamhchionroinnte agus a bharrachas ón gcuntas brabúis agus caillteanais.
 Mar eisceacht, beidh ag gníomhaíochtaí speisialta an Bhainc, arna gcinneadh ag an mBord Gobharnóirí agus ag an mBord Stiúrthóirí i gcomhréir le mír 3, cionroinnt shonrach cúlchiste.
 Beidh feidhm ag an mír seo freisin maidir le cuntais chomhdhlúite an Bhainc.
 6. Cosnóidh an Banc é féin in aghaidh fiontar malairte trí cibé clásail is cuí leis a chur isteach i gconarthaí le haghaidh iasachtaí agus ráthaíochtaí.
 Airteagal 17
 (sean-Airteagal 19)
 1. Déanfar na rátaí úis ar iasachtaí ón mBanc agus coimisiún agus muirir eile a oiriúnú do na coinníollacha atá i dtreis ar mhargadh an chaipitil agus iad a ríomh ar dhóigh go gcuirfidh an t-ioncam astu ar chumas an Bhainc freastal dá oibleagáidí, a chaiteachais agus a rioscaí a ghlanadh agus cúlchiste a thiomargadh mar a fhoráiltear in Airteagal 22.
 2. Ní dheonóidh an Banc aon laghdú ar rátaí úis. I gcás inar cosúil gur mhaith an rud é an t-ús a laghdú mar gheall ar an saghas infheistíochta atá le maoiniú, féadfaidh an Ballstát atá i gceist nó gníomhaireacht éigin eile cabhair a thabhairt chun íoctha an úis, sa mhéid go luífidh sin le hAirteagal 107 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh.
 Airteagal 18
 (sean-Airteagal 20)
 Ina oibríochtaí i ndáil le maoiniú, urramóidh an Banc na prionsabail seo a leanas:
 1.
 Féachfaidh sé chuige go n-úsáidfear a chistí ar an gcuma is réasúnaí is féidir ar mhaithe le leasanna an Aontais.
 Ní fhéadfaidh sé iasachtaí ná ráthaíochtaí a thabhairt ach amháin:
 (a)
 más rud é, i gcás infheistíochtaí atá á gcur in éifeacht ag gnóthais in earnáil an táirgthe, go bhfuil íocaíochtaí in aghaidh úis agus amúchta á gcumhdach as brabúis oibriúcháin nó, i gcás infheistíochtaí eile, trí oibleagáidí faoina ndeachaigh an Stát a bhfuil an infheistíocht á cur in éifeacht ann nó ar mhodh éigin eile; agus
 (b)
 más rud é go gcuidíonn feidhmiú na hinfheistíochta le méadú ar an táirgiúlacht eacnamaíoch i gcoitinne agus go gcuireann sé gnóthú an mhargaidh inmheánaigh ar aghaidh.
 2.
 Ní cead dó aon leas a fháil i ngnóthas ná aon fhreagracht a ghlacadh ina bhainistíocht, mura gá sin le go gcosnófaí cearta an Bhainc chun a áirithiú go bhfaighfear ar ais cistí a tugadh ar iasacht.
 Ar a shon sin, i gcomhréir leis na prionsabail arna mbunú ag an mBord Gobharnóirí de bhun Airteagal 7(3)(b), agus nuair is gá sin chun na hoibríochtaí dá bhforáiltear in Airteagal 309 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh a chur chun feidhme, socróidh an Bord Stiúrthóirí, ag gníomhú dó trí thromlach cáilithe, na téarmaí agus na coinníollacha a bhaineann le rannpháirtíocht cothromais a ghlacadh i ngnóthas tráchtála, de ghnáth mar chomhlánú ar iasacht nó ar ráthaíocht, a mhéid is gá sin chun infheistíocht nó clár a mhaoiniú.
 3.
 Féadfaidh sé a chuid éileamh a dhíol ar an margadh caipitil agus, chun na críche sin, féadfaidh sé a cheangal ar a fhéichiúnaithe bannaí nó urrúis eile a eisiúint.
 4.
 Ní fhorchuirfidh an Banc ná na Ballstáit coinníollacha á cheangal cistí a fuarthas ar iasacht ón mBanc a chaitheamh i gcríoch Bhallstáit shonraithe.
 5.
 Féadfaidh an Banc é a chur de choinníoll le hiasachtaí uaidh go ndéanfar socrú le haghaidh iarraidh idirnáisiúnta ar thairiscintí.
 6.
 Ní mhaoineoidh an Banc, go hiomlán ná go páirteach, aon infheistíocht a bhfuil cur ina choinne ag an mBallstát ar ina chríoch atá sí le cur in éifeacht.
 7.
 Mar chomhlánú ar a ghníomhaíocht um iasachtú, féadfaidh an Banc seirbhísí cabhrach teicniúla a chur ar fáil i gcomhréir leis na téarmaí agus na coinníollacha arna leagan síos ag an mBord Gobharnóirí, ag gníomhú dó trí thromlach cáilithe, agus i gcomhlíonadh an Reachta seo.
 Airteagal 19
 (sean-Airteagal 21)
 1. Féadfaidh aon ghnóthas, nó aon eagras poiblí nó príobháideach, iarratas ar mhaoiniú a dhéanamh go díreach chun an Bhainc. Féadfar iarratais a dhéanamh freisin tríd an gCoimisiún nó tríd an mBallstát ar ina chríoch atá an infheistíocht le cur in éifeacht.
 2. Iarratais a dhéanfar tríd an gCoimisiún, cuirfear iad faoi bhráid an Bhallstáit ar ina chríoch atá an infheistíocht le cur in éifeacht, d'fhonn tuairim a fháil. Iarratais a dhéanfar trí Bhallstát, cuirfear faoi bhráid an Choimisiúin iad le tuairim a fháil. Iarratais a dhéanfaidh gnóthas go díreach, cuirfear iad faoi bhráid an Bhallstáit lena mbaineann agus faoi bhráid an Choimisiúin.
 Tabharfaidh an Ballstát lena mbaineann agus an Coimisiún a dtuairimí laistigh de dhá mhí. Mura bhfaighfear freagra laistigh den tréimhse sin, féadfaidh an Banc glacadh leis nach bhfuil aon chur i gcoinne an tionscadail.
 3. Tabharfaidh an Bord Stiúrthóirí rialú ar oibríochtaí maoinithe a chuirfidh an Coiste Bainistíochta faoina bhráid.
 4. Scrúdóidh an Coiste Bainistíochta na hoibríochtaí maoinithe a cuireadh faoina bhráid féachaint an gcomhlíonann siad forálacha an Reachta seo, go háirithe Airteagail 16 agus 18. Má bhíonn an Coiste Bainistíochta i bhfabhar na hoibríochta maoinithe, cuirfidh sé an togra comhfhreagrach faoi bhráid an Bhord Stiúrthóirí. Féadfaidh an Coiste cibé coinníollacha is fíor-riachtanach leis a chur lena thuairim fhabhrach. Má bhíonn an Coiste Bainistíochta in aghaidh an maoiniú a dheonú, cuirfidh sé na doiciméid iomchuí faoi bhráid an Bhord Stiúrthóirí mar aon lena thuairim.
 5. Má thugann an Coiste Bainistíochta tuairim neamhfhabhrach, ní fhéadfaidh an Bord Stiúrthóirí an maoiniú áirithe a dheonú mura gcinnfidh sé é sin d'aon toil.
 6. Má thugann an Coimisiún tuairim neamhfhabhrach, ní fhéadfaidh an Bord Stiúrthóirí an maoiniú áirithe a dheonú mura gcinnfidh sé é sin d'aon toil, gan an stiúrthóir a bheidh ainmnithe ag an gCoimisiún a bheith páirteach sa vótáil.
 7. Má thugann an Coiste Bainistíochta agus an Coimisiún araon tuairim neamhfhabhrach, ní fhéadfaidh an Bord Stiúrthóirí an maoiniú a dheonú.
 8. Más gá oibríocht maoinithe a bhaineann le hinfheistíocht fhormheasta a athstruchtúrú chun cearta agus leasanna an Bhainc a chosaint, glacfaidh an Coiste Bainistíochta gan mhoill na bearta éigeandála a mheasann sé is gá, faoi réir an Bord Stiúrthóirí a chur ar an eolas faoi láithreach.
 Airteagal 20
 (sean-Airteagal 22)
 1. Gheobhaidh an Banc ar iasacht ar na margaí caipitil na cistí is gá chun a chúraimí a chomhlíonadh.
 2. Féadfaidh an Banc iasachtaí a fháil ar mhargaí caipitil na mBallstát, de réir na bhforálacha dlíthiúla a bhaineann leis na margaí sin.
 Ní fhéadfaidh údaráis inniúla Ballstáit a bhfuil maolú aige de réir bhrí Airteagal 139(1) den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh cur ina choinne sin ach amháin nuair is baolach suaitheadh tromchúiseach a theacht ar mhargadh caipitil an Stáit sin.
 Airteagal 21
 (sean-Airteagal 23)
 1. Féadfaidh an Banc aon chistí dá chuid atá ar fáil agus nach bhfuil de dhíth air láithreach chun freastal dá oibleagáidí a úsáid mar a leanas:
 (a)
 féadfaidh sé infheistiú ar na margaí airgid;
 (b)
 féadfaidh sé, faoi réir fhorálacha Airteagal 18(2), urrúis a cheannach agus a dhíol;
 (c)
 féadfaidh sé aon oibríochtaí eile airgeadais a bhfuil baint acu lena chuspóirí a dhéanamh.
 2. Gan dochar d'fhorálacha Airteagal 23, ní dhéanfaidh an Banc, ag bainistí a infheistíochtaí dó, páirt a ghabháil in aon airbeatráiste airgid reatha nach gá go díreach chun a oibríochtaí iasachtúcháin a dhéanamh nó chun oibleagáidí a chomhlíonadh a d'éirigh as iasachtaí a thóg sé nó as ráthaíochtaí a thug sé.
 3. Sna réimeanna atá faoi thrácht san Airteagal seo, gníomhóidh an Banc i gcomhaontacht le húdaráis inniúla nó le banc ceannais náisiúnta an Bhallstáit atá i gceist.
 Airteagal 22
 (sean-Airteagal 24)
 1. Déanfar cúlchiste go feadh 10 % den chaipiteal suibscríofa a thiomargadh go comhleanúnach. Má bhíonn call leis mar gheall ar an staid ina bhfuil dliteanais an Bhainc, féadfaidh an Bord Stiúrthóirí cinneadh ar chúlchistí breise a chur ar bun. Go dtí go mbeidh an cúlchiste tiomargtha go hiomlán, cothófar é:
 (a)
 le hús a fuarthas ar iasachtaí a dheonaigh an Banc as suimeanna is iníoctha ag na Ballstáit de bhun Airteagal 5,
 (b)
 le hús a fuarthas ar iasachtaí a dheonaigh an Banc as cistí a fuarthas de thoradh aisíoc na n-iasachtaí dá dtagraítear i bhfomhír (a),
 sa mhéid nach bhfuil an t-ioncam sin ag teastáil faoi chomhair oibleagáidí an Bhainc nó chun a chaiteachais a íoc.
 2. Déanfar acmhainní an chúlchiste a infheistiú ar dhóigh go mbeidh siad ar fáil tráth ar bith faoi chomhair chuspóir an chiste.
 Airteagal 23
 (sean-Airteagal 25)
 1. Beidh teideal ag an mBanc gach tráth a shócmhainní in airgead reatha Ballstáit nach bhfuil an euro mar airgeadra aige a aistriú isteach chun oibríochtaí airgeadais a chur i gcrích a fhreagraíonn don chúram atá leagtha amach in Airteagal 309 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, ag cur forálacha Airteagal 21 den Reacht seo san áireamh. Seachnóidh an Banc, oiread agus is féidir, aistriú dá leithéid sin, má bhíonn airgead tirim nó sócmhainní leachtacha aige san airgead reatha atá ag teastáil.
 2. Ní fhéadfaidh an Banc a shócmhainní in airgead reatha Ballstáit nach bhfuil an euro mar airgeadra aige a shóinseáil go hairgead reatha tríú tír, gan chomhaontú an Bhallstáit sin.
 3. Féadfaidh an Banc úsáid a dhéanamh gan bhac den chuid sin dá chaipiteal atá íoctha, agus d'aon airgead reatha a fuarthas ar iasacht ar mhargaí lasmuigh den Aontas.
 4. Gabhann na Ballstáit orthu féin go gcuirfidh siad ar fáil d'fhéichiúnaithe an Bhainc an t-airgead reatha is gá chun aisíoctha an chaipitil agus chun íoctha an úis ar iasachtaí nó an choimisiúin ar ráthaíochtaí arna dtabhairt ag an mBanc le haghaidh infheistíochtaí atá le cur in éifeacht ina gcríoch.
 Airteagal 24
 (sean-Airteagal 26)
 Mura bhfreastalóidh Ballstát dá oibleagáidí mar chomhalta de dhroim an Reachta seo, agus go háirithe an oibleagáid chun a scair den chaipiteal suibscríofa a íoc nó na hiasachtaí a fuair sé a sheirbhísiú, féadfar deonú iasachtaí nó ráthaíochtaí don Bhallstát sin nó dá náisiúnaigh a fhionraí le cinneadh ón mBord Gobharnóirí.
 Ní shaorfaidh an cinneadh sin an Stát ná a náisiúnaigh óna n-oibleagáidí i leith an Bhainc.
 Airteagal 25
 (sean-Airteagal 27)
 1. Má chinneann an Bord Gobharnóirí oibríochtaí an Bhainc a fhionraí, stadfaidh a ghníomhaíochtaí uile láithreach, ach amháin na cinn is gá chun a áirithiú go ndéanfar a shócmhainní a réadú, a chosaint agus a chaomhnú agus a dhliteanais a shocrú mar is cuí.
 2. I gcás a leachtaithe, ceapfaidh an Bord Gobharnóirí na leachtaitheoirí agus tabharfaidh teagaisc dóibh chun an leachtú a chur in éifeacht. Áiritheoidh sé go ndéanfar cearta bhaill na foirne a chosaint.
 Airteagal 26
 (sean-Airteagal 28)
 1. I ngach ceann de na Ballstáit, beidh ag an mBanc an inniúlacht dhlítheanach is fairsinge atá ar fáil faoina ndlíthe ag daoine dlítheanacha; féadfaidh sé, go háirithe, maoin shochorraithe nó maoin dhochorraithe a fháil nó a dhiúscairt agus féadfaidh sé bheith ina pháirtí in imeachtaí dlíthiúla.
 2. Beidh maoin an Bhainc díolmhaithe ó fhoréileamh nó díshealbhú de chineál ar bith.
 Airteagal 27
 (sean-Airteagal 29)
 Aon díospóidí a tharlóidh idir an Banc ar thaobh amháin, agus a chreidiúnaithe, a fhéichiúnaithe nó duine ar bith eile ar an taobh eile, cinnfidh na cúirteanna náisiúnta inniúla iad, ach amháin mar a bhfuil dlínse tugtha do Chúirt Bhreithiúnais an Aontais Eorpaigh. Féadfaidh an Banc socrú le haghaidh eadrána a fhoráil i gconradh.
 Beidh seoladh le haghaidh seirbheála i ngach Ballstát ag an mBanc. Féadfaidh sé áfach seoladh áirithe le haghaidh seirbheála a shonrú in aon chonradh.
 Ni fhéadfar sócmhainní agus maoin an Bhainc a astú ná iad a urghabháil trí fhorghníomhú ach amháin le cinneadh cúirte.
 Airteagal 28
 (sean-Airteagal 30)
 1. Féadfaidh an Bord Gobharnóirí, ag gníomhú dó d'aon toil, a chinneadh fochomhlachtaí nó eintitis eile a bhunú a mbeidh pearsantacht dhlítheanach agus uathriail airgeadais acu.
 2. Bunóidh an Bord Gobharnóirí Reachtanna na gcomhlachtaí dá dtagraítear i mír 1 trí chinneadh d'aon toil. Saineofar leis na Reachtanna go háirithe a gcuspóirí, a struchtúr, a gcaipiteal, a gcomhaltas, a suíomh, a n-acmhainní airgeadais, a modhanna idirghabhála agus a socruithe iniúchóireachta maille leis an ngaol idir iad agus orgáin an Bhainc.
 3. Féadfaidh an Banc a bheith rannpháirteach i mbainistíocht na gcomhlachtaí sin agus ranníocaíocht a dhéanamh i leith a gcaipitil shuibscríofa go feadh méid arna shainiú ag an mBord Gobharnóirí, ag gníomhú dó d'aon toil.
 4. Beidh feidhm ag an bPrótacal ar phribhléidí agus díolúintí an Aontais Eorpaigh maidir leis na comhlachtaí dá dtagraítear i mír 1 a mhéid a bheidh siad corpraithe faoi dhlí an Aontais, le comhaltaí a n-orgán i gcomhlíonadh a ndualgas sa cháil sin dóibh agus lena bhfoireann, faoi na téarmaí agus na coinníollacha céanna is infheidhme maidir leis an mBanc.
 Ar a shon sin, na díbhinní, na gnóthachain chaipitiúla nó na saghsanna eile ioncaim a thig ó chomhlachtaí den sórt sin a mbeidh na comhaltaí, seachas an tAontas Eorpach agus an Banc, ina dteideal, fanfaidh siad faoi réir fhorálacha fioscacha na reachtaíochta is infheidhme.
 5. Laistigh de na teorainneacha atá leagtha síos anseo thíos, beidh dlínse ag Cúirt Bhreithiúnais an Aontais Eorpaigh i ndíospóidí a bhaineann le bearta arna nglacadh ag orgáin chomhlachta atá corpraithe faoi dhlí an Aontais. Féadfaidh aon chomhalta de chomhlacht den sórt sin ina cháil mar chomhalta nó na Ballstáit imeachtaí i gcoinne beart den sórt sin a thionscnamh faoi na coinníollacha atá leagtha síos in Airteagal 263 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh.
 6. Féadfaidh an Bord Gobharnóirí, ag gníomhú dó d'aon toil, a chinneadh foireann comhlachtaí atá corpraithe faoi dhlí an Aontais a ligean isteach i scéimeanna comhpháirteacha leis an mBanc, ar cothrom leis na nósanna imeachta inmheánacha faoi seach.