text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,5.9.2016
 COM(2016) 554 final
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta(Rootsi taotlus – EGF/2016/002 SE/Ericsson)
 SELETUSKIRI
 ETTEPANEKU TAUST
 1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006
 1
 (edaspidi „EGFi määrus“).
 2.Pärast Rootsis tegutseva ettevõtja Ericsson juures toimunud koondamisi
 2
 esitas Rootsi 31. märtsil 2016 taotluse EGF/2016/002 SE/Ericsson, et saada EGFist rahalist toetust.
 3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.
 TAOTLUSE KOKKUVÕTE
 EGFi taotlus
 EGF/2016/002 SE/Ericsson
 Liikmesriik
 Rootsi
 Asjaomased piirkonnad (NUTS
 3
 2. tasand)
 Stockholm (SE11),
 Östra Mellansverige (SE12), Sydsverige (SE22),
 Västsverige (SE23)
 Taotluse esitamise kuupäev
 31. märts 2016
 Tõlke saamine
 18. aprill 2016
 Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev
 31. märts 2016
 Lisateabe nõudmise kuupäev
 2. mai 2016
 Lisateabe esitamise tähtaeg
 13. juuni 2016
 Hindamise lõpuleviimise tähtaeg
 5. september 2016
 Sekkumiskriteerium
 EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkt a
 Põhiettevõtja
 Telefonaktiebolaget LM Ericsson
 Asjaomaste ettevõtjate arv
 1
 Majandussektor(id)
 (NACE Rev 2 osa)
 4
 NACE Rev 2 osa 26 (Arvutite, elektroonika- ja optikaseadmete tootmine)
 Tütarettevõtjate, tarnijate ja tootmisahela järgmise etapi tootjate arv
 0+
 Vaatlusperiood (neli kuud)
 11. september 2015 – 11. jaanuar 2016
 Koondamiste arv vaatlusperioodil (a)
 1 244
 Koondamiste arv enne või pärast vaatlusperioodi (b)
 312
 Koondamisi kokku (a + b):
 1 556
 Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv
 1 556
 Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv
 918
 Sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv
 0
 Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)
 6 161 480
 EGFi rakendamise eelarve
 5
 (eurodes)
 435 051
 Kogueelarve (eurodes)
 6 596 531
 EGFi toetus eurodes (60 %)
 3 957 918
 TAOTLUSE HINDAMINE
 Menetlus
 4.Rootsi ametiasutused esitasid taotluse EGF/2016/002 SE/Ericsson 31. märtsil 2016, s.t 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Euroopa Komisjon teatas samal kuupäeval, et on taotluse kätte saanud. Kahe nädala jooksul alates kuupäevast, mil komisjon oli saanud kätte taotluse tõlke, 2. mail 2016, taotles komisjon Rootsilt lisateavet. Lisateave esitati kuue nädala jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 5. septembril 2016.
 Taotluse rahastamiskõlblikkus
 Asjaomased ettevõtjad ja toetusesaajad
 5.Taotlus on esitatud seetõttu, et ettevõtja Ericsson (Telefonaktiebolaget LM Ericsson) koondas 1 556 töötajat. Ettevõtja Ericsson tegutseb peamiselt majandussektorites, mis on liigitatud NACE Revision 2 osa 26 (arvutite, elektroonika- ja optikaseadmete tootmine) ja 62 (programmeerimine, konsultatsioonid jms tegevus) alla. Ettevõtja Ericssoni juures toimunud koondamised leidsid peamiselt aset NUTS 2. tasandi piirkondades Stockholmis (SE11) ja Kesk-Rootsi idaosas (Östra Mellansverige, SE12), aga ka Lõuna-Rootsis (Sydsverige, SE22) ja Lääne-Rootsis (Västsverige, SE23).
 Ettevõtjad ja koondatud töötajate arv vaatlusperioodil
 Ericsson
 1 556
 Ettevõtjaid kokku: 1
 Koondamisi kokku:
 1 556
 Tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku:
 0
 Toetuse saamise nõuetele vastavaid töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku:
 1 556
 Sekkumiskriteeriumid
 6.Rootsi ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõtja koondanud vähemalt 500 töötajat.
 7.Neljakuuline vaatlusperiood kestis 11. septembrist 2015 kuni 11. jaanuarini 2016.
 8.Vaatlusperioodil toimusid järgmised koondamised:
 –Ericsson koondas 1 244 töötajat.
 Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine
 9.Vaatlusperioodil toimunud koondamisi arvutati järgmiselt:
 –1 244 töötajat alates kuupäevast, mil tööandja teavitas vastavalt nõukogu direktiivi 98/59/EÜ
 6
 artikli 3 lõikele 1 pädevat asutust kirjalikult kavandatavast kollektiivsest koondamisest. Rootsi kinnitas enne komisjoni hindamise lõpetamise kuupäeva, et need 1 244 töötajat on tõepoolest koondatud.
 Rahastamise nõuetele vastavad toetusesaajad
 10.Lisaks juba osutatud töötajatele kuuluvad rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate hulka 312 töötajat, kes koondati enne või pärast nelja kuu pikkust vaatlusperioodi. Kõik need töötajad koondati pärast kavandatud koondamiste üldist väljakuulutamist 11. septembril 2015. Võimalik on kindlaks teha selge põhjuslik seos vaatlusperioodil toimunud sündmusega, mis töökohtade kaotamise põhjustas. Rootsi ametiasutused väitsid, et kõnealused koondamised kuulusid ühte ja samasse koondamislainesse, kuid osa koondamisteateid esitati pärast vaatlusperioodi lõppu.
 11.Rahastamise nõuetele vastavaid toetusesaajaid on seega kokku 1 556.
 Seos koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud suurte struktuurimuutuste vahel
 12.Selleks et näidata seost koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud suurte struktuurimuutuste vahel, selgitab Rootsi, et koondamised toimusid Ericssoni telekommunikatsiooniseadmete riistvara tootmise ärisuunal.
 13.Viimastel aastatel on Ericsson koondanud oma põhilise riistvaratootmise ja arendustegevuse Aasiasse, kus ei asu mitte ainult kõige kiiremini kasvavad turud, vaid kus lisaks saab samaväärse kvaliteedi saavutada väiksemate kuludega.
 14.Euroopa äritegevuse edasiandmist käsitlev Ernst & Young ́i
 7
 uuring näitas, et tootmis- ja arendustegevuse allhanked on eriti levinud IT- ja telekommunikatsioonisektori puhul. Äritegevuse edasiandmise sihtkohana domineerib Aasia.
 15.Ericssoni avaldatud andmete
 8
 kohaselt on ettevõtja järk-järgult Rootsis töötavate isikute hulka vähendanud (21 178-lt 2005. aastal 17 858-le 2014. aastal), kuid samal ajal maailmamastaabis tohutult kasvanud (56 055-lt 2005. aastal 118 055-le 2014. aastal). Praegu on kõige suurema töötajate arvuga riik India.
 16.Rootsi ametiühing Unionen kinnitab, et Ericsson võtab Euroopas inimesi tööle küll, kuid üksnes täiesti teistsuguste oskustega. Riistvara tootmise ja arendamise oskustega töötajaid ettevõtja üldjuhul uuesti ei palka
 9
 . Enamik äriühingu majanduskasvust tänapäeval tuleb tarkvaraarendusest. Kuigi tarkvaraarendust tehakse mõningal määral ka Euroopas, kasvab see sektor enamasti Aasias,
 10
 kus Ericsson oma tegevust laiendab
 11
 .
 17.Praeguseks on NACE Rev 2 osa 26 alla kuuluvalt sektorilt saadud 14 EGFi taotlust, 11 neist põhinesid kaubandusega seotud globaliseerumise mõjul ja 3 üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärgedel
 12
 .
 Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused
 18.Koondamisi põhjustanud sündmusteks on kas osaline või täielik traadita telekommunikatsiooni riistvara tootmisliinide sulgemine Ericssoni Rootsis paiknevates erinevates tootmisüksustes (Borås, Karlskrona, Kista/Stockholm, Kumla, Linköping ja Göteborg) ja kogu tehase sulgemine Katrineholmi linnas.
 19.Ericsson, kes oli silmitsi pidurdunud majanduskasvu ning samal ajal Aasia tootjate tugevneva konkurentsiga, tõmbas koomale telekommunikatsiooni riistvara tootmist, see protsess sai alguse peaaegu kaks aastakümmet tagasi. Ettevõtja müüs kogu oma mobiiltelefonidega seonduva arendustegevuse ja vastavad tootmisliinid oma konkureerivale ettevõtjale Sonyle 2012. aasta veebruaris. Praegu koondab Ericsson oma allesjäänud riistvaratootmisliinid Aasias asuvatesse tehastesse.
 20.2015. aasta esimesel kuuel kuul kuulutas Ericsson järjestikku välja 1 611 töökoha koondamise seitsmes Rootsis paiknevas tootmiskohas. Kuna osa töötajatest oli juba jõudnud pensioniikka, ei ole neid arvestatud selliste koondatud töötajate hulka, kelle töö enneaegselt lõppes. Seepärast teatas Rootsi 1 556 koondatud töötajast. Ericsson teatas Rootsi ametiasutustele kirjalikult kavandatavast kollektiivsest koondamisest 11. septembril 2015.
 Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule ning riigi majandusele ja tööhõivele
 21.Koondamiste eeldatav mõju kohalikule ja piirkondlikule tööturule on piirkonniti erinev. Esmapilgul võib tunduda mõju pea olematu, eriti väga tiheda asustusega piirkondades. Kuid üldiselt siiski on kõik piirkonnad silmitsi probleemiga, et suhteliselt suur hulk vanemaealisi ja suhteliselt samasuguse taustaga töötajaid kaotas samaaegselt töö. Enamikul neil töötajatel puuduvad kohalikul tööturul vajalikud oskused. Selline lahknevus oskuste ja tööturu nõudluse vahel on eriti nähtav Kista linnas, kus oli kõige rohkem koondamisi (762 töötajat). Kuigi Kista asub Stockholmi ümbritsevas lähipiirkonnas, mille majandus on väga dünaamiline, töötuse määr madal ja kus on palju vabu töökohti, oli rohkem kui 400 koondatud töötajat EGFile rahastamistaotluse esitamise ajal veel töötud. Nii suure hulga sarnase taustaga vanemaealiste töötajate oskuste ajakohastamine või ümberõpe ongi kohalike omavalitsuste jaoks suurim väljakutse. Teatavates piirkondades, nt Karlskronas on hiljuti saabunud sisserändajate suur hulk samuti kohalikku tööturgu survestamas.
 22.Arbetsförmedlingen, Rootsi riiklik tööturuasutus, on analüüsinud tööturu olukorda mõjutatud piirkondades, ning arutanud vajadusi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja ametiühingutega. Tulemuseks oli, et Rootsi valitsus otsustas keskenduda võimaliku EGFi toetuse saamisele, seda eelkõige Kista, Katrineholmi ja Kumla tootmisüksuste puhul, sest just need seisavad silmitsi suurimate probleemidega. Siiski pakutakse individuaalset abi ka teiste tootmisüksuste koondatud töötajatele.
 23.Koondamistest on mõjutatud nii lihttöölised kui ka spetsialistid. Mis puudutab lihttöölisi, siis seisavad nad silmitsi tööturu suhteliselt madala nõudlusega traditsioonilise tootva tööstuse osas. Rootsi riiklik tööturuasutus peab nende töötajate võimaluseks avaliku või erasektori teenuste osutamise valdkonda, mis nõuab aga suuri jõupingutusi ümberõppeks. Olukord on veidi teistsugune spetsialistide puhul. Enamik neist on insenerid, kes on spetsialiseerunud telekommunikatsiooni riistvara tootmisele ja arendamisele ja mõned isegi turuniššides, mis on üksnes Ericssonile omased. Inseneride järele on endiselt suur nõudlus, samuti ja eelkõige IT-sektoris, peamiselt programmeerimise ja tarkvara arendamise valdkonnas. Kuigi koondatud spetsialistid on üldjuhul IT-sektoriga tihedalt seotud, puuduvad enamikul neist endistest Ericsson töötajatest vajalikud oskused. Rootsi riiklik tööturuasutus on veendunud, et koolituskavade personaalsete abipakettide ja personaalse nõustamise kaasabil on enamik neist koondatud töötajatest suuteline leidma uusi, kõrgelt hinnatud töökohti.
 Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatavad meetmed
 Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad
 24.Meetmetes osalevate koondatud töötajate hinnanguline arv on 918. Kõnealused töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt:
 Kategooria
 Sihtrühma kuuluvate
 toetusesaajate arv
 Sugu:
 Mehed:
 643
 (70,0 %)
 Naised:
 275
 (30,0 %)
 Kodakondsus:
 ELi kodanikud:
 918
 (100,0 %)
 ELi mittekuuluvate riikide kodanikud
 0
 (0 %)
 Vanuserühm:
 15–24aastased:
 0
 (0 %)
 25–29aastased:
 22
 (2,4 %)
 30–54aastased:
 589
 (64,2 %)
 55–64aastased:
 307
 (33,4 %)
 üle 64 aasta vanused:
 0
 (0 %)
 Kavandatud meetmete abikõlblikkus
 25.Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest.
 A. Nõustamine ja kutsenõustamine:
 põhjalik hindamine ja personaalne kava: koondatute registreerimise käigus tehakse uuring nende varasemate kogemuste ja koolituste väljaselgitamiseks (kogu tegevus on EGFi toetusesaajate puhul intensiivsem). Võidakse korraldada individuaalseid ja suunitletud kohtumisi, sealhulgas kohtumisi tööjõuvahendusfirmadega;
 nõustamine: Arbetsförmedlingeni poolt pakutavaid tavapäraseid toiminguid kombineeritakse EGFi meetmete raames pakutavaga, näiteks toetatakse tööotsijaid potentsiaalse tööandjaga kohtumistel, korraldatakse motiveerivaid ning piirkonna tööturgu tutvustavaid koosolekuid ja konverentse. See on eriti vajalik nende töötajate jaoks, kes arvavad, et nende haridustase on liiga madal piirkonnas leiduvate vabade töökohtade jaoks. Pakutakse nii individuaalseid kui ka rühmatööl põhinevaid kursusi;
 motivatsiooninõustamine ja karjääri kavandamine: EGFi toetusesaajad saavad käia kognitiivse teraapia spetsialistide juures, kus tugevdatakse nende motivatsiooni. Lisaks korraldatakse rida konverentse. Konverentsidel teavitatakse toetusesaajaid tööturu arengute viimastest suundumustest ja palutakse neil osa võtta aruteludest, mis käsitlevad kutsealaselt vajaminevaid kõvasid ja pehmeid oskusi. Konverentside eesmärk on motiveerida tööotsijaid tööturule naasmisel esinevate takistuste ületamiseks. Need meetmed on kättesaadavad kõigile toetusesaajatele, erilist tähelepanu pööratakse osalejatele, kes on 50-aastased ja vanemad.
 B. Kaitstud ja toetatud töökohad ja rehabilitatsioonimeetmed:
 need meetmed on suunatud toetusesaajatele, kellel on terviseprobleemid või puue. Sellised meetmed võivad hõlmata kõnealuse isiku töövõime hindamist, meetmeid, millega luuakse või tugevdatakse töövõimet, või meetmeid, mille vahendusel ostetakse vajalikud abivahendid ja pakutakse vajalikku koolitust töökohaga seotud probleemide lahendamiseks.
 C. Haridus ja koolitus:
 Rootsi riiklik tööturuasutus pakub mitmesuguseid kursusi konkreetsete sihtrühmade jaoks. Lisaks neile tehakse EGFi vahenditest toetust saavate isikute jaoks kättesaadavaks spetsiaalselt neile suunatud kursused. Need hõlmavad akadeemilisi kursusi ja muid spetsiaalseid kursusi kestusega 12 kuud või kauem. Lisaks pakutakse individuaalset abi õpiraskustega osalejatele (hinnanguliselt vajavad eriabi umbes 5 % haridus- ja koolitusmeetmetes osalejatest). Erilist tähelepanu pööratakse traditsiooniliste sooliste barjääride murdmisele ning sellele, et motiveerida nt meessoost toetusesaajaid leidma tööd tervishoiusektoris. Nende jaoks, kes kavandavad oma ettevõtte loomist, viivad ettevalmistavad kursused läbi tulevasi ettevõtjaid nõustavad väliseksperdid. Elukestva õppe põhimõtet järgides antakse EGFi kaasrahastatud meetmetes osalejatele ka võimalus omandada pädevusi ametlikult kinnitatud formaalõppe ja informaalse õppe käigus.
 Korraldatakse praktikaprogramme, mille käigus pakutakse võimalust siduda praktiline koolitus mõne formaalse hariduse programmiga. Tihe koostöö on kavas Rootsi IT-sektori tööandjate organisatsiooniga.
 D. Tööotsingutoetused:
 tööotsingutoetust antakse neile, kes võtavad osa mis tahes eespool kirjeldatud meetmest. Toetuse suurus sõltub individuaalsetest teguritest ja sõltub meetmete kestusest. On kolme liiki toetusi, üks üldmeetmetes osalejatele, üks praktikaprogrammides osalejatele ja üks neile inimestele, kes võtavad osa rehabilitatsioonimeetmetest. Toetuste eelarve katab toetusesaajatele eraldatud sõidukulude hüvitamist neile, kelle töö otsimisega seotud sõidukulud ületavad 600 Rootsi krooni (ligikaudu 64 eurot) kuus.
 26.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid.
 27.Rootsi ametiasutused on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtted peavad võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et EGFi rahaline toetus ei asenda ühtegi niisugust meedet.
 28.Kavandatud meetmed aitaksid kaasa jätkusuutlikule majandusarengule. Vastavalt Rootsi keskkonnaseadustikule on Arbetsförmedlingen kohustatud lisama oma hankemenetlusse ja oma meetmete juurde keskkonnateemat käsitleva osa. Pakutud meetmed on seega kooskõlas Rootsi keskkonnaseaduse ja 16 Rootsi keskkonnakvaliteedi eesmärgiga.
 Hinnanguline eelarve
 29.Hinnangulised kogukulud on 6 596 531 eurot, mis sisaldavad individuaalsete teenuste kulusid summas 6 161 480 eurot ning ettevalmistuste, haldamise, teavitamise ja reklaami, kontrolli ja aruandlusega seotud kulusid summas 435 051 eurot.
 30.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 3 957 918 eurot (60 % kogukuludest).
 Meetmed
 Osalejate hinnanguline arv
 Hinnanguline kulu osaleja kohta (eurodes)
 (eurodes)
 Hinnanguline kogukulu
 (eurodes)
 Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed)
 Nõustamine ja kutsenõustamine (Jobbcoachning och ärendehantering)
 918
 1 202
 1 103 545
 Kaitstud ja toetatud töökohad ja rehabilitatsioonimeetmed (Skyddad och understödd sysselsättning och rehabilitering)
 20
 12 555
 251 108
 Haridus ja koolitus (Utbildning och omskolning)
 463
 5 868
 2 716 884
 Kokku (a):
 Protsent individuaalsete teenuste paketist:
 –
 4 071 537
 (66,08 %)
 Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed)
 Tööturu koolitusmeetmetes osalejate toetus (Utbildningsinsatser AUB, aktivitetsstöd)
 102
 11 904
 1 214 194
 Praktikaprogrammides osalejate toetused (Praktik, aktivitetsstöd)
 80
 8 183
 654 660
 Rehabilitatsiooniprogrammis „Töölemineku sissejuhatus“ osalejate toetused (Introduktion till arbete KA, aktivitetsstöd)
 10
 22 109
 221 089
 Vahesumma (b):
 Protsent individuaalsete teenuste paketist:
 –
 2 089 943
 (33,92 %)
 EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed:
 Ettevalmistav tegevus
 –
 0
 Haldamine
 –
 362 387
 Teavitamine ja reklaam
 –
 21 498
 Kontroll ja aruandlus
 –
 51 166
 Kokku (c):
 Protsent kogukuludest:
 –
 435 051
 (6,6 %)
 Kogumaksumus (a + b + c):
 –
 6 596 531
 EGFi toetus (60 % kogumaksumusest):
 –
 3 957 918
 31.Tabelis esitatud meetmetega (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed) seotud kulud ei ületa 35 % kooskõlastatud individuaalse teenustepaketi kogukuludest. Rootsi ametiasutused on kinnitanud, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitusmeetmetes.
 Kulude rahastamiskõlblikkuse periood
 32.Rootsi ametiasutused hakkasid sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 1. oktoobril 2015. Seega võib nende meetmete kulutuste katteks saada EGFist toetust alates 1. oktoobrist 2015 kuni 31. märtsini 2018.
 33.Rootsi ametiasutused hakkasid EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 1. oktoobril 2015. Ettevalmistuse, halduse, teavitamise ja reklaami ning kontrolli ja aruandlusega seotud kulude katteks võib seega saada EGFist toetust alates 1. oktoobrist 2015 kuni 30. septembrini 2018.
 Meetmete täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega
 34.Riikliku eelfinantseerimise või kaasfinantseerimise allikad on järgmised: Ericsson või mõni sotsiaalkindlustusasutus võivad panustada ka teatavate projektide algatamisse, mis asendavad Arbetsförmedlingeni vahendeid.
 35.Rootsi on kinnitanud, et EGFist rahalist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest.
 Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord
 36.Rootsi ametiasutused on andnud teada, et individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett on koostatud sihtrühma kuuluvate toetusesaajate ja nende esindajatega ning kohalike ametiasutustega konsulteerides. Pärast koondamisteadete esitamist kohtus Arbetsförmedlingen Ericssoni ja kohalike omavalitsuste esindajatega, mitmesuguste ametiühingute esindajate ning töökohavahetusagentuuride töötajatega ettevõtja iga sellise tootmisüksuse juures, mille suhtes kohaldatakse kollektiivse koondamise menetlust. Kõikides tootmisüksustes toimusid kohalike ametiühingute esindajatega koostöös peetud koosolekud, et arutada võimalikku EGFi taotluse esitamist ja määrata kindlaks asjakohane meetmete pakett.
 Haldus- ja kontrollisüsteemid
 37.Taotlus sisaldab haldus- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Rootsi on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldab Arbetsförmedlingen, kes on ametlikult nimetatud EGFi korraldus- ja makseasutuseks. Projekti raamatupidamist kontrollib siseauditi üksus, mis on Arbetsförmedlingeni juhatuse juurde kuuluv eraldi organ. Selle ülesanne on uurida riikliku tööturuasutuse sisekontrolli ja järelevalvet ning teha juhatusele ja peadirektorile parandusettepanekuid, anda neile nõu ja toetust. Projekti auditeerimine toimub korrapäraselt.
 Asjaomase liikmesriigi kohustused
 38.Rootsi on esitanud kõik vajalikud tagatised seoses järgmisega:
 –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;
 –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud;
 –Ericsson, kes jätkab pärast koondamisi tegevust, on koondamiste puhul täitnud oma juriidilised kohustused ja kandnud oma töötajate eest nõuetekohaselt hoolt;
 –kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine;
 –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid;
 –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.
 MÕJU EELARVELE
 Eelarvet käsitlev ettepanek
 39.Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020)
 13
 artiklis 12 on sätestatud, et EGFi toetused ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).
 40.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotluse alusel rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 3 957 918 euro suuruses summas, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukuludest.
 41.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
 14
 punktis 13.
 Seotud õigusaktid
 42.EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 3 957 918 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.
 43.Koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi vahendite kasutuselevõtmise kohta.
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta
 (Rootsi taotlus – EGF/2016/002 SE/Ericsson)
 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
 võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,
 15
 eriti selle artikli 15 lõiget 4,
 võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,
 16
 eriti selle punkti 13,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
 ning arvestades järgmist:
 (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.
 (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013
 17
 artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).
 (3)Rootsi esitas 31. märtsil 2016 taotluse EGFi vahendite kasutuselevõtmiseks seoses Rootsis paikneva ettevõtja Ericsson (Telefonaktiebolaget LM Ericsson) poolt läbiviidud koondamistega. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13.
 (4)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Rootsi ametiasutuste taotluse alusel rahalist toetust summas 3 957 918 eurot.
 (5)Selleks et EGFi vahendeid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 3 957 918 eurot.
 Artikkel 2
 Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [the date of its adoption]*.
 18Brüssel,
 Euroopa Parlamendi nimel
 Nõukogu nimel
 president
 eesistuja
 (1)
 ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.
 (2)
 EGFi määruse artikli 3 tähenduses.
 (3)
 Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).
 (4)
 ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.
 (5)
 Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4.
 (6)
 Nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiv 98/59/EÜ kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 225, 12.8.1998, lk 16).
 (7)
 http://www.ey.com/Publication/vwLUAssets/Outsourcing_in_Europe_2013/$FILE/EY-outsourcing-survey.pdf
 (8)
 http://www.ericsson.com/thecompany/investors/financial_reports/2014/annual14/en/Otherinformation/Tenyearsummary.html
 (9)
 http://unionenopinion.se/analyser/varsel-pa-ericsson-och-sony-mobile-vad-hander-i-telekombranschen-egentligen/
 (10)
 http://cio.idg.se/2.1782/1.630340/sa-sourcar-svenska-cio-er-2015
 (11)
 http://www.forbes.com/sites/greatspeculations/2015/08/19/ericsson-can-overcome-challenges-in-the-mobile-infrastructure-business/#77e6e5cb128d
 (12)
 http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=4558&langId=en
 (13)
 ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.
 (14)
 ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.
 (15)
 ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.
 (16)
 ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.
 (17)
 Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).
 (18)
 Date to be inserted by the Parliament before the publication in OJ.


type: wikipedia

text:
Bradford har flere betydninger:
 Steder
 Storbritannien
 Bradford, West Yorkshire
 City of Bradford, en storby distrikt i West Yorkshire
 University of Bradford
 Bradford, Adderstone with Lucker, Northumberland
 Bradford, Belsay, Northumberland
 Bradford, Cornwall
 Bradford, Derbyshire
 Bradford, Devon
 Bradford, Manchester
 Bradford-with-Beswick, Manchester
 Bradford-on-Avon - Wiltshire
 Bradford-on-Tone, Somerset
 USA
 Bradford, Alabama
 Bradford, Arkansas
 Bradford, Illinois
 Bradford, Indiana
 Bradford, Iowa, flere steder
 Bradford, Kansas
 Bradford, Kentucky
 Bradford, Maine
 Bradford, Massachusetts (nu en del af Haverhill)
 Bradford, New Hampshire
 Bradford, New York
 Bradford, Ohio
 Bradford, Pennsylvania
 Bradford, Rhode Island
 Bradford, Tennessee
 Bradford, Texas
 Bradford, Vermont
 Bradford, Wisconsin
 Bradford County, Florida
 Bradford County, Pennsylvania
 Bradford Township, Minnesota, flere steder
 Bradford Township, Pennsylvania, flere steder
 Andet
 Bradford City - er en engelsk fodboldklub
 Bradfords lov - Spredningslov
 Bradford Meade - er en fiktiv karakter i tv-serien Ugly Betty
 Earl of Bradford
 Bradford - er et efternavn af angelsaksisk oprindelse


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 RO
 Jurnalul Ofícial al Uniunii Europene
 C 202/293
 PROTOCOLUL (nr. 20)
 PRIVIND APLICAREA ANUMITOR ASPECTE ALE ARTICOLULUI 26 DIN TRATATUL PRIVIND FUNCȚIONAREA UNIUNII EUROPENE ÎN REGATUL UNIT ȘI ÎN IRLANDA
 ÎNALTELE PĂRȚI CONTRACTANTE,
 DORIND să clarifice anumite aspecte referitoare la Regatul Unit și Irlanda,
 LUÂND ÎN CONSIDERARE existența, de mai mulți ani, a unor acorduri speciale între Regatul Unit și Irlanda privind călătoriile,
 AU CONVENIT cu privire la următoarele dispoziții, care se anexează la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene:
 Articolul 1
 Sub rezerva articolelor 26 și 77 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, a oricărei alte dispoziții din tratatul respectiv sau din Tratatul privind Uniunea Europeană, a oricărei măsuri adoptate în temeiul acestor tratate sau a oricărui acord internațional încheiat de către Uniune sau de către Uniune și statele membre cu una sau mai multe țări terțe, Regatul Unit are dreptul să exercite, la frontierele cu celelalte state membre, controalele pe care le consideră necesare asupra persoanelor care doresc să intre pe teritoriul său, pentru:
 (a)
 a verifica dacă cetățenii statelor membre sau persoanele aflate în întreținerea acestora care exercită drepturi conferite de dreptul Uniunii, precum și cetățenii altor state cărora le-au fost conferite astfel de drepturi printr-un acord care este obligatoriu pentru Regatul Unit, au drept de intrare pe teritoriul Regatului Unit; și
 (b)
 a decide să acorde sau să nu acorde altor persoane permisiunea de a intra pe teritoriul Regatului Unit.
 Articolele 26 și 77 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, orice altă dispoziție din prezentul tratat sau din Tratatul privind Uniunea Europeană sau orice măsură adoptată în aplicarea tratatelor respective nu aduce în nici un fel atingere drepturilor Regatului Unit de a institui sau de a exercita astfel de controale. Trimiterile la Regatul Unit în prezentul articol includ teritoriile ale căror relații externe se află sub incidența responsabilității Regatului Unit.
 Articolul 2
 Regatul Unit și Irlanda pot continua să încheie între ele acorduri privind circulația persoanelor pe teritoriile lor („zona comună de călătorie”), respectând pe deplin drepturile persoanelor prevăzute la articolul 1 primul paragraf litera (a) din prezentul protocol. În consecință, atât timp cât aceste acorduri sunt în vigoare, dispozițiile articolului 1 din prezentul protocol se aplică Irlandei în aceleași condiții ca și Regatului Unit. Articolele 26 și 77 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, orice altă dispoziție din prezentul tratat sau din Tratatul privind Uniunea Europeană, menționate anterior, sau orice măsură adoptată în temeiul acestora nu aduc nici o atingere acordurilor respective.
 Articolul 3
 Celelalte state membre au dreptul să exercite astfel de controale la frontierele naționale sau la orice punct de intrare pe teritoriul lor, asupra persoanelor care încearcă să intre pe teritoriul lor venind din Regatul Unit, sau din orice alt teritoriu ale cărui relații externe se află sub incidența responsabilității Regatului Unit în scopurile enunțate la articolul 1 din prezentul protocol, în măsura în care dispozițiile articolului 1 din prezentul protocol se aplică țării respective.
 Articolele 26 și 77 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, orice altă dispoziție din prezentul tratat sau din Tratatul privind Uniunea Europeană sau orice măsură adoptată în temeiul acestora nu aduce nici o atingere dreptului celorlalte state membre de a institui sau exercita astfel de controale.


type: legislation

jurisdiction: US

text:
 115 SRES 723 ATS: Congratulating the American College of Emergency Physicians on its 50th anniversary.
 U.S. Senate
 text/xml
 EN
 Pursuant to Title 17 Section 105 of the United States Code, this file is not subject to copyright protection and is in the public domain.
 III
 115th CONGRESS
 2d Session
 S. RES. 723
 IN THE SENATE OF THE UNITED STATES
 December 11, 2018
 Mr. Reed (for himself and Mr. Cassidy) submitted the following resolution; which was considered and agreed to
 RESOLUTION
 Congratulating the American College of Emergency Physicians on its 50th anniversary.
 Whereas the American College of Emergency Physicians is the oldest and largest national medical specialty organization representing physicians who practice emergency medicine;
 Whereas the American College of Emergency Physicians was founded in 1968 in Lansing, Michigan by 8 physicians and has grown to represent more than 37,000 members belonging to 53 chapters, including 1 chapter in each State, the Commonwealth of Puerto Rico, and the District of Columbia and the Government Services Chapter that represents emergency physicians employed by branches of the military and other Government agencies;
 Whereas emergency physicians treat more than 141,000,000 patients each year; Whereas Anyone, Anything, Anytime is the approach of emergency physicians who provide diagnosis and treatment services in the health care system 24 hours a day, 7 days a week, 365 days a year;
 Whereas emergency physicians are critical to the ability of the United States to respond to disasters and mass casualty events;
 Whereas quick thinking and smart decisions by emergency physicians can save many lives every year;
 Whereas emergency physicians are leaders in defining, evaluating, and improving quality emergency care, focusing on individual patients while advocating for the wellness of society as a whole;
 Whereas emergency medicine was recognized in 1979 by the American Board of Medical Specialties as the 23rd medical specialty in the United States;
 Whereas the American College of Emergency Physicians is a leading continuing education source for emergency physicians and a primary information resource on developments in the specialty of emergency medicine; and
 Whereas the development of physicians specializing in emergency care has contributed greatly to the health and well-being of all the people of the United States: Now, therefore, be it
 That the Senate— (1)congratulates the American College of Emergency Physicians on its 50th anniversary;
 (2)recognizes the accomplishments and contributions emergency physicians have made to advance the health care system in the United States; and
 (3)reaffirms the value of emergency medicine and the vital role that emergency physicians serve in ensuring the health and well-being of their patients.