type: wikipedia

text:
HTML (съкращение от термина , произнасяно най-често като „ейч-ти-ем-ел“, в превод „език за маркиране на хипертекст“) е основният маркиращ език за описание и дизайн на уеб страници. HTML е стандарт в интернет, а неговите стандарти се определят от международния консорциум W3C. Текущата версия на стандарта е HTML 5.0 (от 28 октомври 2014 г.), а предходната стабилна версия е HTML 4.1.
 Описанието на документа става чрез специални елементи, наречени HTML елементи или техните маркери, които се състоят от тагове и съответстващите етикети (HTML tags) и ъглови скоби (като например елемента ). HTML елементите са основната градивна единица на кода, който изграждат уеб страниците. Чрез тях се форматира, графично оформя текста и неговите отделните части в рамките на една уеб страница, като например заглавия, цитати, текстови раздели, хипертекстови препратки и т.н. Най-често HTML елементите са групирани по двойки
 и
.
 В повечето случаи HTML кодът е написан в текстови редактори, с файлов формат .html, .htm, dhtml и се качва и хоства на сървъри, които са онлайн в интернет или са част от www мрежата. Тези .html файлове съдържат програмно на таговете на HTML и текстово съдържание със маркери и коментари – също инструкции за браузъра, за това какъв точно тип е .html страницата, а също за това как да се показва текстът, особено що се отнася до езиковите характеристики. За да се илюстрира как се включва текст в HTML код: <маркер> Някакъв текст. </край на маркера>. уеб браузърите са програмирани от своя страна така, в повечето случаи, макар че някои браузъри могат да имат съответно проблеми на версията, за да могат да прочетат HTML документите и да ги покажат на екрана като уеб страници. Браузърите не показват самите HTML тагове, освен ако не се отиде в менюто за да се направи това, така че те „интерпретират“ (тоест парсват) съдържанието на страницата като код и текст за да могат след работа на процесора да покажат желаното уеб-съдържание.
 Основното предимство на HTML е, че уеб-страниците, които са го включват в кода си, могат да се разглеждат чрез показването им от браузъра на екрана на повечето устройства. Уебстраницата може да има дизайн, който дори изглежда с добър дизайн с помощта на CSS или „правилно оформен“ (например с помощта на C#), както върху монитора на персоналния компютър, но също и върху миниатюрния дисплей на пейджър или дисплея на мобилен телефон.
 HTML може да прикрепя скриптове писани на езици като JavaScript, който е помощен за HTML, и това променя поведението на дадена уеб страница. Cascading Style Sheets (CSS) се използват, като това се прави за да се определя изгледа и оформлението на текста и други включени в страницата изображения и илюстриращи материали. World Wide Web Consortium (W3C) поддържа както HTML, така и CSS, и насърчава използването на CSS в HTML страниците още от 1997. Това допринася за разделяне съдържанието и структурата на уеб страниците от тяхното визуално представяне.
 Общо представяне
 Първото публично достъпно описание на HTML е документът „HTML тагове“, споменат за първи път в интернет от Тим Бърнърс-Лий в края на 1991 г., [4][5]. Той описва 18-те елемента, които съставляват оригиналния, сравнително прост HTML дизайн. С изключение на маркера за хипервръзка, те бяха силно повлияни от SGMLguid, вътрешен формат на документация, базиран на стандартния обобщен език за маркиране (SGML), в CERN. Единадесет от тези елементи все още съществуват в HTML 4[6].
 Първоначално HTML езикът е замислен и създаден като средство за структуриране и форматиране на документи, без да ги обвързва със средствата за възпроизвеждане (показване). В идеалния случай, текст с маркиране на HTML трябва да е без стилистични и структурни изкривявания се играе на оборудване с различни технически оснащенностью (цветен екран модерен компютър, монохромен екран организатор, ограничен от размерите на екрана на мобилен телефон или устройство и програма за гласово възпроизвеждане на текстове). Съвременното приложение на HTML обаче е много далеч от първоначалната му задача. Например, тагът
 е предназначен за създаване на таблици в документи, но понякога се използва и за проектиране на поставянето на елементи на страницата. С течение на времето основната идея на платформата за независимост на езика HTML беше жертвана на съвременните нужди от мултимедиен и графичен дизайн.
 Първото публично достъпно описание на HTML е документ, наречен „HTML tags“, първо посочен в интернет от Тим Бърнърс-Лий в края на 1991 г. HTML е създаден като език за обмен на научна и техническа документация, подходящ за използване от хора, които не са специалисти в областта на оформлението. HTML успешно се справя, като подобрява работата на браузъра с кода, и прави визуализирането на страниците по-бързо, в сравнение със сложността на SGML чрез дефиниране на малък набор от структурни и семантични елементи – дескриптори. Дескрипторите също често се наричат „тагове“. Тим Бърнърс-Лий описва 18 елемента, включващи началната сравнително опростена конструкция на HTML. В допълнение към опростяването на структурата на документа, HTML има поддръжка за хипертекст.
 HTML е език за хипертекстово маркиране, който уеб браузърите парсват („интерпретират“), за да покажат текст и съдържание на уебстраницата като изображения и други уеб-приложения и материали. Оригиналните характеристики за HTML са част от парсинговите дефиниции и методи на браузъра, като за да се допълнят, техните характеристики могат да бъдат променяни (подобрявани) в самия код на страницата, на страницата на разработчика или локално на потребителския компютър, чрез поддръжка на локален код, тоест с допълнително включване на разширяващият възможностите на HTML – CSS (Cascading Style Sheets), които да подобрят начините за покзаване на текстовото съдържание. Голяма част от определящите текста елементи датират от 1988 ISO technical report TR 9537 Techniques for using SGML, които представляват характеристиките за тогавашните форматиращи езици, като такъв използван в TYPЕSET програмата за текстообработка от 1960-те, създадена за CTSS (Compatible Time-Sharing System) операционна система. Въпреки че, концепцията на SGML е също базирана на елементи (вложени анотирани обхвати с атрибути) и по-малко на принтиращи ефекти със структурно разделение, HTML e неговото подобрение, а CSS допълва HTML в способността на браузъра да дийсплейва съдържанието.
 Internet Engineering Task Force (IETF) официално обявяват HTML като SGML базиран език през 1993 г. Като публикували първия план за HTML спецификация: „Hypertext Markup Language (HTML)“ Internet-Draft от Тим Бърнърс – Лий и Daniel Connolly който включвал и SGML Document Type Definition за да дефинира граматиката (синтаксиса) на езика. По същия начин Dave Raggett създава Internet-Draft, „HTML+ (Hypertext Markup Format)“, в края на 1993, предлагайки стандарти за таблици и форми за попълване.
 През 1994 IETF създава работеща група по HTML която през 1995 завършва HTML 2.0 (първата спецификация за HTML, която трябва да се счита за постоянна и бъдещите спецификации да я надграждат).
 От 1996 спецификациите се поддържат от World Wide Web Consortium (W3C). През 2000, HTML е вече световен Интернет стандарт (ISO/IEC15445:2000), като в браузърите се ползват различни стандарти като HTML 3 и HTML 4.01, която версия е обявена през 1999.
 Дълго този стандарт е толкова добре работещ, че не се разглежда необходимост от подобряването му, но междувременно Microsoft оттеглят работата си по flash, като Adobe продължават да го поддържат за уеб, Майкрософт пуска проприетарна версия на flash, която обаче не става популярна, въпреки качеството на графиката, и така след известни проблеми с flash-а, през 2012 се повдига въпроса за обновяване на стандарта, например с подобрения с видео-включването в страници.
 Версии на HTML
 24 ноември 1995 г. – HTML 2.0 е представен като RFC 1866. Впоследствие са добавени:
 25 ноември 1995 г. – качване на файлове с формуляри;
 Май 1996 г. – таблици;
 Август 1996 г. – клиентски картови изображения;
 През януари 1997 г. е представен HTML 3.2. Това е първата версия, разработена и стандартизирана от World Wide Web Consortium.
 През декември 1997 г. е представен HTML 4.0, отново от W3C (World Wide Web Consortium) в три вариации:
 Строг, отпадналите елементи са забранени
 Междинен, отпадналите елементи са разрешени
 Фреймов, най-често рамкови елементи са позволени
 април 1998 г. – версия 4.0 претърпява леки промени, без смяна на номера;
 декември 1999 г. – версия 4.01 е налице;
 Алтернативни версии
 Тъй като HTML се смята за донякъде отворен стандарт, макар и поддържан от W3C и Internet Engineering Task Force, той е направен така, че да работи като част от самия браузър, като част от инструкциите към браузъра и парсъра, а също така е такъв за разработчиците, които свободно могат да го използват за своите нужди, някои нови версии на HTML като HTML5 имат проприетарен подход, което спъва работата на разработчиците и блокира стандартизиращите проекти на W3C и Internet Engineering Task Force, както и други стандартизиращи организации.
 януари 2008 г. – Трейдмарковия HTML5 на Apple е представен като работен проект от W3C;
 май 2011 г. – версия 5 е в процес на развитие на техническите спецификации. Пълната спецификация се очаква до 2014 г.
 октомври 2014 – HTML5 е публикувана като препоръка на W3C.
 Представеният нов HTML, който също така има различно изписване от предните, има тенденции за трейдмарк, както и лого HTML5, според групата, работила по него започва още през 2004 от Web Hypertext Application Technology Working Group (WHATWG), а по-късно през 2008 W3C се включва за да одобри стандарта, с идеята, че той ще е еквивалентно добър на този от предните версии на HTML, и двете групи завършват стандарта на 28 октомври 2014.
 Все пак става дума за Apple стандарт, който максимално подобрява работата на Macintosh настолни компютри и тяхната синхронизация с мобилни устройства.
 Създаване на HTML страници
 Създаването на HTML базирана уеб страница може да се извърши с помощта на обикновен текстов редактор. Този начин изисква добро познаване на HTML тагове, така че те да бъдат в логическа последователност, и в тях да бъдат интегрирани текстовите сегменти, или текстът, който ще се показва на страницата. Също така, често срещани са по-приятелски настроените инструменти, които не изискват от потребителя да пише ръчно HTML, макар и да притежава познания по HTML, което му позволява да създаде страница по метода WYSIWYG. Основен инструмент за тази цел Notepad, но за тази цел може да се използва дори текстообработваща програма Word, която разбира се позволява количеството html код да бъде умножено по експоненциала, но гарантира показването на един текст като уебстраница този път без каквито и да е познания в програмирането, парсинга и други подробности, тъй като код, създаден на Word позволява на браузъра да спре с часове, почти независимо от процесора.
 Така че Word е програма, която позволява да запазите документ като HTML и да го редактирате като текст.
 Въпреки това, в действителност компании като Microsoft и други специализирани в създаването на програмни инструменти и дори среди за програмиране, пускат за правещите уебстраници по-специализирани инструменти, които не правят процесора да спре, и тези програмни инструменти са също така способни при писане на код, от страна на създаващия уеб-страницата, или дори при движение на графични елементи от дизайнер, да се създавт HTML страници.
 Такива са FrontPage, професионалният ASP.NET,
 А също и Notepad++, Macromedia Dreamweaver, Sublime Text и други.
 Примерен HTML код
 <!DOCTYPE html>

 <meta charset="windows-1251">
 <title>Заглавие на документа</title>

Здравей, свят!!

Validate XHTML Basic 1.0

 Структура, основни елементи на един HTML документ
 HTML таговете са най-малката съставна част на един HTML документ.
 Те, заедно със своите атрибути (като цвят, размер и т.н), съставят т.нар. HTML елементи.
 Таговете са ключови думи, заградени в ъглови скоби. Обикновено са по двойки:
 таг за начало – маркира началото на един HTML елемент;
 таг за край – маркира края на HTML елемента. За разлика от началния таг, крайният има наклонена надясно черта пред името си:
  ...
 Таговете се влагат един в друг, като първия отворен таг се затваря последен.
 Основни елементи
  елемент
 Указва на браузъра, че това е HTML документ. Отбелязва началото и края на документа и съдържа всички други негови елементи (с изключение на <!DOCTYPE> елемента).

 ...

  елемент
 Съдържа заглавието на документа, и може да съдържа стилове, скриптове, енкодинг и т.н.

 <title>Заглавие на документа</title>

 ...

  елемент
 Съдържа форматиране видимо за потребителя – текст, хиперлинк, картинки, таблици, бутони, параграфи и т.н.

 <title>Заглавие на документа</title>

 Съдържание на документа...

 <!DOCTYPE> елемент
 Декларира се първи, още преди  тага. Валидира документа. <!DOCTYPE> не е HTML таг. Той е инструкция за уеб браузъра – указва HTML версията, на която е написана страницата:
 <!DOCTYPE HTML PUBLIC „-//W3C//DTD HTML 4.01//EN“ „http://www.w3.org/TR/html4/strict.dtd“>
 <!DOCTYPE html>

 <title>Заглавие на документа</title>

Моето първо заглавие.

 Съдържание на документа......

 Основни HTML тагове
  или  таг
 Удебелява текста.
 Това е нормален текст – а това е удебелен.
 Това е нормален текст – а това е удебелен.
  или  таг
 Задава курсив/наклон на текста.
 Той кръсти своята кола Светкавицата, защото беше много бърза.
 Той кръсти своята кола Светкавицата, защото беше много бърза.
  таг
 Подчертава текста.
 Това е подчертан текст.
 Това е подчертан текст.
  таг
 Указва важен текст.
 Важен текст
 Важен текст
  таг
 Дефинира текст под черта.
 Текстът съдържа subscript текст.
 Текстът съдържа subscript текст.
  таг
 Дефинира текст над черта.
 Текстът съдържа superscript текст.
 Текстът съдържа superscript текст.
  таг
 Указва изтрит текст.
 Моят любим цвят е червен син!
 Моят любим цвят е червен син!

 таг
 Указва нов ред. Няма таг за край.
 Този текст съдържа
 нов ред.
 Този текст съдържа нов ред.

 таг
 Указва част от текста, който е цитат.

 Когато често се срещаме с дадени хора, те стават част от живота ни.
 И като станат част от живота ни, започват да се опитват да го променят.
 И се сърдят, когато не правим това, което те изискват от нас.
 Понеже всеки си мисли, че знае как другият трябва да живее живота си,
 но всъщност никой не знае как трябва да живее своя собствен.
  таг
 За отбелязване на текст, като му се променя фона.
 Този таг имитира истинските маркери.
 Този таг имитира истинските маркери.
  таг
 Указва линк към друга страница. Най-важният атрибут на този таг е href. Той посочва URL адреса, към който сочи линка:
 Уикипедия на Български
 Уикипедия на Български
  таг
 Дефинира картинка в HTML страницата. Има два задължителни атрибута: src и alt. Атрибутът src указва URL адреса на картинката, alt – указва алтернативен текст на картинката, а hight и width – указват съответно височината и ширината на картинката в пиксели.

 Заглавия и Параграфи
 Заглавия
 Таговете от
 до
 дефинират заглавия в HTML документа.
 дефинира най-важното заглавие.
 дефинира най-маловажното заглавие.

Заглавие 1

Подзаглавие 2

Подзаглавие 3

Подзаглавие 4

Подзаглавие 5

Подзаглавие 6

 Параграфи
 Тагът
 указва параграф. Браузърите автоматично добавят по един празен ред преди и след текста, маркиран като параграф.

Това е параграф.

Това е друг параграф.

 Това е параграф.
 Това е друг параграф.
 Повечето браузъри показват параграфа коректно, дори да не е сложен тага за край.

Това е параграф.

Това е друг параграф.
 Това е параграф.
 Това е друг параграф.
 За нов ред в самия параграф, без да се започва нов, се използва тагът
.

Това е
пара
граф с нови редове.

 Това епараграф с нови редове.
 Списъци
 Подредени списъци
 Подредените списъци започват с тага
, а всеки елемент на списъка – с тага
:

Биричка

Още една биричка

 Биричка
 Още една биричка
 Атрибутът reversed указва, че подреждането ще е в низходящ ред, а присвоената му стойност – показва началото на номерацията:

Едно

Две

Три

 3. Едно
 2. Две
 1. Три
 Атрибутът start задава началото на номерацията:

Едно

Две

Три

 Едно
 Две
 Три

Едно

Две

Три

 5. Едно
 4. Две
 3. Три
 Атрибутът type задава вида на маркерите (букви или цифри), например 1, a, A, i, I:

Едно

Две

Три

 Едно
 Две
 Три
 Неподредени списъци
 При тези списъци номерацията не е с цифри или букви, а с кръгли точки. Всеки списък започва с тага
, а всеки елемент на списъка – с тага
:

Пържени картофки

Шкембе

 Пържени картофки
 Шкембе
 Описателни списъци
 Това са списъци от термини/имена с описание на всеки термин/име. Такъв списък се указва с тага
 в съчетание с таговете:

 – за всеки термин/име

 – за всяко описание на термина/името

Биричка

- студена, животоспасяваща напитка

Шкембе

- освежаващо, сутрешно ястие

 Биричка
 - студена, животоспасяваща напитка
 Шкембе
 - освежаващо, сутрешно ястие
 Таблици
 Дефинират се с тага
. Таблицата е разделена на редове, чрез тага
 („table row“), а всеки ред е разделен на клетки с данни (чрез тага , „table data“). Всяка клетка може да съдържа текст, линкове, картинки, списъци, форми, други таблици и т.н. Атрибутът border задава рамка на таблицата.

 ред 1, колона 1
 ред 1, колона 2
 ред 1, колона 3

 ред 2, колона 1
 ред 2, колона 2
 ред 2, колона 3

 Заглавната информация в таблицата се указва чрез тага . Текстът обикновено се показва удебелен и центриран:

 Колона 1
 Колона 2
 Колона 3

 ред 1, колона 1
 ред 1, колона 2
 ред 1, колона 3

 ред 2, колона 1
 ред 2, колона 2
 ред 2, колона 3

 Атрибути
 Повечето атрибути на елементи са двойки име – стойност, разделени със знак за равенство и записвани в рамките на отварящия таг след името на елемента. Името може да е с единични или двойни кавички. Оставянето на стойности на атрибути без кавички се смята за несигурно.
 Има няколко често срещани атрибута, които може да се появят в много елементи:
 – Атрибутът id предоставя уникален идентификатор за елемента в документа. Използва се за идентифициране на елемента, така, че стиловете да могат да променят свойствата им.
 – Атрибут class е начин за класифициране на подобни елементи. Може да бъде използван за семантични или презентационни цели. Например, хипертекстов документ може семантично да използва обозначение class =”notation” за указване, че всички елементи от този клас са второстепенни спрямо главния текст в този документ. Множествени класови стойности също са позволени, като например class=”notation important”, който слага елемента в класа „notation“, а в същото време и в класа „important“.
 – Авторът може да използва атрибутът style за да задава презентационни свойства на определен елемент. Прието е за по-добра практика да се използва id или class атрибутите на елемента за избиране на елемент от каскадни стилове (виж CSS).
 – title атрибут се използва за прикачване на подтекстово обяснение на елемент. В повечето браузъри този атрибут се показва на екрана като съвет.
 – lang атритутът идентифицира естествения език на съдържанието в елемента, който може да бъде различен от този в останалата част на документа.
 – Атрибутът abbr може да се използва за да се демонстират показаните по-горе атрибути:
 HTML
 – Примерът, на повечето браузъри насочващ курсора към абревиатурата, трябва да покаже заглавието „Hypertext Markup Language“
 – Повечето елементи приемат и атрибут dir, пряко свързан с посоката на изписване на думите в езиците, като например „rtl“ за right-to-left текст, като Арабски, Персийски и други.
 HTML в България
 Семантичен уеб
 Семантичния уеб или HTML е начин на писане на хипертекстови документи, който подчертава значението на кодираната информация над неговия външен вид. HTML има добавено семантично маркиране още от самото си начало, но също са добавени презентационни маркировки като font, i и center таговете. Има също така семантично неутрални span и div тагове. От 1990 г., когато каскадните стилове CSS започват да работят в повечето браузъри, авторите на уеб съдържание са обнадеждени да избягват използването на презентационна хипертекстова маркиковка с оглед отделянето на презентацията, изгледа от съдържанието.
 През 2001 г. на дискусия за семантичния уеб, Тим Бърнърс – Лий и други дават примери, в които интелигентни софтуерни агенти може би един ден автоматично ще пълзят в уеб и ще намират, филтрират и правят връзка с несвързани, публикувани факти в полза на потребителите. Такива агенти не са много често срещани, но примери за това може да са сайтовете за сравнение на цени.
 Важен вид уеб агент, който пълзи и чете уеб страници автоматично без да знае преди това какво би могъл да намери, е така нареченият web crawler или паяк на търсачките. Тези софтуерни агенти са зависими от семантичната яснота на уеб страниците, които откриват, използвайки много различни техники и алгоритми да четат и индексират милиони уеб страници на ден и да предоставят на потребителите на уеб търсачки, без които използваемостта на интернет пространството би намаляла значително.
 За да могат търсачките в интернет да оценяват значението на парчетата текст, които намират в HTML документи, или за да създават миксове и други хибриди за други, още по-автоматизирани агенти, семантичните структури, които съществуват, трябва широко и еднакво да бъдат прилагани, за да извеждат значението на публикувания текст.
 Презентационните маркировъчни тагове са отпаднали в текущата версия на HTML и XHTML и са забранени в HTML5.
 HTML 5
 HTML 5 е най-новият проект на HTML стандарта, като той все още е в процес на разработка. Той въвежда много нови свойства. Някои от тях са <video>, <audio>, <canvas>. Основната цел на тези подобрения е да се улесни употребата на мултимедийни и графични елементи, без да е необходимо да се ползват външни апликации. Други нововъведения, като
,
, , , целят да обогатят съдържанията на документите. Някои от досегашните елементи, като  и <menu>, са променени и стандартизирани.
 HTML 5 е поддържан от по-стари браузъри, тъй като е направен така, че новите му функции просто да се игнорират от тях.
 HTML 5 бързо набира популярност и проучванията показват, че през есента на 2011 година над 30 от 100-те водещи сайтове вече ползват HTML 5, а през лятото на 2013 година 153 от водещите 500 компании вече са имплементирали HTML 5 в сайтовете си.
 HTML редактори
 Текстови редактори
 Текстовите (сорсови) редактори, предназначени за употреба с HTML обикновено предоставят възможност за селектиране на синтаксиса. Шаблони, работни ленти и клавиатурни преки пътища често пъти могат да включват стандартни HTML елементи и структури.
 Текстовите редактори обикновено включват или вградени функции, или интегрирани външни инструменти за цели като сорс контрол и контрол на версията, проверка на връзки, проверка и валидация на кодове, почистване и форматиране на кодове, ъплоуд чрез FTP или WebDav и проектово структуриране.
 Текстовите редактори изискват потребителски познания в областта на HTML и други уеб технологии, които дизайнерът би искал да използва, като CSS, Java и сървърно-ориентирани езици. Тези редактори се наричат също така Прости HTML редактори( A Simple HTML Editor (ASHE)).
 Някои обикновени HTML редактори като Windows Notepad могат да съхраняват HTML файлове като използват разширения като .html .htm .css и т.н.
 Обектни редактори
 Някои редактори позволяват алтернативно редактиране на сорсовия текст по по-визуално ориентирани способи отколкото обикновеното цветно селектиране с мишката, но не в WYSIWYG режим. Някои WYSIWYG редактори включват опцията да използват палитрени прозорци които позовляват да се редактират текстовите параметри на селектираните обекти. Тези палитри позволяват или редактирането на параметри в полета за всеки параметър, или текстови прозорци, чрез които се редактират пълни групи текст за селектирания обект. Те могат да включват механизми, които предоставят и селектират различни опции при редактирането на параметри. ADOBE Go Live разполага с контурен редактор, чрез който се създават разширяеми и падащи HTML обекти и свойства.
 WYSIWYG HTML редактори
 WYSIWYG HTML редакторите предоставят интерфейс за редакция който показва страницата такава, каквато ще бъде изобразена директно в браузъра. Тези едитори могат да бъдат както самостоятелни програми, като Adobe Dreamweaver или Microsoft Frontpage(вече неподдържана), така и под формата на добавки за браузъра, позволяващи директно редактиране. Стиловият енджин трябва да бъде достатъчно развит, за да позволява на разработчиците да пишат, пействат, трият и манипулират съдържанието. Целта е такава, че по всяко време на редактирането видимият резултат трябва да представлява това, което по-късно ще се вижда в стандартния уеб браузър.
 WYSIWYM (каквото виждаш е каквото имаш предвид) е алтернативна парадигма на WYSIWYG редакторите. Вместо да се фокусират върху формата или презентацията на документа, тя запазва желаното значение на всеки елемент. Например хедърите на всяка страница, разделите, параграфите и т.н са наречени по същия начин в редактиращата програма и представени по съответния начин в браузъра.
 Валиден HTML синтаксис
 HTML е структуриран език с маркиращи елементи. Той притежава набор от правила, които трябва да бъдат спазвани при писане на документи, ако желаем той да издържи на W3C стандартите за World Wide Web. Тази практика спомага сайтовете да са достъпни за всички типове и модели компютри, както и за безжичните устройства като смартфони и персоналните дигитални асистенти (PDA). Последните са особено рискова група, заради техните ограничени скорости за предаване на информация и размер на екрани. За нещастие, повечето от HTML документите в интернет пространството не отговарят на зададените W3C стандарти. При проучване проведено през 2011 г. върху 350 от най-популярните уеб сайтове (оценени по индекса Alexa), цели 94% от тях се провалят на валидационния тест, или не изпращат правилна информация за Енкодинг на символите. Дори и частта от тези, които са синтактично коректни, се оказват неефективни, поради множество повторения, или се уповават на правила, които са отхвърлени от години.
 Текущите препоръки на W3C за употреба на CSS в HTML първоначално се формализират от консорциума през 1996 г. и постоянно подлежат на изчистване и прецизиране. Вижте CSS, XHTML, текущите препоръки на W3C за CSS и текущите препоръки на W3C за HTML.
 Тези насоки подчертават разделението на семантичното съдържание (HTML или XHTML) от дефинициите как да изглежда то (CSS). Предимството на което е, че намалява драстично повторенията в сайта цялостно. Понеже информацията за стиловете се изпраща веднъж, а не за страница по страница, а в още по-лошите случаи за всеки HTML елемент. Оттогава насам WYSIWSYG редакторите се опитват, с различна степен на успех, да приложат тази разделителна идея, без да трябва да разкриват подробно същината ѝ на крайните си потребители.
 Независимо от това дали страницата е създадена или редактирана на ръка или от WYSIWYG програма, за да бъде успешна върху възможно най-голям брой четци и визуализатори, като в същото време запазва същината на 'worldwide' от уеб мрежата, първо и най-важно, документа трябва да съдържа правилни маркиращи елементи. Не трябва да се счита за годен за World Wide Web, докато неговия HTML и CSS синтаксис не преминат успешно валидатор. За целта трябва, да се ползват официалните услуги на W3C (W3C HTML валидатор и W3C CSS валидатор) или алтернативи, на които може да се разчита.
 Достъпността на уеб страниците за хора с физически, зрителни или други увреждания, не само е добра идея, имайки предвид важността на мрежата в модерното общество, но също така се изисква от законодателните органи. В Щатите „Актът за американци с увреждания“ и във Великобритания „Актът против дискриминация на хората с увреждания“ налагат изисквания върху публичните сайтове. В много други страни подобни закони вече съществуват или са в процес на влизане в сила. Създаването на достъпни уеб страници е по-сложно от това те да бъдат валидни. Валидността им със сигурност остава като предусловие, но има множество други фактори, които трябва да се разгледат. Добрия уеб дизайн, независимо дали е подпомаган с WYSIWYG средство за разработка или не, трябва да съумее да ги спази.
 Качеството на документ съдържащ HTML, най-пряко зависи от уменията на човека, който го създава и доста по-косвено на редактора, който ползва. Основно познание на HTML, CSS, скриптови езици и познание на актуалните препоръки на W3C за предходните, биха помогнали на един дизайнер далеч повече от, който и да е, WYSIWYG или подобен инструмент.
 Трудности при постигане на WYSIWYG
 Почти всеки HTML документ ще има несъответстващ изглед върху различните устройства и компютри поради следните причини:
 Различните браузъри и приложения ще изрисуват един и същ маркиращ текст по различен начин.
 Една и съща страница може да изглежда почти по еднакъв начин на Internet Explorer и Firefox при екрани с висока резолюция, но да изглежда по радикално различен начин на напълно валидния Lynx браузър, който визуализира само текст. Документът ще бъде изрисуван по друг начин и на PDA, телевизор и мобилен телефон. Достъпността, осигурена от говорещи или брайлови браузъри или чрез екранни четци, съвместими с обикновени браузъри, ще създаде допълнителни изисквания върху други аспекти на основополагащия HTML. Отпечатването на страницата, през различни браузъри и различни принтери върху различни големини на печатната хартия в различните региони на света, поставя други изисквания. При правилна употреба на HTML и CSS вече няма нужда да се предоставят линкове за „Печатна версия на страницата“, вследствие от които ни се налага да поддържаме две версии на целия сайт.
 Браузърите и системите за компютърна графика имат набор от потребителски настройки
 Разделителната способност, размера на шрифта, цветове, контраст и прочее – всички те могат да бъдат променени по желание на потребителя и много модерни браузъри позволяват още по-богат контрол над изгледа на страниците. Всичко което авторът може да направи, е да предложи препоръка за настройките над изгледа.
 Уеб браузърите, както всяка друга компютърна програма, имат бъгове
 Освен бъговете, не всички съответстват с текущите стандарти. Безнадеждно е, да се опитва, да се създаде уеб страница заобикаляща проблемите във всички често срещани браузъри. В такъв случай всеки път, когато излезе нова версия на браузър, значителна част от световната мрежа следва да бъде пренаписана, за да удовлетвори новите бъгове и поправки. Затова е препоръчително, да се пише по установения стандарт, и да се избягват абсолютните новости в уеб технологиите, поне докато не е минало достатъчно време, за да се наложат. Например никой не може да спори, че CSS все още е новост, защото е достатъчно разпространен и поддържан от браузърите. Това, че WYSIWYG редакторите още не са достигнали зрялост с тази технология, не е показател.
 Единичен визуален стил може да има различни семантични значения
 Семантичното значение, извлечено от основополагащата структура на HTML документа, е важно за търсачките и за набор от средствата за достъпност. По принцип можем да извлечем от контекста или от опит дали един почернен текст представлява заглавие, или ударение. Доста по-трудно е обаче да предадем тази разлика, когато ползваме WYSIWIG редактор, уповавайки се само на финалния изглед.
 Това, което виждаме, може да е това, което много голяма част от посетителите получават, но не гарантира това което всички ще получат.
 Източници
 Външни препратки
 Свободен за дисплей в браузърите
 HTML 4.01, the last valid specification
 Алтернативни версии
 Проприетарна версия HTML 5
 XML
 World Wide Web
 Стандарти на W3C
 Програмиране


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
13.5.2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 135/27
 Recurso interposto em 20 de Março de 2000 pela Associa- Em apoio dos seus pedidos a recorrente invoca:
 zione Produttori Olivicoli Laziali — A.P.O.L. contra a
 Comissão das Comunidades Europeias
 — que ao censurar-lhe o «facto objectivo» de não ter «desen-
 volvido (nunca) uma actividade económica significativa» a
 (Processo T-61/00) recorrida não teve em conta a situação de força maior em
 que se encontrou a recorrente;
 (2000/C 135/47)
 — fundamentação insuficiente e contraditória e violação do
 princı́pio da proporcionalidade;
 (Lı́ngua do processo: italiano)
 — violação e falsa aplicação do artigo 17.o, n.o 2, alı́nea b),
 Deu entrada em 20 de Março de 2000, no Tribunal de Primeira do Regulamento n.o 355/77, em especial, na medida em
 Instância das Comunidades Europeias, um recurso contra que se pode duvidar se é correcta uma interpretação desta
 a Comissão das Comunidades Europeias, interposto pela disposição que faça depender da revogação do contributo
 Associazione Produttori Olivicoli Laziali — A.P.O.L., represen- nacional decidida sem uma acção concertada com a outra
 tada por Emilio Cappelli, Paolo De Caterini, Fabio Lepri e entidade que concede a subvenção, a revogação automática
 Romano Vaccarella, advogados no foro de Roma. do financiamento comunitário.
 A recorrente conclui pedindo que o Tribunal se digne:
 — anular a Decisão C(1999) 4561 da Comissão das Comuni- (1) JO L 51 de 23.2.1977, p. 1; EE 03 F 11, p. 239.
 dades Europeias, de 14 de Dezembro de 1999, nos termos
 do artigo 230.o (ex-artigo 173.o), segundo parágrafo, do
 Tratado CE e, em consequência, no seu caso, não aplicar
 os actos prévios, coordenados e conexos com a mesma;
 — condenar a Comissão das Comunidades Europeias nas
 despesas.
 Fundamentos e principais argumentos Recurso interposto em 20 de Março de 2000 pela Associa-
 zione Italiana Produttori Olivicoli — A.I.P.O. contra a
 Comissão das Comunidades Europeias
 O presente recurso é interposto contra a Decisão C(1999)
 4561 da Comissão, de 14 de Dezembro de 1999, mediante a
 qual se revogou a ajuda concedida à recorrente, uma associação (Processo T-62/00)
 de produtores que opera no Lazio, mediante Decisão C(84)
 1100/293. Recorda-se a este propósito que em Março de
 1983, a recorrente apresentou à Comissão, através da Regione (2000/C 135/48)
 Lazio e il Ministero dell’Agricoltura, o respectivo pedido de
 concessão de ajudas comunitárias e nacionais para a
 construção de instalações destinadas a armazenagem, elabo- (Lı́ngua do processo: italiano)
 ração e comercialização de azeite, nos termos do Regulamento
 CEE n.o 355/77 do Conselho, de 15 de Fevereiro de 1977,
 relativo a uma acção comum para a melhoria das condições Deu entrada em 20 de Março de 2000, no Tribunal de Primeira
 de transformação e comercialização dos produtos agrı́colas (1). Instância das Comunidades Europeias, um recurso contra
 a Comissão das Comunidades Europeias, interposto pela
 Associazione Italiana Produttori Olivicoli — A.I.P.O. represen-
 No entanto, uma vez finalizadas as instalações a recorrente tada por Emilio Cappelli, Paolo De Caterini, Fabio Lepri e
 deparou repentinamente com dificuldades de gestão com Romano Vaccarella, advogados no foro de Roma.
 custos aceitáveis, dada a modesta resposta dos próprios sócios
 às perspectivas de comercialização que se lhes apresentavam.
 Além disso, entretanto, as condições de mercado alteraram-se A recorrente conclui pedindo que o Tribunal se digne:
 profundamente. Não obstante, desenvolvia-se alternativamente
 uma moderada actividade comercial, a partir da campanha
 oleı́cola 1991/92. Em tais circunstâncias no Verão de 1994 — anular a Decisão C(1999) 4559 da Comissão das Comuni-
 decidiu recorrer à colaboração de um sócio privado. dades Europeias, de 14 de Dezembro de 1999, nos termos
 do artigo 230.o (ex-artigo 173.o), e 231.o (ex-artigo 174.o)
 do Tratado CE e, em consequência, no seu caso, não aplicar
 Na sequência de algumas dificuldades com este sócio foi os actos prévios, coordenados e conexos com a mesma;
 nomeado finalmente um administrador judicial cujo compor-
 tamento o levou a ser accionado judicialmente. Todas estas
 vicissitudes evidentemente influiram de modo negativo na — condenar a Comissão das Comunidades Europeias nas
 actividade empresarial da recorrente. despesas.
 ---pagebreak--- C 135/28 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 13.5.2000
 Fundamentos e principais argumentos Recurso interposto em 20 de Março de 2000 por Lars Bo
 Rasmussen contra a Comissão das Comunidades
 Europeias
 O presente recurso é interposto contra a Decisão C(1999)
 4559 da Comissão, de 14 de Dezembro de 1999, mediante a (Processo T-63/00)
 qual se revogou a ajuda concedida à recorrente, uma União
 nacional de Associações de produtores do sector, mediante
 Decisão C(84) 500/213, de 29 de Junho de 1984. Tinha sido (2000/C 135/49)
 pedida a referida ajuda com base no Regulamento CEE
 n.o 355/77 do Conselho, de 15 de Fevereiro de 1977, relativo
 a uma acção comum para a melhoria das condições de (Lı́ngua do processo: francês)
 transformação e comercialização dos produtos agricolas (1)
 para um projecto de construção de três centros para o
 armazenamento, a elaboração e comercialização de azeite a Deu entrada em 20 de Março de 2000, no Tribunal de Primeira
 realizar nas comunas de Castri (Lecce), Eboli (Salerno) e Instância das Comunidades Europeias, um recurso contra a
 S. Lorenzo (Regio Calabria). Comissão das Comunidades Europeias, interposto por Lars Bo
 Rasmussen, residente em Dalheim (Grão-Ducado do Luxem-
 burgo), representado pelo Michel Karp, advogado no Luxem-
 burgo.
 A decisão impugnada assenta em três infracções principais:
 inactividade das instalações financiadas, diferença entre as
 obras executadas e as projectadas, bem como o facto de ter O recorrente conclui pedindo que o Tribunal se digne:
 fornecido informações não exactas àcerca da existência, nas
 regiões interessadas, de estruturas de condicionamento e — anular a decisão da Comissão, de 22 de Junho de 1999, de
 armazenamento do azeite do mesmo tipo das financiadas. não conceder ao recorrente uma licença especial de dois
 dias e meio, de 11 de Março (tarde) a 13 de Março de
 1998;
 Os fundamentos e argumentos principais são similares aos
 — condenar a recorrida a pagar ao recorrente uma indemni-
 invocados no processo T-61/00 APOL/Comissão. Sustenta-se
 zação de um franco simbólico a tı́tulo de indemnização
 em particular que:
 pelo dano moral sofrido;
 — a recorrida interpretou erroneamente os dados fornecidos — condenar a recorrida nas despesas.
 pela recorrente quanto à existência de estruturas do tipo
 das projectadas nas respectivas regiões;
 Fundamentos e principais argumentos
 — a recorrida engana-se no que respeita à alegada desconfor-
 midade entre algumas obras e indústrias e o previsto no O recorrente opõe-se à recusa de a AIPN de lhe conceder dois
 projecto aprovado; dias e meio de licença especial, a fim de lhe permitir votar nas
 eleições gerais que ocorreram na Dinamarca em 1998.
 — o atraso no desenvolvimento das actividades em questão é É referido a este respeito que não pôde apresentar um
 consequência directa da crise económica com que se documento justificativo da sua participação nas eleições, dado
 deparou a recorrente desde 1989, na sequência da perda que a legislação dinamarquesa não permite à mesa de voto
 de mais de 3 000 000 000 e 500 000 000 de liras italianas, certificar a participação de um eleitor no escrutı́nio. Por
 vendo-se na contingência de adiantar o valor das mercado- conseguinte, justificou a sua participação com uma declaração
 rias a cuja custódia se tinha obrigado e que foram objecto de honra.
 de furto;
 Em apoio dos seus pedidos o recorrente alega os seguintes
 — no caso dos autos estamos perante irregularidades de fundamentos:
 carácter meramente parcial.
 — Fundamentação errada e insuficiente da decisão impug-
 nada.
 — Violação do artigo 57.o do Estatuto.
 (1) JO L 51 de 23.2.1977, p. 1; EE 03 F 11, p. 239.
 — Violação do princı́pio da igualdade de tratamento, na
 medida em que, segundo a solução dada pela recorrida,
 apenas os funcionários nacionais de um Estado-Membro
 que prevê na sua legislação a emissão de um certificado de
 voto poderiam beneficiar da licença especial em causa.


type: legislation

text:
 Avis juridique important
 |
 51997PC0459
 Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) tietyistä Välimeren kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 1626/94 muuttamisesta /* KOM/97/0459 lopull. - CNS 97/0237 */
 Virallinen lehti nro C 337 , 07/11/1997 s. 0036
 Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) tietyistä Välimeren kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 1626/94 muuttamisesta (97/C 337/07) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) KOM(97) 459 lopull. - 97/0237(CNS)(Komission esittämä 19 päivänä syyskuuta 1997)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,sekä katsoo, ettäneuvoston asetuksen (ETY) N:o 3760/92 (1) 2 artiklan mukaisesti yhteisen kalastuspolitiikan yleisenä tavoitteena on elollisten merellisten luonnonvarojen suojelu ja säilyttäminen,kansainvälinen Atlantin tonnikalojen suojelukomissio (ICCAT) hyväksyi San Sebastianissa Espanjassa 22-29 päivänä marraskuuta 1996 pidetyssä kymmenennessä ylimääräisessä kokouksessaan kaksi suositusta, jotka koskivat tonnikalan kalastusta Välimerellä; ICCAT on myös suositellut tiettyjä erityissääntöjä tonnikalan vähimmäiskoosta; kaikki nämä suositukset perustuvat tieteellisille lausunnoille,yhteisön kansainvälisten velvollisuuksien perusteella ja erityisesti ottaen huomioon yhteisön tuleva liittyminen ICCAT:iin on tarkoituksenmukaista panna täytäntöön kyseiset suositukset, jotta vältetään liiallinen paine tonnikalan kalastuksessa, janeuvoston asetus (EY) N:o 1626/94 (2) olisi muutettava vastaavasti,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaMuutetaan asetus (EY) N:o 1626/94 seuraavasti:1. Lisätään seuraava 3 a artikla 3 artiklan jälkeen:"3 a artikla1. Tonnikalan kalastus kurenuotalla kielletään 1 päivästä elokuuta 31 päivään elokuuta.2. Lentoalusten ja helikoptereiden käyttö kielletään tonnikalan kalastuksen tukena 1 päivästä kesäkuuta 30 päivään kesäkuuta."2. Korvataan liitteen IV vastaavat kohdat seuraavasti:">TAULUKON PAIKKA>"Aiempi alaviite (**) numeroidaan uudestaan (***).2 artiklaTämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.(1) EYVL L 389, 31.12.1992, s. 1.(2) EYVL L 171, 6.7.1994, s. 1.


type: contracts

text:
 17.12.2008
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 L 338/53
 ĀKK–EK MINISTRU PADOMES LĒMUMS Nr. 2/2008
 (2008. gada 18. novembris)
 par to, lai piešķirtu Somālijai līdzekļus no 10. Eiropas Attīstības fonda
 (2008/951/EK)
 ĀKK–EK MINISTRU PADOME,
 ņemot vērā ĀKK–EK partnerattiecību nolīgumu, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā un pārskatīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (1), un jo īpaši tā 93. panta 6. punktu,
 tā kā:
 (1)
 Ar ĀKK–EK Ministru padomes Lēmumu Nr. 3/2001 (2) 149 miljoni euro tika piešķirti finanšu sadarbības attīstīšanai ar Somāliju laikposmam līdz 2007. gada beigām no 8. un 9. Eiropas Attīstības fonda (EAF) saskaņā ar ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma 93. panta 6. punktu. Noteikums ļauj ĀKK–EK Ministru padomei piešķirt īpašu atbalstu ĀKK valstīm, kuras ir iepriekšējo ĀKK–EK konvenciju puses un kuras nevarēja parakstīt vai ratificēt ĀKK–EK partnerattiecību nolīgumu sakarā ar to, ka nebija izveidotas attiecīgas valsts iestādes.
 (2)
 Ar ĀKK–EK Ministru padomes 2007. gada 25. maija Lēmumu Nr. 3/2007, ar ko groza Lēmumu Nr. 3/2001 (3), Somālijai piešķirto līdzekļu summa palielināta par EUR 36 144 798 no 9. EAF.
 (3)
 Pārskatītais ĀKK–EK partnerattiecību nolīgums, tostarp daudzgadu finanšu shēma laikposmam no 2008. līdz 2013. gadam, kas iekļauta minētā nolīguma Ib pielikumā (4), stājās spēkā 2008. gada 1. jūlijā. Tā 93. panta 6. punkts joprojām attiecas uz Somāliju.
 (4)
 Lai nodrošinātu atbalstu Somālijas iedzīvotājiem, ir lietderīgi šim mērķim piešķirt līdzekļus no 10. EAF, kuri tiks izlietoti laikposmā no 2008. līdz 2013. gadam.
 (5)
 Somālijai būtu jāsaņem piešķīrumi no 10. EAF, kas līdzvērtīgi piešķīrumiem, kurus saņem citas ĀKK grupas valstis, kas ratificējušas ĀKK–EK partnerattiecību nolīgumu. Ja Somāliju iekļautu 10. EAF atbalsta piešķiršanas modelī, kura pamatā ir vajadzības un rīcības kritēriji, kā izklāstīts ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma IV pielikuma 3. pantā, piešķīrums sasniegtu EUR 212 miljonus makroekonomiskajam atbalstam, sektorpolitikām, programmām un projektiem, kas atbalsta galvenās vai pārējās Kopienas palīdzības jomas, un EUR 3,8 miljonus neparedzētiem izdevumiem, kā noteikts minētajā pantā. Īpašajam atbalstam tādējādi būtu jāpiešķir tāds pats apjoms.
 (6)
 ĀKK–EK Ministru padome 2007. gada 25. maijā vienojās deleģēt Vēstnieku komitejai savas pilnvaras pabeigt pārskatīšanu attiecībā uz īpašo atbalstu Somālijai no 10. EAF,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 1. Saskaņā ar ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma 93. panta 6. punktu no 10. Eiropas Attīstības fonda nacionālās un reģionālās sadarbības rezerves piešķir EUR 215,8 miljonus īpašam Somālijas atbalstam. No šīs summas:
 a)
 EUR 212 miljonus izlieto iestāžu izveidei un ekonomiskās un sociālās attīstības pasākumiem, īpaši ievērojot visneaizsargātāko iedzīvotāju grupu vajadzības. Šis piešķīrums tiek plānots saskaņā ar īpašu palīdzības stratēģiju;
 b)
 EUR 3,8 miljonus izlieto, lai segtu neparedzētus izdevumus, kā ārkārtas palīdzību, ja šādu atbalstu nevar finansēt no ES budžeta.
 2. Komisija pārņem valsts kredītrīkotāja funkcijas attiecībā uz šā piešķīruma plānošanu un īstenošanu saskaņā ar ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma IV pielikuma 4. panta 5. punktu.
 2. pants
 Eiropas Komisija tiek aicināta veikt vajadzīgos pasākumus šā lēmuma īstenošanai.
 3. pants
 Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
 Briselē, 2008. gada 18. novembrī
 ĀKK–EK Ministru padomes vārdā —
 ĀKK–EK Delegāciju vēstnieku komitejas priekšsēdētājs
 P. SELLAL
 (1) OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.
 (2) OV L 56, 27.2.2002., 23. lpp.
 (3) OV L 175, 5.7.2007., 36. lpp.
 (4) OV L 247, 9.9.2006., 22. lpp.


text:
Is éard atá sa mheicnic ná staidéar matamaiticiúil ar ghluaiseacht. Baintear leas as dlíthe Newton chun cur síos a dhéanamh ar dhíláithriú coirp óna fhosphointe nuair a fheidhmíonn fórsaí air. Is dlíthe nádúrtha iad dlíthe Newton agus glactar leo mar seo a leanas:
 Fanann corp ina sheasamh nó ag gluaiseacht ag ráta tairseach go dtí go bhfeidhmníonn fórsa eismheánach air.
 Nuair a fheidhmíonn fórsaí eismheánacha ar chorp, is ionann ráta athraithe an mhóimintim agus suim na bhfórsaí sin.
 Nuair a fheidhmíonn corp A fórsa ar chorp B, feidhmníonn corp B fórsa eile ar chorp A; tá méad an fhórsa seo cothrom le méad an chéad fhórsa, agus dírithe sa treo úrchóireach.
 Sé bunphrionsapal na meicnice ná an prionsabal coibheasta: ní mór gluaiseacht a thomhas i leith ruda: níl a leithead de rud ann agus gluaiseacht absalóideach. Mar sin, labraítear mar gheall ar `ghluaiseacht coirp i leith ruda'. Más ionann an rud sin agus córas comhardanáidí agus uaireadóir, glaotar fráma (nó córas) tagartha ar an rud sin. Má tá dhá fhráma ag gluaiseacht go rialta nó ina bhfos i leith a chéile glaotar frámaí taimhe orthu. Baintear leas as frámaí taimhe sa mheicnic. I ndáiríre tuigeann gach duine an coincheap seo: má tá tú i dtraen agus na dallóga dúnta ar an bhfuinneog, ní féidir a rá an bhfuil an traein ag gluiseacht go rialta, nó ina seasamh. Tuigtear gluaiseacht na traenach i leith cad a fheictear lasmuigh. Ar an láimh eile, is féidir a aithint muna bhfuil an ghluaiseacht rialta seo ag an traein: má tá lúb san iarnród agus má chasann an traein go tapaidh, is féidir athraithe i ngluaiseacht na traenach a mhothú. Is cás eile é seo ach tá anailís na meicnice níos fusa i leith fráma taimhe, agus bainfear leas astu siúd as seo amach.
 Chun dlíthe Newton a athrú go matamaitic agus chun díláithriú an choirp a shloinneadh mar fheidhm an ama, ní mór teicnící an chalcalais a shainmhíniú. San alt seo, pléifear corp no réad atá ina phoncmháis: tá máis ag an gcorp ach níl toirt aige. Mar sin, tá an plé níos simplí ach níl gá leis an srian seo.
 Rátaí athraithe sa mheicnic
 Baintear leas as córas taimhe chun cur síos a dhéanamh ar am, fad, agus díláithriú. De réir dlíthe Newton, bíonn córas táimhe ag gluaiseacht ar bhealach rialta, nó bíonn sé ina sheasamh, agus tomhastar an ghluaiseacht seo i leith fráma taimhe eile. Is féidir cur síos a dhéanamh ar shuíomh an choirp ina bhfuil suim againn ann, le veictoir. Ós rud é go nathraíonn suíomh an choirp i leith ama, scríobhtar an veicteoir mar , abair. Is ionann treoluas an choirp agus ráta athraithe an veicteora seo i leith ama, sé sin,
 .
 Is veicteoir é an treoluas chomh maith. Ar an mbealach céanna, sainmhínítear an luasghéarú mar seo a leanas,
 .
 Is féidir linn anois sainmhíniú a thabhairt ar an móiminteam : is ionann agus toradh mháis an choirp agus an luais, sé sin, . Leis an sainmhíniú seo, tá bealach gonnta againn le dara dlí Newton a scríobh síos,
 ,
 áit gurb ionann agus an t-iú fórsa eismheánach ar an gcorp. Tá neart samplaí ann d'fhórsaí eismheánacha a chuireann tús le luasghéarú. Ina measc tá domhamtharraingt idir na plainéidí, leictreachas idir coirp le locht, agus brú leachta ar choirp ag snámh ann. Is féidir na coincheapanna seo phlé nuair nach bhfuil na scálaí sa bhfadhb róbheag. Bíonn neart cás ann áfach, nuair atá gá le teoirc eile, agus sí sin ná an fhisic chandamach.
 Airíonna inchoimeádtha
 Tá rátaí athraithe tábhachtach sa mheicnic, ach tá cáiníochtaí nach nathraíonn i leith ama díreach chomh tábhachtach. Ina measc tá prionsabla inchoimeád an mhóimintim: i gcórás dúnta, ní athraíonn suim iomlán an mhóimintim i leith ama. Samhlaigh córas le réad, agus bíodh móiminteam ag an t-iú réad. Is ionann suim iomlán an mhóimintim agus . Mar sin,
 agus de réir dara dlí Newton, is ionann seo agus
 áit gurb ionann agus an fórsa a fheidhmíonn réad j ar réad i. Ach de réir tríú dlí Newton, tá againn an chothromóid , agus mar sin,
 nó, .
 Dírimís ár n-aire anois ar chóras le páirteagal amháin, ach ní gá an tsimplíocht seo a bheith ann. Má fheidmhmíonn fórsaí eismheánacha ar an réad, ní bheidh móiminteam an réaid tairseach, ach tá cáiníocht eile ann a fhanann doathraithe. Abair go bhfuil an fórsa eishmheánach coimeádach, sé sin, is féidir a scríobh, , áit gurb ionann agus an díorthaíoch i leith na gcomhardanáidí x, y, agus z. Sainmhínítear fuinneamh an chórais mar seo a leanas,
 .
 Glaotar fuinneamh cinéiteach ar an téarma ós rud é go síolráionn sé ó ghluaiseacht an choirp, agus glaotar fuinneamh póitinseal ar an téarma V, agus is fuinneamh é seo atá ag an gcorp de bharr a shuímh. Sampla d'fhuinneamh póitinseal is ea an domhantarraingt. Ar thalamh an domhain, is ionann V na domhantarraingthe agus mgh, áit gurb ionann m agus máis an réaid, g agus tairsach na domhantarraingthe, agus h airde an choirp ó leibhéal na talún.
 Tá sé furasta a léiriú anois le dara dlí de chuid Newton go bhfuil an fuinneamh tairseach,
 de bharr na cothromóide . Tabhair faoi naire gur scalar é an fuinneamh, ach is veicteoir é an luas.
 Ar an mbealach céanna, sainmhínítear móimint an fhórsa eismheánaigh ar an gcorp mar , áit gurb ionann agus and toradh veicteoireach. Is tomhas é seo ar chumas an fhórsa réad a chasadh trí uilleann. Mar shampla, má bhrúnn duine ar dhoras, tá an brú níos treise nuair a chuirtear é ar an taobh úrchóireach ó áis an dorais, mar sa chás sin tá mór agus mar sin tá cumas casaidh an fhórsa mór. Má tá suim na móimintí eismheánach cothrom le náid, beidh an móiminteam uilleannach tairseach, áit gurb ionann an cháiníocht seo agus
 .
 Is veicteoir é an móiminteam uilleannach, mar tá treo ag baint leis. Tá an crothúnas cosúil leis an gceann le haghaidh an fhuinnimh.
 Déantar achoimre ar na cáiníochtaí inchoimeádtha seo sa tábla thíos. Sa tábla, luaitear siméadracht a chófhreagraíonn le gach cáiníocht: mar shampla, muna n-athraíonn an córas ar aon bhealach tar éis dúinin uaireadóir an fhráma thagartha a ath-thosú, tá do-athraitheacht i leith aistriúchán ama aige, agus tá an fuinneamh tairseach. Ar an mbealach céanna, muna n-athraíonn an córas tar éis dúinn an fráma tagartha a bhogadh trí spás, tá do-athraitheacht i leith aistriúchán spáis aige, agus tá an móiminteam tairseach. Tá nasc idir siméadracht agus cáiníochtaí tairseach agus glaotar teoirim Noether air seo.
 {| class="wikitable"
 ! Cáiníocht
 ! Cineáil
 ! Siombail
 ! Foirmle
 ! Siméadracht
 |-
 | Móiminteam
 | veicteoir
 | p
 |
 | Do-athraitheacht i leith aistriúcháin trí spás
 |-
 | Fuinneamh
 | scalar
 | E
 |
 | Do-athraitheacht i leith aistriúchán ama
 |-
 | Móiminteam uilleannach
 | veicteoir
 | L
 |
 | Do-athraitheacht i leith rothlaithe
 |-
 |}
 Cur i bhfeidhm na teoirice
 Tabharfar sampla bunúsach den teoiric seo i bhfeidhm agus tuigfear mar seo bunfhadhb na meicnice: suíomh an chórais mar fheidhm an ama a ríomh de réir na bhfórsaí eismheánacha. Abair nach bufuil ach treo amháin sa bhfadhb agus go bhfuil poncmháis ann a mhothaíonn an fórsa , áit gur tairseach é k. Seo é an fórsa a mhothaíonn máis agus é ceangailte go sprionga. De réir dlí Newton is ionann cothromóid na gluaiseachta agus
 agus is furasta réiteach ginearálta na cothromóide seo a aimsiú: , áit gur tairsigh iad A agus B, agus is ionann agus . Leis na coinníollacha tosaigh , , is féidir cothromóid na gluaiseachta a réiteach,
 Is féidir anois a rá le cintteacht cá bheidh an réad, nuair atá eolas againn ar luas agus suíomh an réaid ag tús an turgnaimh. Nuair atá an freagra sin againn, tá fadhb na meicnice réitithe le haghaidh an chórais i gceist.
 Nuair a tháinig eolaithe ar an teoiric seo ar dtús, ina measc Isaac Newton, chonaic siad impleachtaí fealsúnachta ann: bheadh réamhfhaisnéis ag duine ar stádas coirp dá mbeadh eolas aige ar choinníollacha tosaigh an chórais. Ós rud é gur bailiúchán adamh gach rud sa chruinne, chonacthas do na heolaithe seo go bhféadfaí réamhfhaisnéis a thabharit ar cad a tharlódh do chuile rud sa chruine. Cheap na daoine seo gur chuir eolaíocht na meicnie deireadh le saor-thoil agus rudaí randamacha. Anois, tuigtear dúinn nach bhfuil sé seo fíor: bíonn na fórsaí a fheidhmíonn ar coirp mhóra i bhfad níos casta ná F=-kx, agus mar sin, ní féidir go ginearálta cothromóidí na gluaiseachta a réiteach. Cuireann teoiricí cosúil leis an bhfisic chandamach agus teoiric an neamh-oird (chaos theory) srianta eile ar an méid réamhfhaisnéise gur féidir a dhéanamh ar chóras meicnice. In ainneoin na teorann seo, tá cumhacht réamhfhaisnéise na meicnice le feiceáil i gcúrsaí teicneolaíochta, ina measc, conas eitleán nó gluaisteán a stiúradh, conas satailít a sheoladh go spás, conas diúrachán a threoiriú, nó conas droichead a thógáil.
 Tagairtí
 L.D. Landau agus E.M. Lifshitz, Course of Theoretical Physics, Volume 1, Butterworth Heinemann (tríú eagrán, 1976).
 I. Stewart, Does God Play Dice?, Penguin, (dara eagrán, 1997).
 Fisic


text:
{{Naselje
 | ime = Doboj
 | ime_genitiv = Doboja
 | izvorno_ime = Добој/Doboj
 | translit_jezik1 =
 | translit_jezik1_vrsta =
 | translit_jezik1_info =
 | translit_jezik1_vrsta1 =
 | translit_jezik1_info1 =
 | translit_jezik1_vrsta2 =
 | translit_jezik1_info2 =
 | translit_jezik1_vrsta3 =
 | translit_jezik1_info3 =
 | translit_jezik1_vrsta4 =
 | translit_jezik1_info4 =
 | translit_jezik1_vrsta5 =
 | translit_jezik1_info5 =
 | translit_jezik1_vrsta6 =
 | translit_jezik1_info6 =
 | slika_panorama =Doboj.jpg
 | veličina_slike =250px
 | opis_slike = Panorama Doboja
 | slika_zastava =
 | slika_zastava_veličina =
 | slika_pečat =
 | slika_pečat_veličina =
 | slika_grb = Grb grada Doboja.png
 | slika_grb_veličina = 100px
 | slika_amblem_prazno =
 | slika_amblem_prazno_veličina =
 | slika_amblem_prazno_opis =
 | slika_karta =
 | veličina_karte =
 | opis_karte =
 | slika_karta1 =
 | veličina_karte1 =300px
 | opis_karte1 =
 | slika_lokacijska_karta_država =BiH
 | nadimak =
 | geslo =
 | širina-stupnjevi =44
 | širina-minute =44
 | širina-oznaka =N
 | dužina-stupnjevi =18
 | dužina-minute =08
 | dužina-oznaka =E
 | lokacija_ime =Država
 | lokacija_info =
 | lokacija1_ime =Entitet
 | lokacija1_info =Republika Srpska
 | lokacija2_ime =Grad
 | lokacija2_info =Doboj
 | lokacija3_ime =
 | lokacija3_info =
 | utemeljenje_ime =Prvo pominjanje
 | utemeljenje_datum =28. lipnja 1415.
 | utemeljenje1_ime =
 | utemeljenje1_datum =
 | utemeljenje2_ime =
 | utemeljenje2_datum =
 | utemeljenje3_ime =
 | utemeljenje3_datum =
 | osnivač =
 | nazvan_po =
 | dijelovi =
 | vrsta_dijelova =
 | d1-d50
 | vrsta_vlasti =
 | vlast_bilješke =
 | titula_vođe =Gradonačelnik
 | ime_vođe =Boris Jerinić
 | stranka_vođe =Savez nezavisnih socijaldemokrata(Bosna i Hercegovina)
 | titula_vođe1 =
 | ime_vođe1 =
 | titula_vođe2 =
 | ime_vođe2 =
 | titula_vođe3 =
 | ime_vođe3 =
 | titula_vođe4 =
 | ime_vođe4 =
 | površina_bilješke =
 | površina_ukupna =648 km2 (250 sq mi)
 | površina_kopna =
 | površina_vode =
 | postotak_vode =
 | površina_uža =
 | površina_šira =
 | površina_prazno1_ime =
 | površina_prazno1 =
 | površina_prazno2_ime =
 | površina_prazno2 =
 | visina =143 m
 | visina_izvor =
 | visina_max =
 | visina_min =
 | stanovništvo_godina =2013.
 | stanovništvo_bilješke =
 | stanovništvo =68.514
 | stanovništvo_gustoća =100,02/km2 (25,910/sq mi)
 | stanovništvo_uže =24.349
 | stanovništvo_uže_gustoća =
 | stanovništvo_šire =
 | stanovništvo_šire_gustoća =
 | stanovništvo_prazno1_ime =
 | stanovništvo_prazno1 =
 | stanovništvo_gustoća_prazno1 =
 | stanovništvo_prazno2_ime =
 | stanovništvo_prazno2 =
 | stanovništvo_gustoća_prazno2 =
 | vremenska_zona =srednjeeuropsko vrijeme
 | utc_pomak =+1
 | vremenska_zona_DST =srednjeeuropsko ljetno vrijeme
 | utc_pomak_DST =+2
 | poštanski_broj =74000
 | pozivni_broj =+387 (0)53
 | gradovi_prijatelji = Ćuprija
 Celje
 | prazno_ime =Dan grada
 | prazno_info =28. lipnja
 | prazno1_ime =
 | prazno1_info =
 | prazno2_ime =
 | prazno2_info =
 | prazno3_ime =
 | prazno3_info =
 | prazno4_ime =
 | prazno4_info =
 | prazno5_ime =
 | prazno5_info =
 | prazno6_ime =
 | prazno6_info =
 | web_stranica =doboj.gov.ba
 | bilješke =Doboj je grad, u administrativnom smislu središte je istoimene administrativne jedinice u Republici Srpskoj, u BiH.
 }}
 Doboj je grad, u administrativnom smislu središte je istoimene administrativne jedinice u Republici Srpskoj, u BiH.
 Zemljopis
 Doboj ima izuzetno povoljan geografski položaj i nalazi se na rijeci Bosni. Grad je smješten u aluvijalnoj ravni na 146m nadmorske visine, na lijevoj obali rijeke Bosne između ušća rijeka Usore i Spreče u Bosnu. Sjeverni dio općine Doboj karakteriziraju brežuljkasti krajevi izgrađeni od kenozoiskih naslaga, koje se blago spuštaju u ravničarske prostore (riječne doline) s aluvijalnim ravnima, dok prema jugu ovi brežuljkasti tereni postaju viši, oslanjajući se na planinske masive s juga.
 Stanovništvo
 Po popisu stanovništva iz 1991. godine, općina Doboj imala je 102.549 stanovnika, raspoređenih u 73 naselja.
 Doboj (naseljeno mjesto), nacionalni sastav
 {| border="1" cellpadding="7" cellspacing="0" style="margin: 10px 0 10px 25px; background: #f9f9f9; border: 1px #AAA solid; border-collapse: collapse; font-size: 85%; float: center;"
 |- style="background: #E9E9E9"
 |colspan ="7" | Doboj
 |-
 |style="background: bgcolor="#F5DEB3" | godina popisa|style="background: bgcolor="#C2B280" | 1991.
 |style="background: bgcolor="#C2B280" | 1981.|style="background: bgcolor="#C2B280" | 1971.
 |-
 |Muslimani
 |11.154 (40,56%)
 |8.822 (37,44%)
 |8.976 (49,14%)
 |-
 |Srbi
 |8.011 (29,13%)
 |6.091 (25,85%)
 |5.044 (27,61%)
 |-
 |Hrvati
 |2.714 (9,86%)
 |2.852 (12,10%)
 |2.889 (15,81%)
 |-
 |Jugoslaveni
 |4.365 (15,87%)
 |5.211 (22,11%)
 |919 (5,03%)
 |-
 |ostali i nepoznato
 |1.254 (4,56%)
 |582 (2,47%)
 |436 (2,38%)
 |-
 |style="background: bgcolor="#F5DEB3" |ukupno|27.498|23.558|18.264|}
 Naseljena mjesta
 Aerodrom, Bare, Boljanić, Božinci Donji, Brestovo, Bukovac, Bukovica Mala, Bukovica Velika, Bušletić, Cerovica, Cvrtkovci, Čajre, Čaršija, Čivčije Bukovičke, Čivčije Osječanske, Doboj, Dragalovci, Foča, Gavrići, Glavica, Glogovica, Grabovica, Grapska Donja, Grapska Gornja, Jelanjska, Johovac, Kladari, Komarica, Kostajnica, Kotorsko, Kožuhe, Lipac, Lukavica Rijeka (dio), Ljeb, Ljeskove Vode, Majevac, Makljenovac (dio), Miljkovac, Mitrovići, Omanjska, Opsine, Orašje, Osječani Donji, Osječani Gornji, Osojnica, Osredak, Ostružnja Donja, Ostružnja Gornja, Paklenica Donja, Paklenica Gornja, Paležnica Donja, Paležnica Gornja, Pijeskovi, Pločnik, Podnovlje, Poljice, Porječje, Potočani, Pranjkovci, Pridjel Donji, Pridjel Gornji, Prisade, Prnjavor Mali, Prnjavor Veliki, Radnja Donja, Raškovci, Ritešić, Rječica Donja, Rječica Gornja, Sjenina, Sjenina Rijeka, Stari Grad, Stanari, Stanić Rijeka (dio), Stanovi, Suho Polje, Svjetliča,Striježevica,Ševarlije, Tekućica, Tisovac, Tovira, Trbuk, Trnjačani, Trnjani, Vranduk i Zarječa.
 Poslije potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma, najveći dio općine Doboj s gradom Dobojem ušao je u sastav Republike Srpske. U sastav Federacije BIH, ušla su naseljena mjesta: Brijesnica Mala, Brijesnica Velika i Klokotnica, Lukavica Rijeka te dio naseljenog mjesta Stanić Rijeka. Od ovog područja formirana je općina Doboj Istok. Zatim, naseljena mjesta: Matuzići i Mravići od kojih je formirana općina Doboj Jug. Naseljena mjesta: Alibegovci, Ularice i dio naseljenog mjesta Makljenovac. Ovo područje ušlo je u sastav novoformirane općine Usora. 2014. godine odvajanjem od Doboja nastala je općina Stanari u koju su pripala naselja: Brestovo, Dragalovci, Jelanjska, Ljeb, Mitrovići, Osredak, Ostružnja Donja, Ostružnja Gornja, Radnja Donja, Raškovci, Stanari, Cvrtkovci i Cerovica.
 Grad Doboj Doboj''' (44°44′N, 18°05′E) leži u aluvijalnoj ravnici na 146m nadmorske visine, na lijevoj obali Bosne između ušća rijeka Usore i Spreče u Bosnu. Prije posljednjeg rata bio je sjedište općine koja je obuhvaćala područje od 691 km2. Taj prostor sada pripada općinama Doboj (Republika Srpska), Stanari, Doboj Istok, Doboj Jug i Usora (Federacija BiH). U općini je 1991. živjelo oko 110.000 stanovnika, od čega je na grad otpadalo oko 29.000.
 Povijest
 Tragovi ljudskih naselja na dobojskom području, koja datiraju još iz kamenog doba (paleolita), nađeni su na ušću Usore u Bosnu. Također su pronađeni i tragovi rimskih i ilirskih utvrđenja u bližoj okolini. Grad je nastao oko tvrđave za koju se pretpostavlja da je sagrađena u 12. stoljeću na paleovulkanskoj kupi. Početkom srpnja 1415., kada se Doboj prvi put spominje u pisanim dokumentima, su Osmanlije, uz pomoć slabijih bosanskih snaga potukli ugarsku vojsku koju je kralj Sigismund poslao dolinom rijeke Bosne da bi povratio izgubljeni utjecaj u tim krajevima i onemogućio turske pljačkaške upade u Hrvatsku i Dalmaciju. Tom turskom pobjedom nestalo je ugarskog uticaja u srednjovjekovnoj Bosni. Osmanlije su osvojili Doboj 1503. godine i držali su u njemu posadu, s kraćim prekidima, sve do 1835.
 Kada je poslije bitke kod Sente princ Eugen Savojski prodro u Bosnu s oko 6500 ljudi, posada Doboja mu se predala bez borbe 16. listopada 1697. U austrijsko-turskom ratu, 1716. – 1718., poslije pada Broda, Dervente i Gradiške, Austrijanci su uputili jedan odred prema Doboju koji je zauzeo i zapalio grad, ali tvrđavu koja je bila ojačana na oko 1000 vojnika nije mogao osvojiti. Početkom 18. stoljeća, Turci su osnovali dobojsku kapetaniju koja je obuhvaćala grad i okolinu a pripadala je Tešanjskom kadiluku.
 Za vrijeme okupacije Bosne i Hercegovine 1878. godine, poslije neuspjeha kod Donje Tuzle, austrijska 20. divizija generala Saparija (László Szapáry), koja je nastupala od Šamca preko Gračanice prema Zvorniku odbačena je od 5-6000 ustanika pod komandom Mehmeda Vehbi Šemsekadića na položaje oko Doboja. Od 14. kolovoza do 6. rujna, 20. divizija je vodila više bitaka s ustanicima, koji su nastojali da je opkole i unište te zauzmu Doboj, čime bi austrijski 13. korpus bio odsječen i izoliran u Bosni. Njoj je u pomoć pristigla 4. divizija i u borbama 4. – 6. rujna, zajedno su odbacile ustanike preko rijeke Spreče a na lijevoj obali Bosne su ih potisnuli do Tešnja, u koji su ušli bez borbe. Po vlastitim podacima, Austrijanci su izgubili 35 časnika i 992 vojnika. Ponovni pokušaji ustanika da razbiju Austrijance kod Doboja polovinom rujna su ostali bezuspješni.
 Tijekom Prvog svjetskog rata Austro-Ugarska je u Doboju organizirala prihvatni koncentracijski logor u koji su dopremani logoraši prije nego što su deportirani u zloglasne logore Arad i Sopranjsk. Kroz logor je prošlo oko 45000 ljudi, žena, djece i staraca (većinom Srba) a veliki broj ih je umro u samom logoru od gladi, iscrpljenosti i epidemija koje su harale istim.
 Oružane borbe u Drugom svjetskom ratu oko Doboja su počele 23. kolovoza 1941. napadom ustanika na Doboj, Gračanicu, Maglaj i više drugih manjih uporišta. U noći između 23. i 24. kolovoza 1941. godine oslobođen je veći dio grada i izvršena jedna od najvećih diverzija toga vremena u Europi. Dignuto je u zrak oko 150 vagona s municijom koja je bila pripremljena za transport na istočni front. Doboj je bio izuzetno važan Nijemcima a posebno u završnim operacijama u travnju 1945. pri povlačenju dijelova grupe armija E dolinom rijeke Bosne prema Bosanskom Brodu. Doboj je konačno oslobođen u zoru 17. travnja 1945. godine kada su se Nijemci povukli iz grada, a u isti ušle jedinice JNA.
 Godine 2012. izmjerena je najniža temperatura u Doboju ikad: -26 °C.
 Politika
 Gospodarstvo
 Obrazovanje
 Saobraćajni fakultet
 "Slobomir P Univerzitet": Fakultet za ekonomiju i menadžment, Pravni fakultet, Filološki fakultet / odsjek engleski jezik, Fakultet za informacione tehnologije, Fakultet za grafiku i dizajn, Poreska akademija
 Viša tehnička škola
 Visoka medicinska škola zdravstva
 Zanimljivosti
 Sport
 Rukometni klub RK Sloga
 Nogometni klub FK Sloga
 Nogometni klub FK Željezničar
 Poznate osobe
 Nenad Marković, košarkaš
 Silvana Armenulić, pjevačica
 Marko Karamatić, franjevac, pisac)
 Izet Sarajlić, pjesnik
 Krešimir Zubak, političar
 Edita Jurišić, manekenka
 Benjamin Burić, rukometaš
 Senjamin Burić, rukometaš
 Ognjen Kuzmić, košarkaš
 Olja Bajrami, pjevačica
 Turističke atrakcije
 Dobojska tvrđava
 Goransko jezero
 Orlovo jezero
 SRC Preslica
 Izvori
 Nacionalni sastav stanovništva - Rezultati za republiku po opštinama i naseljenim mjestima 1991., Državni zavod za statistiku Republike Bosne i Hercegovine, Sarajevo, 1993.
 Vanjske poveznice
 Dobojlive.com
 Službena stranica Grada Doboj


type: other

text:
Δελτίο Τύπου - ΟΑΕΔ Θερινές Κατασκηνώσεις 2018 - 15ο Δημοτικό Σχολείο Καλαμαριάς
 κατασκηνώσεις ΟΑΕΔ Θερινές
 β) 10η Σεπτεμβρίου 2018 για τα παιδιά με αναπηρία. Η υποβολή αιτήσεων γίνεται από πιστοποιημένους χρήστες, αποκλειστικά μέσω των ηλεκτρονικών υπηρεσιών της Διαδικτυακής Πύλης του ΟΑΕΔ (www.oaed.gr).
 Όσοι χρήστες δεν έχουν ήδη πιστοποιηθεί για την πρόσβασή
 τους στις ηλεκτρονικές υπηρεσίες του ΟΑΕΔ, οφείλουν να προσέλθουν εγκαίρως στις Υπηρεσίες (ΚΠΑ2) του ΟΑΕΔ στις οποίες ανήκουν για την έκδοση κωδικών πρόσβασης. Δεν απαιτείται η προσέλευση στις Υπηρεσίες για όσους είναι εγγεγραμμένοι στα Μητρώα του Οργανισμού και παράλληλα διαθέτουν κωδικούς πρόσβασης για το TAXISnet, καθώς με την εισαγωγή στο σύστημα των κωδικών αυτών μπορούν να πιστοποιηθούν αυτόματα και ως χρήστες του ΟΑΕΔ. Δικαιούχοι του προγράμματος είναι εργαζόμενοι/ες και άνεργοι/ες με πραγματικό οικογενειακό εισόδημα φορολογικού έτους 2016 μέχρι 28.000,00 €, οι οποίοι/ες το έτος 2017:
 · έλαβαν από τον ΟΑΕΔ τουλάχιστον 50 ημέρες ειδικής παροχής προστασίας μητρότητας ή · έλαβαν επιδότηση ανεργίας τουλάχιστον 2 μηνών (50 ημερήσια επιδόματα) ή
 Το σύστημα επιλογής των δικαιούχων βασίζεται στη μοριοδότηση συγκεκριμένων κριτηρίων με αντικειμενικό και διαφανή τρόπο με τη χρήση μηχανογραφικού λογισμικού του ΟΑΕΔ. Οι δικαιούχοι που επιλέγονται, επιδοτούνται για τη διαμονή των ωφελούμενων παιδιών τους σε Παιδική Κατασκήνωση του Μητρώου Παρόχων του ΟΑΕΔ. Η επιδότηση θα γίνει ΟΡΓΑΝΙΣΜΟΣ ΑΠΑΣΧΟΛΗΣΗΣ ΕΡΓΑΤΙΚΟΥ ΔΥΝΑΜΙΚΟΥ ΔΙΟΙΚΗΣΗ Εθνικής Αντίστασης 8, Άνω Καλαμάκι, e-mail: Αυτή η διεύθυνση ηλεκτρονικού ταχυδρομείου προστατεύεται από τους αυτοματισμούς αποστολέων ανεπιθύμητων μηνυμάτων. Χρειάζεται να ενεργοποιήσετε τη JavaScript για να μπορέσετε να τη δείτε. 2 με τη χορήγηση Επιταγής Διαμονής σε Παιδικές Κατασκηνώσεις, η οποία έχει τη μορφή ενός μοναδικού ηλεκτρονικού κωδικού αριθμού. Ωφελούμενοι είναι τα παιδιά των δικαιούχων που έχουν γεννηθεί από την 1η Ιανουαρίου 2002 έως την 14η Ιουνίου 2012.
 Οι ωφελούμενοι μπορούν να διαμείνουν στην παιδική κατασκήνωση μέχρι δεκαπέντε (15) συνεχόμενες ημέρες κατ’ ανώτατο όριο, συμπεριλαμβανομένων και των ημερών προσέλευσης και αποχώρησης. Ο συνολικός αριθμός των παιδιών που θα φιλοξενηθούν σε παιδικές κατασκηνώσεις είναι 70.000, ο δε προϋπολογισμός του προγράμματος ανέρχεται στα 35.000.000,00€. Πάροχοι του προγράμματος είναι φυσικά ή νομικά πρόσωπα δημοσίου ή ιδιωτικού δικαίου που ασκούν επιχειρηματική δραστηριότητα και διατηρούν στην Ελλάδα επιχείρηση παιδικών κατασκηνώσεων σύμφωνα με την κείμενη νομοθεσία. Οι ηλεκτρονικές αιτήσεις υποβάλλονται από όλους τους ενδιαφερόμενους, δικαιούχους και παρόχους, μέχρι την 01.05.2018 και ώρα 23:59. Σε όσες περιπτώσεις απαιτούνται δικαιολογητικά, αυτά επισυνάπτονται στις ηλεκτρονικές αιτήσεις. Συνεπώς, δεν υπάρχει υποχρέωση προσέλευσης στις Υπηρεσίες για την προσκόμιση δικαιολογητικών. Παρόλα αυτά, αν κάποιοι δικαιούχοι αδυνατούν να επισυνάψουν τα δικαιολογητικά στην αίτησή τους, όταν αυτά απαιτούνται, μπορούν να προσέλθουν στις Υπηρεσίες του ΟΑΕΔ για την προσκόμισή τους μέχρι την επομένη της καταληκτικής ημερομηνίας υποβολής των αιτήσεων, δηλαδή έως την 02.05.2018, και ώρα 14:00. Οι πάροχοι αποστέλλουν αποκλειστικά με ηλεκτρονικό τρόπο τα δικαιολογητικά μέχρι την 01.05.2018 και ώρα 23.59. Επειδή η ταυτοποίηση των παιδιών που δηλώνονται στις αιτήσεις των δικαιούχων θα γίνει μέσω αυτεπάγγελτης αναζήτησης με βάση τον ΑΜΚΑ τους, οι δικαιούχοι οφείλουν να έχουν μεριμνήσει εγκαίρως για την απόδοση ΑΜΚΑ στα παιδιά τους ή για την επικαιροποίηση των στοιχείων τους, όταν υπάρχει μεταβολή αυτών στην οικογενειακή μερίδα, και να προσέξουν ιδιαίτερα στη συμπλήρωση του σωστού ΑΜΚΑ στην αίτηση.


text:
 11.9.2004
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 228/20
 Klage der Kommission der Europäischen Gemeinschaften gegen die Bundesrepublik Deutschland, eingereicht am 8. Juni 2004
 (Rechtssache C-244/04)
 (2004/C 228/40)
 Die Kommission der Europäischen Gemeinschaften hat am 8. Juni 2004 eine Klage gegen die Bundesrepublik Deutschland beim Gerichtshof der Europäischen Gemeinschaften eingereicht. Prozessbevollmächtigte sind Herren Gerald Braun und Enrico Traversa, Mitglieder des Juristischen Dienstes der Kommission, mit Zustellungsanschrift in Luxemburg.
 Die Klagepartei beantragt, der Gerichtshof möge entscheiden:
 1.
 Die Bundesrepublik hat gegen ihre Verpflichtungen aus Artikel 49 EG verstoßen, indem sie durch ihre auf Runderlassen basierende Praxis die Entsendung drittstaatsangehöriger Arbeitnehmer im Rahmen der Erbringung einer Dienstleistung in durchgängig unverhältnismäßiger Weise einschränkt.
 2.
 Die Bundesrepublik trägt die Kosten des Verfahrens.
 Klagegründe und wesentliche Argumente:
 Arbeitnehmer, die Angehörige eines Drittstaates sind und zur Erbringung von Dienstleistungen nach Deutschland entsandt werden sollen, benötigen ein „Arbeitsvisum“, das nur erteilt wird, wenn der Arbeitnehmer vor der Entsendung mindestens ein Jahr lang bei dem Entsendeunternehmer beschäftigt war.
 Sowohl diese deutsche, auf einer internen Verwaltungsanweisung basierende Praxis eines vorangehenden Arbeitsvisums als auch die Erteilung eines solchen alleine an sog. „Stammarbeitnehmer“ stellten eine ungerechtfertigte und unverhältnismäßige Beschränkung der Dienstleistungsfreiheit dar.