text:
 18.3.2014
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 L 79/9
 PROTOKOLS
 ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku
 1. pants
 Piemērošanas laikposms un zvejas iespējas
 1. Saskaņā ar zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 5. pantu piešķirtās zvejas iespējas trīs (3) gadu laikposmā ir šādas:
 tālu migrējošajām sugām (sugām, kas minētas Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras tiesību konvencijas 1. pielikumā):
 a)
 41 okeāna zvejas tunzivju seineri un
 b)
 45 kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām.
 2. Šā panta 1. punktu piemēro atbilstīgi šā protokola 5. un 6. panta noteikumiem.
 3. Saskaņā ar zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 6. pantu un šā protokola 7. pantu Eiropas Savienības dalībvalsts karoga kuģi drīkst iesaistīties zvejas darbībās Maurīcijas ūdeņos tikai tad, ja tiem ir zvejas atļauja, kura izdota atbilstīgi šim protokolam saskaņā ar tā pielikumu.
 2. pants
 Finansiālais ieguldījums un maksāšanas veidi
 1. Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 7. pantā minētais finansiālais ieguldījums 1. pantā minētajam laikposmam ir EUR 1 980 000 visā šā protokola darbības laikā.
 2. Šo kopējo finansiālo ieguldījumu veido:
 a)
 ikgadēja summa EUR 357 500 apmērā, ko piešķir par piekļuvi Maurīcijas ūdeņiem un kas atbilst atsauces daudzumam 5 500 tonnu gadā, un
 b)
 īpaša summa EUR 302 500 gadā, kas paredzēta Maurīcijas zivsaimniecības un jūrlietu politikas atbalstam un īstenošanai.
 3. Šā panta 1. punktu piemēro saskaņā ar šā protokola 3., 4., 5. un 6. pantu.
 4. Eiropas Savienība katru šā protokola piemērošanas laikposma gadu veic maksājumu, kas atbilst šā panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētajai kopsummai (t. i., EUR 660 000 gadā). Maksājumu par pirmo gadu veic ne vēlāk kā sešdesmit (60) dienas pēc šā protokola stāšanās spēkā, un maksājumus par nākamajiem gadiem – ne vēlāk kā šā protokola parakstīšanas gadadienā.
 5. Ja kopējais tunzivju daudzums, kuru Eiropas Savienības kuģi nozvejojuši Maurīcijas ūdeņos, pārsniedz 5 500 tonnu gadā, par piekļuves tiesībām piešķirto ikgadējo finansiālais ieguldījumu palielina līdz EUR 65 par katru nozvejoto papildu tonnu. Tomēr Eiropas Savienības samaksātā ikgadējā kopsumma nedrīkst vairāk nekā divas reizes pārsniegt 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto summu (EUR 715 000). Ja daudzums, ko Eiropas Savienības kuģi nozvejojuši Maurīcijas ūdeņos, pārsniedz daudzumu, kas atbilst divkāršotai ikgadējai kopsummai, tad summu, kura jāmaksā par minētā limita pārsnieguma daudzumu, izmaksā nākamajā gadā saskaņā ar pielikuma noteikumiem.
 6. Maurīcijai ir tiesības brīvi lemt par 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētā finansiālā ieguldījuma izmantošanu.
 7. Finansiālo ieguldījumu ieskaita vienā Maurīcijas valsts kases kontā, kas atvērts Maurīcijas centrālajā bankā. Maurīcijas iestādes paziņo šā konta numuru.
 3. pants
 Atbildīgas zvejas un ilgtspējīgas zvejniecības veicināšana Maurīcijas ūdeņos
 1. Iespējami drīz un ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šā protokola stāšanās spēkā Eiropas Savienība un Maurīcija zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā vienojas par nozares daudzgadu programmu un par sīki izstrādātiem tās īstenošanas noteikumiem, jo īpaši par šādiem jautājumiem:
 a)
 gada un daudzgadu vadlīnijas par 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās finansiālā ieguldījuma īpašās summas izmantošanu;
 b)
 gada un daudzgadu mērķi, kas jāsasniedz, lai laika gaitā panāktu atbildīgu zveju un ilgtspējīgu zvejniecību, ņemot vērā prioritātes, ko Maurīcija izvirzījusi valsts zivsaimniecības politikā un jūrniecības politikā, un citu nozaru politikā, kas ir saistīta ar atbildīgas zvejas un ilgtspējīgas zvejniecības veicināšanu vai ietekmē to, tostarp saistībā ar aizsargājamām jūras teritorijām;
 c)
 ikgadējo rezultātu novērtēšanas kritēriji un procedūras.
 2. Visus ierosinātos grozījumus nozares daudzgadu programmā Puses apstiprina Apvienotajā komitejā.
 3. Katru gadu Maurīcija vajadzības gadījumā sadala 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto finansiālā ieguldījuma papildu summu daudzgadu programmas īstenošanas vajadzībām. Par šo sadalījumu paziņo Eiropas Savienībai.
 4. pants
 Zinātniskā sadarbība atbildīgas zvejas veicināšanā
 1. Puses apņemas veicināt atbildīgu zveju Maurīcijas ūdeņos, pamatojoties uz principu par nediskriminējošu attieksmi pret dažādajām flotēm, kas zvejo šajos ūdeņos.
 2. Šā protokola darbības laikā Eiropas Savienība un Maurīcija cenšas uzraudzīt zvejas resursu stāvokli Maurīcijas ūdeņos.
 3. Abas Puses cenšas ievērot Indijas okeāna tunzivju komisijas (IOTC) pieņemtās rezolūcijas, ieteikumus un, vajadzības gadījumā, attiecīgos pārvaldības plānus par resursu saglabāšanu un atbildīgu zvejniecības pārvaldību.
 4. Pamatojoties uz IOTC pieņemtajiem ieteikumiem un rezolūcijām un labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem atzinumiem, un attiecīgā gadījumā rezultātiem, kas gūti zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 4. pantā paredzētās apvienotās zinātniskās darba grupas sanāksmē, Puses var apspriesties Apvienotajā komitejā, kas paredzēta zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 9. pantā, un vajadzības gadījumā vienoties par pasākumiem, lai nodrošinātu Maurīcijas zvejas resursu ilgtspējīgu pārvaldību.
 5. pants
 Zvejas iespēju pielāgošana pēc savstarpējas vienošanās
 1. Zvejas iespējas, kas minētas 1. pantā, var pielāgot, savstarpēji vienojoties, ciktāl IOTC ieteikumi un rezolūcijas liecina, ka šāda pielāgošana nodrošinās tunzivju un tunzivjveidīgo sugu ilgtspējīgu pārvaldību Indijas okeānā.
 2. Šādā gadījumā 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto finansiālo ieguldījumu pielāgo samērīgi un proporcionāli laikam. Tomēr Eiropas Savienības samaksātā ikgadējā kopsumma nedrīkst vairāk nekā divas reizes pārsniegt 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto summu.
 3. Abas Puses rakstiski paziņo viena otrai par visām izmaiņām to zivsaimniecības politikā un tiesību aktos.
 6. pants
 Jaunas zvejas iespējas
 1. Ja Eiropas Savienības zvejas kuģi vēlas iesaistīties zvejā, kas nav paredzēta zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 1. pantā, pirms atļaujas potenciālas piešķiršanas jebkurai šādai darbībai Puses savstarpēji apspriežas un attiecīgā gadījumā vienojas par nosacījumiem, ko piemēro šādai zvejai, tostarp par attiecīgo grozījumu izdarīšanu šajā protokolā un tā pielikumā.
 2. Pusēm jāveicina izpētes zveja, jo īpaši attiecībā uz Maurīcijas ūdeņos sastopamām dziļūdens sugām, kuru krājumi netiek pietiekami izmantoti. Šajā nolūkā un pēc vienas Puses lūguma Puses savstarpēji apspriežas, lai, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi, pieņemtu lēmumu par sugām, nosacījumiem un citiem attiecīgiem parametriem.
 3. Puses veic izpētes zveju saskaņā ar parametriem, kurus atzīst abas Puses, attiecīgā gadījumā noslēdzot administratīvu vienošanos. Par izpētes zvejas atļauju izdošanu jāvienojas ilgākais uz 6 mēnešiem.
 4. Ja Puses uzskata, ka izpētes zveja ir devusi pozitīvus rezultātus, Maurīcijas valdība var Eiropas Savienības flotei iedalīt jauno sugu zvejas iespējas līdz šā protokola termiņa beigām. Tādā gadījumā šā protokola 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto finansiālo ieguldījumu palielina. Attiecīgi groza pielikumā paredzētās maksas un nosacījumus, kas piemērojami kuģu īpašniekiem.
 7. pants
 Zvejas darbībām piemērojamie nosacījumi un ekskluzivitātes klauzula
 Neskarot zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 6. pantu, Eiropas Savienības kuģi drīkst zvejot Maurīcijas ūdeņos tikai tad, ja tiem ir derīga zvejas atļauja, ko Maurīcija izdevusi saskaņā ar šo protokolu un tā pielikumu.
 8. pants
 Finansiālā ieguldījuma maksājumu apturēšana un pārskatīšana
 1. Neskarot šā protokola 9. pantā izklāstītos noteikumus, 2. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minēto finansiālo ieguldījumu pēc abu Pušu apspriešanās pārskata vai aptur turpmāk minētajos gadījumos, ja Eiropas Savienība ir pilnībā samaksājusi visas apturēšanas brīdī piekritīgās summas:
 a)
 sakarā ar ārkārtējiem apstākļiem, kuri nav dabas parādības, nav iespējams veikt zvejas darbības Maurīcijas ūdeņos;
 b)
 vienas Puses politikas nostādnēs tiek ieviestas būtiskas pārmaiņas, kuras ietekmē šā protokola attiecīgos noteikumus;
 c)
 Eiropas Savienība ir konstatējusi, ka ir pārkāpti cilvēktiesību svarīgākie elementi un pamatelementi, kas izklāstīti Kotonū nolīguma 9. pantā, un izpildījusi minētā nolīguma 8. un 96. pantā paredzētās procedūras. Šādā gadījumā visas ES kuģu zvejas darbības tiek apturētas.
 2. Eiropas Savienība patur tiesības pilnībā vai daļēji apturēt 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās finansiālā ieguldījuma īpašās summas maksājumus, ja pēc veiktā novērtējuma un šā protokola 3. pantā paredzētās apspriešanās Apvienotajā komitejā tiek konstatēts, ka nozares politikas atbalsta rezultāti pēc būtības neatbilst budžetā paredzētajam līdzekļu izlietojumam.
 3. Finansiālā ieguldījuma maksājumus un zvejas darbības var atsākt, tiklīdz ir atjaunots sākotnējais stāvoklis, kāds bija pirms iepriekš minēto apstākļu rašanās, un ja Puses apspriešanās rezultātā vienojas par atsākšanu.
 9. pants
 Protokola īstenošanas apturēšana
 1. Šā protokola īstenošanu pēc vienas Puses iniciatīvas un pēc Pušu apspriešanās un vienošanās nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā aptur šādos gadījumos:
 a)
 sakarā ar ārkārtējiem apstākļiem, kuri nav dabas parādības, nav iespējams veikt zvejas darbības Maurīcijas ūdeņos;
 b)
 Eiropas Savienība neveic 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzētos maksājumus šā protokola 8. pantā neparedzētu iemeslu dēļ;
 c)
 starp Pusēm rodas neatrisināms strīds par šā protokola un tā pielikuma interpretāciju un īstenošanu;
 d)
 viena no Pusēm neievēro šajā protokolā un tā pielikumā izklāstītos noteikumus;
 e)
 vienas Puses politikas nostādnēs tiek ieviestas būtiskas pārmaiņas, kuras ietekmē šā protokola attiecīgos noteikumus;
 f)
 viena no Pusēm ir konstatējusi, ka ir pārkāpti cilvēktiesību svarīgākie elementi un pamatelementi, kas izklāstīti Kotonū nolīguma 9. pantā, un izpildījusi minētā nolīguma 8. un 96. pantā paredzētās procedūras;
 g)
 netiek ievērota Starptautiskās Darba organizācijas Deklarācija par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā, kā paredzēts zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 3. panta 5. punktā.
 2. Lai apturētu šā protokola īstenošanu, attiecīgā Puse vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā, rakstiski paziņo par savu nodomu.
 3. Ja īstenošana ir apturēta, Puses turpina apspriesties, lai strīdu atrisinātu, panākot izlīgumu. Ja izlīgumu izdodas panākt, šā protokola īstenošanu atsāk un finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam samazina atbilstīgi laikposmam, kurā šā protokola īstenošana bija apturēta.
 10. pants
 Valsts tiesību akti
 1. Eiropas Savienības zvejas kuģu darbības Maurīcijas ūdeņos regulē Maurīcijas valsts tiesību akti un noteikumi, ja vien šajā protokolā un tā pielikumā nav noteikts citādi.
 2. Maurīcijas iestādes informē Eiropas Komisiju par visām izmaiņām vai jauniem tiesību aktiem saistībā ar zivsaimniecības politiku.
 11. pants
 Konfidencialitāte
 Puses nodrošina, ka visi dati, kas attiecas uz ES kuģiem un to zvejas darbībām Maurīcijas ūdeņos, vienmēr tiek uzskatīti par konfidenciāliem. Minētos datus izmanto tikai nolīguma īstenošanai un zvejas pārvaldībai, uzraudzībai, kontrolei un pārraudzībai, ko veic attiecīgās kompetentās iestādes.
 12. pants
 Datu elektroniska apmaiņa
 Maurīcija un Eiropas Savienība apņemas ieviest vajadzīgās sistēmas, lai elektroniski apmainītos ar visu informāciju un dokumentiem, kas saistīti ar nolīguma īstenošanu. Dokumentu elektroniskā formātā vienmēr uzskata par līdzvērtīgu dokumentam papīra formātā.
 Abas Puses nekavējoties paziņo par jebkādiem datorizētās sistēmas traucējumiem, kas kavē šādu apmaiņu. Šādā gadījumā ar nolīguma īstenošanu saistīto informāciju un dokumentus automātiski aizstāj ar dokumentiem papīra formātā atbilstīgi pielikumā paredzētajiem noteikumiem.
 13. pants
 Ilgums
 Šo protokolu un tā pielikumus piemēro trīs (3) gadus no tā spēkā stāšanās dienas, ja vien saskaņā ar 14. pantu nav nosūtīts paziņojums par īstenošanas izbeigšanu.
 14. pants
 Protokola izbeigšana
 1. Ja protokola īstenošanu izbeidz, attiecīgā Puse vismaz sešus mēnešus pirms dienas, kad šai izbeigšanai jāstājas spēkā, rakstiski paziņo otrai Pusei par nodomu izbeigt protokola īstenošanu.
 2. Pēc iepriekš minētā paziņojuma nosūtīšanas Puses sāk apspriešanos.
 15. pants
 Stāšanās spēkā
 Šis protokols un tā pielikums stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai paziņo par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu.
 PIELIKUMS
 NOSACĪJUMI, KAS PIEMĒROJAMI EIROPAS SAVIENĪBAS KUĢU ZVEJAS DARBĪBĀM MAURĪCIJAS ŪDEŅOS
 I NODAĻA
 VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
 1. Kompetentās iestādes iecelšana
 Ja vien nav norādīts citādi, visas atsauces uz Eiropas Savienību (ES) vai Maurīciju kā kompetento iestādi šajā pielikumā ir:
 —
 attiecībā uz ES: Eiropas Komisija, kas vajadzības gadījumā rīkojas ar ES delegācijas Maurīcijā starpniecību,
 —
 attiecībā uz Maurīciju: Zivsaimniecības ministrija.
 2. Maurīcijas ūdeņi
 Visi protokola un tā pielikumu noteikumi attiecas tikai uz Maurīcijas ūdeņiem, kā norādīts 2. papildinājumā.
 3. Bankas konts
 Pirms protokola stāšanās spēkā Maurīcija paziņo ES bankas konta(-u) rekvizītus, uz kuru(-iem) saskaņā ar nolīgumu jāpārskaita naudas summas, kuras maksā ES kuģi. Bankas pārskaitījumu izdevumus apmaksā kuģu īpašnieki.
 II NODAĻA
 TUNZIVJU ZVEJAS ATĻAUJAS
 1. Tunzivju zvejas atļaujas saņemšanas nosacījums un zvejottiesīgie kuģi
 Nolīguma 6. pantā minētās tunzivju zvejas atļaujas izdod ar nosacījumu, ka kuģis ir iekļauts to ES zvejas kuģu reģistrā, kas ir IOTC atļauju saņēmušo kuģu sarakstā, un ir izpildītas visas iepriekšējās kuģa īpašnieka, kapteiņa vai paša kuģa saistības, kuras radušās, veicot zvejas darbības Maurīcijā, saskaņā ar nolīgumu un Maurīcijas tiesību aktiem zivsaimniecības jomā.
 2. Zvejas atļaujas pieprasīšana
 Par katru kuģi, kas vēlas zvejot saskaņā ar nolīgumu, ES iesniedz Maurīcijai zvejas atļaujas pieprasījumu vismaz divdesmit piecas (25) darbdienas pirms pieprasītās atļaujas derīguma termiņa sākuma, izmantojot šā pielikuma 1. papildinājumā pievienoto veidlapu. Pieprasījumam jābūt drukātā formā vai salasāmi aizpildītam ar lielajiem drukātajiem burtiem.
 Katram pirmajam zvejas atļaujas pieprasījumam saskaņā ar spēkā esošo protokolu vai pēc attiecīgā kuģa tehnisko parametru izmaiņām pievieno:
 i)
 pierādījumu par avansa maksājuma nokārtošanu uz pieprasītās zvejas atļaujas derīguma termiņu;
 ii)
 nosaukumu, adresi un kontaktinformāciju attiecībā uz:
 —
 zvejas kuģa īpašnieku,
 —
 zvejas kuģa operatoru;
 iii)
 nesen uzņemtu krāsainu fotoattēlu, kurā kuģis redzams sānskatā un kura minimālie izmēri ir 15 cm x 10 cm;
 iv)
 kuģa jūrasspējas apliecību;
 v)
 kuģa reģistrācijas apliecību;
 vi)
 zvejas kuģa kontaktinformāciju (fakss, e-pasts u. c.)
 Lai saskaņā ar spēkā esošo protokolu atjaunotu zvejas atļauju kuģim, kura tehniskie parametri nav mainījušies, atjaunošanas pieprasījumam pievieno tikai pierādījumu par to, ka ir samaksāts avansa maksājums.
 3. Avansa maksājums
 Avansa maksājuma summu nosaka, pamatojoties uz gada likmi, kura noteikta šā pielikuma 2. papildinājumā pievienotajās tehnisko datu lapās. Tajā ir iekļauti visi vietējie un valsts nodokļi, izņemot ostas nodokļus, izkraušanas maksu, maksu par pārkraušanu citā kuģī un maksu par pakalpojumiem.
 4. Provizorisks zvejottiesīgo kuģu saraksts
 Tiklīdz ir saņemti zvejas atļaujas pieprasījumi, valsts struktūra, kas atbild par zvejas darbību uzraudzību, katrai kuģu kategorijai nekavējoties izveido provizorisku sarakstu ar pieprasījumu iesniegušajiem kuģiem. Šo sarakstu Maurīcijas kompetentā iestāde bez kavēšanās nosūta ES.
 ES nosūta provizorisko sarakstu kuģa īpašniekam vai viņa pārstāvim. Ja ES pārstāvniecības ir slēgtas, Maurīcija var nosūtīt provizorisko sarakstu tieši kuģa īpašniekam vai viņa pārstāvim un kopiju ES delegācijai Maurīcijā.
 5. Zvejas atļaujas izdošana
 Zvejas atļaujas visiem kuģiem izdod kuģu īpašniekiem vai viņu pārstāvjiem divdesmit (20) darbdienu laikā no dienas, kad kompetentā iestāde ir saņēmusi pilnīgu pieprasījumu. Minētās zvejas atļaujas kopiju nekavējoties nosūta ES delegācijai Maurīcijā.
 6. Zvejottiesīgo kuģu saraksts
 Tiklīdz ir izdota zvejas atļauja, valsts struktūra, kas atbild par zvejas darbību uzraudzību, katrai kuģu kategorijai nekavējoties izveido galīgo sarakstu ar kuģiem, kuriem atļauts zvejot Maurīcijas ūdeņos. Šo sarakstu nekavējoties nosūta ES, un tas aizstāj iepriekš minēto provizorisko sarakstu.
 7. Zvejas atļaujas derīguma termiņš
 Zvejas atļaujas ir derīgas vienu gadu, un tās ir atjaunojamas.
 Lai noteiktu derīguma termiņa sākumu, piemēro gada periodu:
 i)
 pirmajā protokola piemērošanas gadā tas ir laikposms no protokola spēkā stāšanās dienas līdz tā paša gada 31. decembrim;
 ii)
 pēc tam – katrs pilns kalendārais gads;
 iii)
 pēdējā protokola piemērošanas gadā – laikposms no 1. janvāra līdz protokola termiņa beigu datumam.
 Pirmajam un pēdējam protokola piemērošanas gadam avansa maksājumu jāaprēķina proporcionāli laikam.
 8. Dokumenti, kam jābūt uz kuģa
 Atrodoties Maurīcijas ūdeņos vai Maurīcijas ostā, uz kuģa vienmēr jābūt šādiem dokumentiem:
 a)
 zvejas atļauja;
 b)
 šāda zvejas kuģa karoga valsts kompetentās iestādes izdoti dokumenti, kuros ir iekļauts:
 —
 numurs, ar kādu zvejas kuģis ir reģistrēts,
 —
 kuģa reģistrācijas apliecība;
 c)
 atjaunināti un sertificēti zvejas kuģa uzbūves rasējumi vai apraksti un, konkrētāk, zvejas kuģu zivju uzglabāšanas tilpņu skaits, uzglabāšanas kapacitāti norādot kubikmetros;
 d)
 ja zvejas kuģa parametros ieviestas izmaiņas attiecībā uz tā lielāko garumu, reģistrēto tilpību tonnās, galvenā dzinēja vai dzinēju jaudu zirgspēkos vai tā kravas telpu tilpību – zvejas kuģa karoga valsts kompetentās iestādes apstiprināts sertifikāts, kurā aprakstīta šādu izmaiņu būtība;
 e)
 ja zvejas kuģis ir aprīkots ar ledu vai aukstumiekārtu atdzesēta jūras ūdens tvertnēm – kuģa karoga valsts kompetentās iestādes apstiprināts dokuments, kurā norādīta tvertņu kalibrācija kubikmetros;
 f)
 Maurīcijas 2007. gada zivsaimniecības un jūras resursu tiesību akta kopija.
 9. Zvejas atļaujas nodošana
 Zvejas atļauju izdod konkrētam kuģim, un tā nav nododama citam kuģim.
 Tomēr, ja ir pierādīti nepārvaramas varas apstākļi, pēc ES lūguma kuģa zvejas atļauju var aizstāt ar jaunu atļauju, kura izdota citam līdzīgam kuģim vai aizstājējkuģim, kas ir līdzīgs aizstājamajam kuģim, neveicot jaunu avansa maksājumu. Šādā gadījumā paziņojumā par maksām attiecībā uz IV nodaļā minētajiem tunzivju saldētājseineriem un kuģiem zvejai ar dreifējošām āķu jedām ņem vērā abu kuģu kopējo nozveju Maurīcijas ūdeņos.
 Kuģa īpašnieks vai viņa pārstāvis atdod aizstājamo zvejas atļauju Maurīcijai, savukārt Maurīcija pēc iespējas drīzāk sagatavo aizstājējatļauju. Aizstājējatļauju bez liekas kavēšanās izdod kuģa īpašniekam vai viņa pārstāvim, kad ir atdota aizstājamā atļauja. Aizstātā atļauja stājas spēkā aizstājamās atļaujas atdošanas dienā.
 Maurīcija pēc iespējas drīzāk atjaunina zvejas atļauju saņēmušo kuģu sarakstu. Jauno sarakstu nekavējoties nosūta par zvejas uzraudzību atbildīgajai valsts iestādei un ES.
 III NODAĻA
 TEHNISKIE PASĀKUMI
 Tehniskie pasākumi, kurus piemēro zvejas atļauju saņēmušiem kuģiem un saistībā ar Maurīcijas ūdeņiem, zvejas rīkiem un piezveju, katrai zvejas kategorijai ir noteikti tehnisko datu lapās šā pielikuma 2. papildinājumā.
 Kuģi ievēro Maurīcijas tiesību aktus zivsaimniecības jomā un visas IOTC (Indijas okeāna tunzivju komisijas) pieņemtās rezolūcijas.
 IV NODAĻA
 ZIŅOŠANA PAR NOZVEJU
 1. Zvejas reisa definēšana
 Šajā pielikumā ES kuģa zvejas reisa ilgumu definē šādi:
 —
 laikposms, kas aizritējis no kuģa ieiešanas Maurīcijas ūdeņos līdz iziešanai no tās, vai
 —
 laikposms, kas aizritējis no kuģa ieiešanas Maurīcijas ūdeņos līdz nozvejas pārkraušanai citā kuģī ostā un/vai izkraušanai Maurīcijā.
 2. Zvejas žurnāls
 Saskaņā ar nolīgumu zvejojoša ES kuģa kapteinis kārto IOTC zvejas žurnālu, kura paraugs katrai zvejas kategorijai ir iekļauts šā pielikuma 3. papildinājumā.
 Zvejas žurnālam ir jāatbilst IOTC Rezolūcijai 08/04 par kuģiem zvejai ar āķu jedām un Rezolūcijai 10/03 par kuģiem, kas zvejo ar riņķvadiem.
 Kapteinis aizpilda zvejas žurnālu par katru dienu, kurā kuģis atrodas Maurīcijas ūdeņos.
 Kapteinis zvejas žurnālā katru dienu ieraksta nozvejoto un uz kuģa paturēto katras sugas daudzumu, sugas apzīmēšanai izmantojot FAO trīsburtu kodu un norādot dzīvsvara kilogramus vai, attiecīgā gadījumā, īpatņu skaitu. Par katru galveno sugu kapteinis norāda arī piezveju.
 Zvejas žurnālu aizpilda salasāmi ar lielajiem drukātajiem burtiem, un to paraksta kapteinis.
 Par zvejas žurnālā reģistrēto datu pareizību atbild kapteinis.
 3. Ziņošana par nozveju
 Kapteinis ziņo par kuģa nozveju, iesniedzot Maurīcijai zvejas žurnālus par laikposmu, kurā kuģis ir atradies Maurīcijas ūdeņos.
 Zvejas žurnālus iesniedz, ievērojot šādus nosacījumus:
 i)
 ieejot Maurīcijas ostā, katra zvejas žurnāla oriģinālu nodod vietējam Maurīcijas pārstāvim, kas rakstveidā apstiprina tā saņemšanu; zvejas žurnāla kopiju iesniedz Maurīcijas inspekcijas grupai;
 ii)
 izejot no Maurīcijas ūdeņiem bez iepriekšējas ienākšanas Maurīcijas ostā, katra zvejas žurnāla oriģinālu septiņu (7) darbdienu laikā pēc ierašanās jebkurā citā ostā un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā piecpadsmit (15) darbdienu laikā pēc iziešanas no Maurīcijas ūdeņiem nosūta:
 a)
 pa e-pastu uz e-pasta adresi, kuru norādījusi valsts struktūra, kas uzrauga zvejas darbības, vai
 b)
 pa faksu uz numuru, kuru norādījusi valsts struktūra, kas uzrauga zvejas darbības, vai
 c)
 vēstulē, ko nosūta valsts struktūrai, kas uzrauga zvejas darbības.
 Kapteinis visu zvejas žurnālu kopijas nosūta ES un kuģa karoga valsts kompetentajai iestādei. Attiecībā uz tunzivju zvejas kuģiem un kuģiem zvejai ar dreifējošām āķu jedām kapteinis visu zvejas žurnālu kopijas nosūta arī šādiem zinātniskajiem institūtiem:
 i)
 Institut de recherche pour le développement (IRD);
 ii)
 Instituto Español de Oceanografia (IEO);
 iii)
 Instituto Português de Investigação Maritima (IPIMAR).
 Ja kuģis atgriežas Maurīcijas ūdeņos tā zvejas atļaujas derīguma termiņā, jāsagatavo jauns nozvejas ziņojums.
 Ja netiek ievēroti noteikumi par nozvejas ziņojumiem, Maurīcija var apturēt attiecīgā kuģa zvejas atļauju līdz trūkstošo nozvejas ziņojumu iesniegšanas brīdim un veikt pasākumus pret kuģa īpašnieku saskaņā ar noteikumiem, kurus šajā saistībā paredz spēkā esošie valsts tiesību akti. Atkārtota pārkāpuma gadījumā Maurīcija var atteikt zvejas atļaujas atjaunošanu. Maurīcija nekavējoties informē ES par visām šajā sakarībā piemērotajām sankcijām.
 4. Galīgais paziņojums par maksām tunzivju zvejas kuģiem un kuģiem zvejai ar dreifējošām āķu jedām
 Saskaņā ar iepriekš minēto zinātnisko institūtu apstiprinātajiem nozvejas ziņojumiem ES katram okeānā zvejojošam tunzivju zvejas kuģim un kuģim zvejai ar dreifējošām āķu jedām sagatavo galīgo paziņojumu par maksām, kuras par kuģi jānomaksā saistībā ar iepriekšējā kalendārā gada zvejas sezonu.
 ES galīgo paziņojumu Maurīcijai un kuģa īpašniekam nosūta līdz kārtējā gada 31. jūlijam. Maurīcija galīgo paziņojumu var apstrīdēt trīsdesmit (30) darbdienu laikā pēc tā nosūtīšanas dienas, sniedzot dokumentāru pamatojumu. Domstarpību gadījumā puses tās risina Apvienotajā komitejā. Ja Maurīcija neiesniedz iebildumus trīsdesmit (30) darbdienu laikā, galīgo paziņojumu uzskata par pieņemtu.
 Ja galīgajā paziņojumā norādītā summa ir lielāka par iepriekš minēto (II nodaļas 3. punkts) avansa maksājumu, kas samaksāts zvejas atļaujas saņemšanai, kuģa īpašnieks pārskaita atlikušo summu Maurīcijai līdz kārtējā gada 30. septembrim. Ja galīgajā paziņojumā norādītā summa ir mazāka par paredzēto vienotas likmes maksu, kuģa īpašnieks nevar atgūt pārmaksāto summu.
 V NODAĻA
 IZKRAUŠANA UN PĀRKRAUŠANA CITĀ KUĢĪ
 Jūrā veikt pārkraušanu citā kuģī ir aizliegts. Visas ostā veiktas citā kuģī pārkraušanas darbības klātbūtnē novēro Maurīcijas zvejas inspektori.
 ES kuģa kapteinim, kas vēlas izkraut vai pārkraut citā kuģī, vismaz 72 stundas pirms izkraušanas vai pārkraušanas citā kuģī Maurīcijai jāpaziņo šāda informācija:
 a)
 tā zvejas kuģa vārds, kuram jāveic izkraušana vai pārkraušana citā kuģī, un tā IOTC zvejas kuģu reģistra numurs;
 b)
 osta, kurā veic izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī;
 c)
 datums un laiks, kad paredzēts veikt izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī;
 d)
 katras izkraujamās vai citā kuģī pārkraujamās sugas daudzumu (izsakot dzīvsvara kilogramos vai vajadzības gadījumā norādot īpatņu skaitu un sugas apzīmēšanai izmantojot FAO trīsburtu kodu);
 e)
 saņēmējkuģa vārdu, ja veic pārkraušanu citā kuģī.
 Attiecībā uz saņēmējkuģiem ne vēlāk kā 24 stundas pirms uzsākt pārkraušanu citā kuģī un tās beigās kravas saņēmējkuģa kapteinis informē Maurīcijas iestādes par tunzivju un tunzivjveidīgo sugu daudzumiem, kas pārkrauti viņa kuģī, un aizpilda un Maurīcijas iestādei 24 stundu laikā nosūta citā kuģī pārkraušanas deklarāciju.
 Uz citā kuģī pārkraušanas darbību attiecas iepriekšēja atļauja, ko Maurīcija izsniedz kapteinim vai viņa pārstāvim 24 stundu laikā pēc iepriekš minētās paziņošanas. Pārkraušanu citā kuģī var veikt šim nolūkam apstiprinātā Maurīcijas ostā.
 Apstiprinātā zvejas osta, kurs atļauts veikt citā kuģī pārkraušanas darbības Maurīcijā, ir Portluisa (osta, kas paziņota IOTC saskaņā ar Rezolūciju 10/11 un atbilstīgi Ostas valsts pasākumu prasībām).
 Šo noteikumu neievērošanas gadījumā piemēro attiecīgās sankcijas, kas paredzētas Maurīcijas tiesību aktos.
 VI NODAĻA
 KONTROLE
 1. Ieiešana Maurīcijas ūdeņos un iziešana no tiem
 Par katru zvejas atļauju saņēmuša ES kuģa ieiešanu Maurīcijas ūdeņos vai iziešanu no tiem Maurīcijai paziņo 24 stundu laikā pirms ieiešanas vai iziešanas.
 Paziņojumā par ieiešanu vai iziešanu kuģis jo īpaši norāda:
 i)
 plānoto ieiešanas/iziešanas datumu, laiku un vietu;
 ii)
 katras uz kuģa paturētās mērķsugas daudzumu, sugas apzīmēšanai izmantojot FAO trīsburtu kodu un izsakot dzīvsvara kilogramos vai vajadzības gadījumā norādot īpatņu skaitu;
 iii)
 katras piezvejā gūtās sugas daudzumu, sugas apzīmēšanai izmantojot FAO trīsburtu kodu un izsakot dzīvsvara kilogramos vai vajadzības gadījumā norādot īpatņu skaitu.
 Paziņojumu nosūta pa e-pastu vai, ja tādas iespējas nav, pa faksu, uz Maurīcijas norādīto e-pasta adresi, izmantojot pielikuma 4. papildinājumā pievienoto veidlapu. Maurīcija nekavējoties apstiprina saņemšanu, nosūtot atbildes e-pastu vai faksu.
 Maurīcija nekavējoties paziņo attiecīgajiem kuģiem un ES par izmaiņām nosūtīšanai izmantojamajā e-pasta adresē, tālruņa numurā vai frekvencē.
 Ja konstatē, ka kuģis zvejo Maurīcijas ūdeņos, iepriekš nepaziņojis par savu ierašanos, uzskata, ka šis kuģis zvejo bez atļaujas.
 Personām, kas pārkāpj šo noteikumu, piemēro sodu vai sankcijas saskaņā ar 2007. gada zivsaimniecības un jūras resursu tiesību aktu.
 Ieiešanas/iziešanas ziņojumiem jābūt uz kuģa vismaz vienu gadu no ziņojuma nosūtīšanas datuma.
 2. Regulāri nozvejas ziņojumi
 Kad ES kuģis darbojas Maurīcijas ūdeņos, zvejas atļauju saņēmuša ES kuģa kapteiņa pienākums ir katru (3) trešo dienu paziņot Maurīcijas iestādei par Maurīcijas ūdeņos gūto nozveju. Pirmo nozvejas deklarāciju nosūta trīs (3) dienas pēc ieiešanas Maurīcijas ūdeņos.
 Ik pēc trim (3) dienām, nosūtot periodisku nozvejas ziņojumu, kuģis jo īpaši norāda:
 i)
 datumu, laiku un atrašanās vietu ziņošanas laikā;
 ii)
 katras trīs (3) dienu laikā nozvejotās un uz kuģa paturētās mērķsugas daudzumu, sugas apzīmēšanai izmantojot FAO trīsburtu kodu un izsakot dzīvsvara kilogramos vai vajadzības gadījumā norādot īpatņu skaitu;
 iii)
 katras 3 dienu laikā piezvejā gūtās sugas daudzumu, sugas apzīmēšanai izmantojot FAO trīsburtu kodu un izsakot dzīvsvara kilogramos vai vajadzības gadījumā norādot īpatņu skaitu;
 iv)
 produktu sagatavošanas veidu;
 v)
 zvejas kuģiem, kas zvejo tunzivis ar riņķvadiem:
 —
 sekmīgo zvejas rīku iemetienu skaits, izmantojot zivju pievilināšanas ierīces (ZPI), kopš pēdējā ziņojuma,
 —
 sekmīgo iemetienu skaits, zvejojot brīvajos zivju baros, kopš pēdējā ziņojuma,
 —
 nesekmīgo iemetienu skaits;
 vi)
 kuģiem, kas zvejo tunzivis ar āķu jedām:
 —
 iemetienu skaits kopš pēdējā ziņojuma,
 —
 kopš pēdējā ziņojuma izmantoto āķu skaits.
 Paziņojumu nosūta pa e-pastu vai pa faksu, uz Maurīcijas norādīto e-pasta adresi vai tālruņa numuru, izmantojot pielikuma 5. papildinājumā pievienoto veidlapu. Maurīcija nekavējoties paziņo attiecīgajiem kuģiem un ES par izmaiņām nosūtīšanai izmantojamajā e-pasta adresē, tālruņa numurā vai frekvencē.
 Ja konstatē, ka kuģis zvejo Maurīcijas ūdeņos, nenosūtījis savu trīs (3) dienu regulāro nozvejas ziņojumu, uzskata, ka šis kuģis zvejo bez atļaujas. Personām, kas pārkāpj šo noteikumu, piemēro sodu vai sankcijas saskaņā ar 2007. gada zivsaimniecības un jūras resursu tiesību aktu.
 Periodiskajiem nozvejas ziņojumiem jābūt uz kuģa vismaz vienu (1) gadu no ziņojuma nosūtīšanas datuma.
 3. Inspekcija jūrā
 Zvejas atļauju saņēmušo ES kuģu inspekciju jūrā Maurīcijas ūdeņos veic Maurīcijas kuģi un inspektori, kurus var skaidri identificēt kā pilnvarotus veikt zvejas pārbaudes.
 Pirms uzkāpšanas uz kuģa pilnvarotie inspektori brīdina ES kuģi par savu lēmumu veikt inspekciju. Inspekciju veic zvejas inspektori, kuri pirms inspekcijas uzsākšanas uzrāda personu apliecinošu dokumentu un inspektora apliecību.
 Pilnvarotie inspektori neuzturas uz ES kuģa ilgāk, nekā tas vajadzīgs inspekcijas uzdevumu veikšanai. Viņi veic inspekciju tādā veidā, kas minimāli ietekmē kuģi, tā zvejas darbību un kravu.
 Pēc katras inspekcijas beigām pilnvarotie inspektori sagatavo inspekcijas ziņojumu. ES kuģa kapteinim ir tiesības ierakstīt inspekcijas ziņojumā savas piezīmes. Inspekcijas ziņojumu paraksta inspektors, kas to ir sagatavojis, un ES kuģa kapteinis.
 Pirms nokāpšanas no kuģa pilnvarotie inspektori izdod ES kuģa kapteinim inspekcijas ziņojuma kopiju. Pārkāpuma gadījumā pārkāpuma paziņojuma kopiju nosūta arī ES, kā paredzēts VIII nodaļā.
 4. Inspekcija ostā, ja veic izkraušanu un pārkraušanu citā kuģī
 ES kuģus, kuri Maurīcijas ūdeņos gūto nozveju izkrauj vai pārkrauj citā kuģī, Maurīcijas ostā inspicē Maurīcijas inspektori, kurus var skaidri identificēt kā tādus, kas ir pilnvaroti veikt zvejas kontroli.
 Inspektoriem pirms inspekcijas uzsākšanas jāuzrāda personu apliecinošs dokuments un inspektora apliecība. Maurīcijas inspektori neuzturas uz ES kuģa ilgāk, nekā tas vajadzīgs inspekcijas uzdevumu veikšanai, un veic inspekciju tādā veidā, kas minimāli ietekmē kuģi, izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī un kravu.
 Katras inspekcijas beigās inspektori sagatavo inspekcijas ziņojumu. ES kuģa kapteinim ir tiesības ierakstīt inspekcijas ziņojumā savas piezīmes. Inspekcijas ziņojumu paraksta inspektors, kas to ir sagatavojis, un ES kuģa kapteinis.
 Maurīcijas inspektori inspekcijas beigās izdod ES kuģa kapteinim inspekcijas ziņojuma kopiju.
 VII NODAĻA
 SATELĪTNOVĒROŠANAS SISTĒMA (VMS)
 1. Kuģu atrašanās vietas ziņojumi un VMS sistēma
 Atļauju saņēmušajiem ES kuģiem jābūt aprīkotiem ar satelītnovērošanas sistēmu (Vessel Monitoring System jeb VMS), kas nodrošina automātisku un pastāvīgu to atrašanās vietas paziņošanu reizi stundā kuģa karoga valsts Zvejas uzraudzības centram (FMC).
 Katrs atrašanās vietas ziņojums satur:
 a)
 kuģa identifikācijas datus;
 b)
 nesenāko kuģa ģeogrāfisko atrašanās vietu (ģeogrāfiskais garums un platums), kuras noteikšanas kļūda nepārsniedz 500 m un ticamības intervāls ir 99 %;
 c)
 atrašanās vietas reģistrēšanas datumu un laiku;
 d)
 kuģa ātrumu un kursu.
 Katrs atrašanās vietas ziņojums jāsagatavo šā pielikuma 4. papildinājumā norādītajā formātā.
 Pirmo reģistrēto atrašanās vietu pēc ieiešanas Maurīcijas ūdeņos apzīmē ar kodu “ENT”. Visas turpmākās atrašanās vietas apzīmē ar kodu “POS”, izņemot pirmo reģistrēto atrašanās vietu pēc iziešanas no Maurīcijas ūdeņiem, kuru apzīmē ar kodu “EXI”. Karoga valsts FMC nodrošina atrašanās vietas ziņojumu automātisku apstrādi un, vajadzības gadījumā, to elektronisku pārsūtīšanu. Ziņojumus par atrašanās vietu reģistrē drošā veidā un glabā trīs gadus.
 2. Kuģa datu pārraidīšana VMS sistēmas nedarbošanās gadījumā
 Kapteinim ir pienākums vienmēr nodrošināt viņa kuģa VMS sistēmas uzturēšanu pilnā darba kārtībā un atrašanās vietas ziņojumu pareizu nosūtīšanu karoga valsts FMC.
 ES kuģiem, kuru VMS sistēmas ir bojātas, nav atļauts ieiet Maurīcijas ūdeņos. Ja VMS sistēma pārstāj darboties, jau atrodoties Maurīcijas ūdeņos, kuģa VMS sistēmu saremontē reisa beigās vai aizstāj piecpadsmit (15) darbdienu laikā. Pēc minētā termiņa beigām kuģim vairs nav atļauts zvejot Maurīcijas ūdeņos.
 Kuģiem, kuri zvejo Maurīcijas ūdeņos un kuru VMS sistēma ir bojāta, savi atrašanās vietas ziņojumi jānosūta karoga valsts un Maurīcijas FMC pa e-pastu vai faksu vismaz reizi divās stundās un jānorāda visa obligātā informācija.
 3. Atrašanās vietas ziņojumu droša nosūtīšana Maurīcijai
 Karoga valsts FMC automātiski nosūta attiecīgo kuģu atrašanās vietas ziņojumus Maurīcijas FMC. Karoga valsts un Maurīcijas FMC apmainās ar savām e-pasta adresēm, ko izmanto saziņai, un nekavējoties informē viena otru par izmaiņām šajās adresēs.
 Atrašanās vietas ziņojumus pārsūta starp karoga valsts un Maurīcijas FMC, izmantojot drošu elektronisko sakaru sistēmu.
 Maurīcijas FMC nekavējoties informē karoga valsts FMC un ES par jebkādiem traucējumiem zvejas atļauju saņēmuša kuģa turpmāku atrašanās vietas ziņojumu saņemšanā, ja attiecīgais kuģis nav paziņojis par savu iziešanu no Maurīcijas ūdeņiem.
 4. Sakaru sistēmas traucējumi
 Maurīcija nodrošina sava elektroniskā aprīkojuma sadarbspēju ar karoga valsts FMC un nekavējoties informē ES par traucējumiem saistībā ar atrašanās vietas ziņojumu nosūtīšanu un saņemšanu, lai pēc iespējas drīzāk rastu tehnisku risinājumu. Visu iespējamo domstarpību atrisināšanai sasauc Apvienoto komiteju.
 Kapteinis ir atbildīgs par visām konstatētām kuģa VMS sistēmas manipulācijām, kuru nolūks ir traucēt tās darbību vai viltot atrašanās vietas ziņojumus. Par visiem pārkāpumiem piemēro Maurīcijas spēkā esošajos tiesību aktos paredzētās sankcijas.
 5. Atrašanās vietas ziņojumu biežuma pārskatīšana
 Balstoties uz dokumentāriem pierādījumiem par pārkāpumu, Maurīcija var pieprasīt karoga valsts FMC (nosūtot šāda pieprasījuma kopiju arī ES) uz noteiktu izmeklēšanas laiku samazināt kuģa atrašanās vietas ziņojumu nosūtīšanas intervālu līdz trīsdesmit minūtēm. Maurīcijai šāds dokumentārais pierādījums ir jānosūta karoga valsts FMC un ES. Karoga valsts FMC nekavējoties nosūta Maurīcijai atrašanās vietas ziņojumus, ievērojot jauno nosūtīšanas biežumu.
 Maurīcijas FMC tūlīt paziņo karoga valsts Zvejas uzraudzības centram un Eiropas Komisijai par inspekcijas procedūras beigšanu.
 Noteiktā izmeklēšanas perioda beigās Maurīcija informē karoga valsts FMC un ES par vajadzīgo uzraudzību.
 VIII NODAĻA
 PĀRKĀPUMI
 Ja netiek ievēroti Protokola noteikumi, dzīvo jūras resursu pārvaldības un saglabāšanas pasākumi vai Maurīcijas tiesību akti zivsaimniecības jomā, par to var sodīt, uzliekot naudassodu, apturot, atsaucot vai neatjaunojot kuģa zvejas atļauju.
 1. Pārkāpumu noformēšana
 Jebkurš pārkāpums, ko saskaņā ar šā pielikuma noteikumiem zvejas atļauju saņēmis ES kuģis izdarījis Maurīcijas ūdeņos, jānorāda (inspekcijas) ziņojumā.
 Ja veic inspekciju uz kuģa, kapteiņa paraksts inspekcijas ziņojumā neskar kuģa īpašnieka tiesības aizstāvēties saistībā ar konstatēto pārkāpumu. Ja kapteinis atsakās parakstīt inspekcijas ziņojumu, viņš inspekcijas ziņojumā ieraksta atteikšanās iemeslus un frāzi “atteikšanās parakstīt”.
 Attiecībā uz pārkāpumu, ko zvejas atļauju saņēmis ES kuģis izdarījis Maurīcijas ūdeņos, paziņojumu par noteikto pārkāpumu un attiecīgām sankcijām, kas noteiktas kapteinim vai zvejas uzņēmumam, tieši nosūta kuģa īpašniekam, ievērojot procedūras, kas paredzētas Maurīcijas tiesību aktos zivsaimniecības jomā. Paziņojuma kopiju 72 stundu laikā nosūta kuģa karoga valstij un ES.
 2. Kuģa aizturēšana
 Ikvienam pārkāpumu izdarījušam ES kuģim var pieprasīt pārtraukt zvejas darbības un – ja kuģis atrodas jūrā – atgriezties Maurīcijas ostā, ja Maurīcijas tiesību akti paredz šādus pasākumus attiecībā uz konstatēto pārkāpumu.
 Maurīcija ne vēlāk kā 24 stundu laikā paziņo ES par zvejas atļauju saņēmuša ES kuģa aizturēšanu. Paziņojumā norāda kuģa arestēšanas un/vai aizturēšanas iemeslus.
 Pirms jebkādu pasākumu veikšanas attiecībā uz kuģi, kapteini, apkalpi vai kravu, izņemot pierādījumu saglabāšanai nepieciešamos pasākumus, Maurīcija izraugās izmeklētāju un pēc ES pieprasījuma vienas darbdienas laikā pēc paziņojuma par kuģa aizturēšanu organizē informatīvu sanāksmi, lai noskaidrotu apstākļus, kuru dēļ kuģis tika aizturēts, un informētu par iespējamiem turpmākiem pasākumiem. Šajā informatīvajā sanāksmē var piedalīties kuģa karoga valsts pārstāvis un kuģa īpašnieka pārstāvis.
 3. Sankcijas par pārkāpumu un izlīguma procedūra
 Sankcijas par konstatēto pārkāpumu nosaka saskaņā ar Maurīcijas spēkā esošajiem tiesību aktiem.
 Ja kuģa īpašnieks neakceptē naudassodus, pirms tiesvedības procesa sākšanas Maurīcijas iestādes un ES kuģis uzsāk izlīguma procedūru, lai jautājumu atrisinātu, panākot izlīgumu. Šajā izlīguma procedūrā var piedalīties kuģa karoga valsts pārstāvis. Izlīguma procedūru pabeidz ne vēlāk kā 72 stundu laikā pēc paziņojuma par kuģa aizturēšanu.
 4. Tiesvedības process un bankas garantija
 Ja iepriekš minēto izlīgumu nav izdevies panākt un pārkāpums ir nodots izskatīšanai kompetentā tiesas iestādē, pārkāpumu izdarījušā kuģa īpašnieks iemaksā bankas garantiju Maurīcijas izraudzītā bankā, un garantijas summa, kuru nosaka Maurīcija, sedz visas ar kuģa aizturēšanu saistītās izmaksas, aplēsto naudassodu un iespējamās kompensācijas summu. Bankas garantija nav atgūstama līdz tiesvedības procesa beigām.
 Bankas garantiju atbrīvo un nekavējoties atmaksā kuģa īpašniekam pēc sprieduma pasludināšanas:
 a)
 pilnā apmērā, ja nav noteiktas nekādas sankcijas;
 b)
 daļēji, t. i., izmaksā starpību, ja sankcija ir naudassods, kas nepārsniedz drošības naudas summu.
 Maurīcija informē ES par tiesvedības procesa rezultātiem 8 dienu laikā pēc sprieduma pasludināšanas.
 5. Kuģa un apkalpes atbrīvošana
 Kuģis un tā apkalpe drīkst atstāt ostu, tiklīdz ir izpildītas izlīguma procedūras rezultātā noteiktās sankcijas vai iemaksāta bankas garantija.
 IX NODAĻA
 JŪRNIEKU NODARBINĀŠANA
 1. Nodarbināmo jūrnieku skaits
 Veicot darbības Maurīcijas ūdeņos, ES flote nodarbina desmit (10) kvalificētus Maurīcijas jūrniekus. ES kuģu īpašnieki cenšas rast papildu iespējas Maurīcijas jūrnieku nodarbināšanai.
 Nenodarbināšana gadījumā kuģu īpašnieki samaksā vienreizēju summu, kas līdzvērtīga zvejas laikā Maurīcijas ūdeņos nenodarbināto jūrnieku algai. Ja zveja ilgst mazāk par vienu mēnesi, kuģu īpašnieku pienākums ir samaksāt summu, kas atbilst viena mēneša algai.
 2. Jūrnieku darba līgumi
 Darba līgumu sadarbībā ar Maurīciju sagatavo kuģa īpašnieks vai viņa pārstāvis un jūrnieks, kuru vajadzības gadījumā pārstāv arodbiedrība. Jo īpaši tajā nosaka dienu un ostu, kurā jūrnieks stājas darbā uz kuģa.
 Šajos līgumos jūrniekiem ir paredzētas attiecīgās sociālā nodrošinājuma garantijas Maurīcijā, ietverot dzīvības, veselības un nelaimes gadījumu apdrošināšanu.
 Katrs līguma parakstītājs saņem vienu tā eksemplāru.
 Maurīcijas jūrniekiem piešķir Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) deklarācijā paredzētās darba pamattiesības. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas tiesību faktisku atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām.
 3. Jūrnieku darba samaksa
 Maurīcijas jūrnieku algu maksā kuģa īpašnieks. To nosaka pirms zvejas atļaujas izdošanas un pēc savstarpējas vienošanās starp kuģa īpašnieku un viņa pārstāvi Maurīcijā.
 Darba alga nevar būt mazāka par valsts kuģu apkalpēm noteikto darba algu, un tai ir jāatbilst ILO prasībām.
 4. Jūrnieku pienākumi
 Jūrnieks piesakās kuģa kapteinim, kas viņu iekļāvis apkalpē, iepriekšējā dienā pirms līgumā paredzētās darbā stāšanās dienas. Kapteinis paziņo jūrniekam darbā stāšanās dienu un laiku. Ja jūrnieks atsakās no darba piedāvājuma vai nepiesakās paredzētajai darbā stāšanās dienā un laikā, jūrnieka darba līgumu uzskata par anulētu un kuģa īpašnieks tiek automātiski atbrīvots no pienākuma nodarbināt attiecīgo jūrnieku. Šādā gadījumā kuģa īpašniekam nepiemēro naudassodu vai kompensācijas maksājumus.
 X NODAĻA
 1. Zvejas darbību novērošana
 Novērotāju programma atbilst noteikumiem, kas paredzēti IOTC (Indijas okeāna tunzivju komisija) pieņemtajās rezolūcijās
 2. Izraudzītie kuģi un novērotāji
 Maurīcijas iestādes sagatavo sarakstu ar kuģiem, kas izraudzīti novērotāja uzņemšanai uz kuģa. Šo sarakstu atjaunina. Tiklīdz saraksts ir gatavs, to nosūta Eiropas Komisijai.
 Maurīcijas iestādes ne vēlāk kā piecpadsmit (15) dienas pirms novērotāja plānotās ierašanās dienas paziņo attiecīgajiem kuģu īpašniekiem tā norīkotā novērotāja vārdu, kas jāuzņem uz kuģa.
 Laiks, ko novērotājs pavada uz kuģa, nepārsniedz viņa uzdevumu izpildei vajadzīgo laiku.
 3. Novērotāja darba alga
 Novērotāju algu maksā un sociālās iemaksas veic Maurīcijas iestādes.
 4. Nosacījumi par uzturēšanos uz kuģa
 Nosacījumus, ar kādiem novērotājs uzturas uz kuģa, jo īpaši laiku, ko viņš pavada uz kuģa, nosaka pēc savstarpējas vienošanās starp kuģa īpašnieku vai viņa pārstāvi un Maurīciju.
 Novērotājam uz kuģa ir virsnieka statuss. Tomēr, izmitinot novērotāju uz kuģa, ņem vērā kuģa tehniskās iespējas.
 Izdevumus par novērotāja uzturēšanos un ēdināšanu uz kuģa sedz kuģa īpašnieks.
 Kapteinis veic visus pasākumus, kas ir viņa atbildības jomā, lai nodrošinātu novērotāja fizisko drošību un labklājību.
 Novērotāju rīcībā nodod visus līdzekļus, kas vajadzīgi viņa pienākumu izpildei. Viņiem nodrošina piekļuvi sakaru līdzekļiem un dokumentiem uz kuģa un ar kuģa zvejas darbībām saistītajiem dokumentiem, jo īpaši zvejas žurnālam, saldēšanas žurnālam un navigācijas žurnālam, kā arī tām kuģa vietām, kuras ir tieši saistītas ar viņu uzdevumiem.
 5. Novērotāja uzkāpšana uz kuģa un nokāpšana no tā
 Novērotāju uzņem uz kuģa tā īpašnieka izvēlētā ostā.
 Kuģa īpašnieks vai viņa pārstāvis desmit (10) dienas pirms novērotāja uzņemšanas uz kuģa paziņo Maurīcijai dienu, laiku un ostu, kurā novērotāju paredzēts uzņemt uz kuģa. Ja novērotāju uz kuģa uzņem ārvalsts ostā, viņa ceļa izdevumus līdz iekāpšanas ostai sedz kuģa īpašnieks.
 Ja novērotājs neierodas 12 stundu laikā pēc paredzētās dienas un laika, kuģa īpašnieks tiek automātiski atbrīvots no pienākuma uzņemt šādu novērotāju.
 Kuģis var brīvi atstāt ostu un uzsākt zvejas darbības.
 Ja novērotājs neizkāpj no kuģa Maurīcijas ostā, kuģa īpašnieks sedz uzturēšanās un ēdināšanas izmaksas, kamēr novērotājs gaida izlidošanas reisu.
 6. Novērotāja uzdevumi
 Atrodoties uz kuģa, novērotājs:
 a)
 veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nepārtrauktu vai nekavētu zvejas darbību norisi;
 b)
 saudzīgi izturas pret materiāliem un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa;
 c)
 ievēro konfidencialitāti attiecībā uz visiem ar kuģi saistītajiem dokumentiem.
 Novērotāji vismaz reizi nedēļā, kamēr kuģis zvejo Maurīcijas ūdeņos, pa radio, faksu vai e-pastu paziņo savus novērojumus, tostarp uz kuģa paturēto nozvejas un piezvejas apjomu, kā arī citu iestādes pieprasīto informāciju.
 7. Novērotāja ziņojums
 Pirms nokāpšanas no kuģa novērotājs iepazīstina kuģa kapteini ar savu novērojumu ziņojumu. Kuģa kapteinim ir tiesības ierakstīt novērotāja ziņojumā savas piezīmes. Ziņojumu paraksta novērotājs un kapteinis. Kapteinis saņem novērotāja ziņojuma kopiju.
 Novērotājs nodod savu ziņojumu Maurīcijai, kas piecpadsmit (15) darbdienu laikā pēc novērotāja nokāpšanas no kuģa nosūta vienu kopiju ES.
 Šā pielikuma papildinājumi
 1.
 Papildinājums Nr. 1. Zvejas atļaujas pieprasījuma veidlapa
 2.
 Papildinājums Nr. 2. Tehnisko datu lapas
 3.
 Papildinājums Nr. 3. Zvejas žurnāls
 4.
 Papildinājums Nr. 4. VMS atrašanās vietas ziņojuma formāts
 5.
 Papildinājums Nr. 5. Nozvejas ziņojuma veidlapa
 1. papildinājums
 ĀRVALSTU ZVEJAS KUĢU LICENCES PIETEIKUMS
 Pieprasītāja vārds, uzvārds: ...
 Pieprasītāja adrese: ...
 Kuģu fraktētāju vārds un adrese, ja tie atšķiras no iepriekšminētajiem: ...
 Pārstāvja Maurīcijā vārds un adrese: ...
 Kuģa vārds: ...
 Kuģa tips: ...
 Reģistrācijas valsts: ...
 Reģistrācijas osta un numurs: ...
 Zvejas kuģa ārējā identifikācija: ...
 Radioizsaukuma signāls un frekvence: ...
 Kuģa faksa numurs: ...
 Kuģa garums: ...
 Kuģa platums: ...
 Dzinēja tips un jauda: ...
 Kuģa reģistrētā bruto tilpība: ...
 Kuģa reģistrētā neto tilpība: ...
 Minimālais apkalpes locekļu skaits: ...
 Praktizētais zvejas veids: ...
 Ierosinātās zivju sugas:
 Prasītais derīguma termiņš: ...
 Apliecinu, ka sniegtā informācija ir patiesa.
 Datums: ... Paraksts:
 2. papildinājums
 TEHNISKO DATU LAPA: TUNZIVJU SEINERI UN KUĢI ZVEJAI AR DREIFĒJOŠĀM ĀĶU JEDĀM
 1)
 Maurīcijas ūdeņi
 —
 Tālāk par piecpadsmit (15) jūras jūdzēm no bāzes līnijas, lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz mazapjoma amatierzvejniecībām Maurīcijā.
 2)
 Atļautie zvejas rīki
 —
 Riņķvads
 —
 Kuģis zvejai ar dreifējošām āķu jedām
 3)
 Piezveja
 —
 Atbilstība IOTC rezolūcijām
 4)
 Atļautā tilpība/maksas
 Zvejas atļauju saņēmušo kuģu skaits
 — Okeāna zvejas tunzivju seineri: 41
 — Kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām: 45
 Ikgadējais avansa maksājums
 —
 3 710 euro okeāna zvejas tunzivju seinerim par 106 tonnām tālu migrējošo sugu un saistīto sugu nozvejas
 —
 3 150 euro kuģim zvejai ar dreifējošām āķu jedām > 100 GT par 90 tonnām tālu migrējošo sugu un saistīto sugu nozvejas
 —
 1 750 euro kuģim zvejai ar dreifējošām āķu jedām < 100 GT par 50 tonnām tālu migrējošo sugu un saistīto sugu nozvejas
 Papildu maksa
 35 euro par nozvejotu tonnu
 5)
 Maurīcijas jūrnieki
 —
 10 jūrnieki vai kompensācijas izmaksa (atsaucoties uz pielikuma IX nodaļu)
 3. papildinājums
 NOZVEJAS ZIŅOJUMA VEIDLAPA
 Statement of catch form for tuna seiners/Fiche de déclaration de captures pour thoniers senneurs
 DEPART/SALIDA/DEPARTURE
 ARRIVEE/LLEGADA/ARRIVAL
 NAVIRE/BARCO/VESSEL
 PATRON/PATRON/MASTER
 FEUILLE
 PORT/PUERTO/PORT DATE/FECHA/DATE HEURE/HORA/HOUR LOCH/CORREDERA/LOCH
 PORT/PUERTO/PORT DATE/FECHA/DATE HEURE/HORA/HOUR LOCH/CORREDERA/LOCH
 HOJA/SHEET No
 DATE
 FECHA
 DATE
 POSITION (chaque calée ou midi)
 POSICION (cada lance o mediadia)
 POSITION (each set or midday)
 CALEE
 LANCE
 SET
 CAPTURE ESTIMEE
 ESTIMACION DE LA CAPTURA
 ESTIMATED CATCH
 ASSOCIATION
 ASSOCIACION
 ASSOCIATION
 COMMENTAIRES
 OBSERVATIONES
 COMMENTS
 COURANT
 CORRIENTE
 CURRENT
 1
 ALBACORE
 RABIL
 YELLOWFIN
 2
 LISTAO
 LISTADO
 SKIPJACK
 3
 PATUDO
 PATUDO
 BIGEYE
 AUTRE ESPECE préciser le/les nom(s)
 OTRA ESPECIE dar el/los nombre(s)
 OTHER SPECIES give name(s)
 REJETS préciser le/les nom(s)
 DESCARTES dar el/los nombre(s)
 DISCARDS give name(s)
 Route/Recherche, problèmes divers, type d’épave (naturelle/artificielle, balisée, bateau), prise accessoire, taille du banc, autres associations, ...
 Ruta/Busca, problemas varios, tipo de objeto (natural/artificial, con baliza, barco), captura accesoria, talla del banco, otras asociaciones, ...
 Steaming/Searching, miscellaneous problems, log type (natural/artificial, with radio beacon, vessel), by catch, school size, other associations, ...
 Taille
 Talla
 Size
 Capture
 Captura
 Catch
 Taille
 Talla
 Size
 Capture
 Captura
 Catch
 Taille
 Talla
 Size
 Capture
 Captura
 Catch
 Nom
 Nombre
 Name
 Taille
 Talla
 Size
 Capture
 Captura
 Catch
 Nom
 Nombre
 Name
 Taille
 Talla
 Size
 Capture
 Captura
 Catch
 Une calée par ligne/Uno lance cada línea/One set by line
 SIGNATURE DATE
 ZVEJAS ŽURNĀLS (IOTC VEIDLAPAS)
 4. papildinājums
 VMS ATRAŠANĀS VIETAS ZIŅOJUMA FORMĀTS
 Vms ziņojumi ziņojums par atrašanās vietu
 Datu elements
 Kods
 Obligāti/fakultatīvi dati
 Saturs
 Ieraksta sākums
 SR
 M
 Sistēmas dati: apzīmē ieraksta sākumu
 Saņēmējs
 AD
 M
 Ziņojuma dati: saņēmējs. Norāda valsts ISO trīsburtu kodu
 Sūtītājs
 FR
 M
 Ziņojuma dati: sūtītājs. Norāda valsts ISO trīsburtu kodu
 Karoga valsts
 FS
 O
 Ziņojuma dati: karoga valsts
 Ziņojuma tips
 TM
 M
 Ziņojuma dati: ziņojuma tips [ENT, POS, EXI]
 Radio izsaukuma signāls
 RC
 M
 Kuģa dati: kuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls
 Līgumslēdzējas puses iekšējais atsauces numurs
 IR
 O
 Kuģa dati: līgumslēdzējas puses unikāls numurs (karoga valsts ISO trīsburtu kods, aiz kura norādīts numurs)
 Ārējais reģistrācijas numurs
 XR
 M
 Kuģa dati: kuģa borta numurs
 Ģeogrāfiskais platums
 LA
 M
 Kuģa atrašanās vieta grādos un minūtēs N/S DDMM (WGS-84)
 Ģeogrāfiskais garums
 LO
 M
 Kuģa atrašanās vieta grādos un minūtēs E/W DDDMM (WGS-84)
 Kurss
 CO
 M
 Kuģa kurss 360° skalā
 Ātrums
 SP
 M
 Kuģa ātrums decimālmezglos
 Datums
 DA
 M
 Atrašanās vietas dati: kuģa atrašanās vietas reģistrēšanas datums UTC (GGGGMMDD)
 Laiks
 TI
 M
 Atrašanās vietas dati: kuģa atrašanās vietas reģistrēšanas laiks UTC (HHMM)
 Ieraksta beigas
 ER
 M
 Sistēmas dati: apzīmē ieraksta beigas
 O
 –
 obligāts datu elements;
 F
 –
 fakultatīvs datu elements
 Datus pārraida pēc šāda parauga:
 1.
 rakstzīmes atbilst ISO 8859,1 standartam
 2.
 pārraides sākumu apzīmē ar divkāršu slīpsvītru (//) un kodu SR,
 3.
 katru datu elementu identificē ar tā kodu un atdala no citiem datu elementiem ar divkāršu slīpsvītru (//)
 4.
 datu elementa kodu no datiem atdala ar vienu slīpsvītru (/),
 5.
 pārraides beigas apzīmē ar divkāršu slīpsvītru (//) un kodu ER,
 6.
 fakultatīvie datu elementi jānorāda starp ieraksta sākumu un beigām.
 5. papildinājums
 NOZVEJAS ZIŅOJUMA VEIDLAPA
 Statement of catch form for tuna seiners/Fiche de déclaration de captures pour thoniers senneurs
 DEPART/SALIDA/DEPARTURE
 ARRIVEE/LLEGADA/ARRIVAL
 NAVIRE/BARCO/VESSEL
 PATRON/PATRON/MASTER
 FEUILLE
 PORT/PUERTO/PORT DATE/FECHA/DATE HEURE/HORA/HOUR LOCH/CORREDERA/LOCH
 PORT/PUERTO/PORT DATE/FECHA/DATE HEURE/HORA/HOUR LOCH/CORREDERA/LOCH
 HOJA/SHEET No
 DATE
 FECHA
 DATE
 POSITION (chaque calée ou midi)
 POSICION (cada lance o mediadia)
 POSITION (each set or midday)
 CALEE
 LANCE
 SET
 CAPTURE ESTIMEE
 ESTIMACION DE LA CAPTURA
 ESTIMATED CATCH
 ASSOCIATION
 ASSOCIACION
 ASSOCIATION
 COMMENTAIRES
 OBSERVATIONES
 COMMENTS
 COURANT
 CORRIENTE
 CURRENT
 1
 ALBACORE
 RABIL
 YELLOWFIN
 2
 LISTAO
 LISTADO
 SKIPJACK
 3
 PATUDO
 PATUDO
 BIGEYE
 AUTRE ESPECE préciser le/les nom(s)
 OTRA ESPECIE dar el/los nombre(s)
 OTHER SPECIES give name(s)
 REJETS préciser le/les nom(s)
 DESCARTES dar el/los nombre(s)
 DISCARDS give name(s)
 Route/Recherche, problèmes divers, type d’épave (naturelle/artificielle, balisée, bateau), prise accessoire, taille du banc, autres associations, ...
 Ruta/Busca, problemas varios, tipo de objeto (natural/artificial, con baliza, barco), captura accesoria, talla del banco, otras asociaciones, ...
 Steaming/Searching, miscellaneous problems, log type (natural/artificial, with radio beacon, vessel), by catch, school size, other associations, ...
 Taille
 Talla
 Size
 Capture
 Captura
 Catch
 Taille
 Talla
 Size
 Capture
 Captura
 Catch
 Taille
 Talla
 Size
 Capture
 Captura
 Catch
 Nom
 Nombre
 Name
 Taille
 Talla
 Size
 Capture
 Captura
 Catch
 Nom
 Nombre
 Name
 Taille
 Talla
 Size
 Capture
 Captura
 Catch
 Une calée par ligne/Uno lance cada línea/One set by line
 SIGNATURE DATE


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Avviż Legali Importanti
 |
 52005PC0161
 Proposta għal deċiżjoni tal-Kunsill dwar il-projbizzjoni provviżorja ta’ l-użu u l-bejgħ fl-Awstrija ta’ qamħirrum ġenetikament modifikat (Zea mays L. line T25) skond id-Direttiva 2001/18/KE /* KUMM/2005/0161 finali */
 Brussel 26.4.2005KUMM(2005) 161 finali.Proposta għalDEĊIŻJONI TAL-KUNSILLdwar il-projbizzjoni provviżorja ta’ l-użu u l-bejgħ fl-Awstrija ta’ qamħirrum ġenetikament modifikat ( Zea mays L . line T25) skond id-Direttiva 2001/18/KE..(preżentata mill-Kummissjoni)MEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONI1. Dwar it-tqegħid fis-suq tal-qamħirrum ġenetikament modifikat (Zea mays L. line T25 ) , ġie deċiż bid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 98/293/KE tat-22 ta’ April 1998, skond id-Direttiva tal-Kunsill 90/220/KEE, li jingħata l-kunsens għat-tqegħid fis-suq tal-prodott.2. Fit-3 ta’ Awwissu ta’ l-1998 l-awtoritajiet Franċiżi taw il-kunsens għat-tqegħid fis-suq ta’ dak il-prodott.3. Skond l-Artikolu 35(1) tad-Direttiva 2001/18/KE li ssostitwiet id-Direttiva 90/220/KEE, proċeduri fir-rigward ta’ notifiki dwar it-tqegħid fis-suq ta’ organiżmi ġenetikament modifikati li kienu għadhom ma tlestewx sas-17 ta’ Ottubru 2002 huma suġġetti għad-dispożizzjonijiet tad-Direttiva 2001/18/KE.4. Skond l-Artikolu 16 tad-Direttiva 90/220/KEE, l-awtoritajiet Awstrijaċi nfurmaw lill-Kummissjoni fit-8 ta’ Mejju 2000 bid-deċiżjoni tagħhom li tipprojbixxi provviżorjament għal sentejn l-użu u l-bejgħ tal-qamħirrum ġenetikament modifikat in kwistjoni u tat raġunijiet għal dan.5. Il-Kumitat Xjentifiku dwar il-Pjanti kkunsidra li l-informazzjoni ppreżentata mill-Awstrija ma kkostitwietx evidenza xjentifika ġdida ta’ rilevanza li ma kinitx ttieħdet in konsiderazzjoni waqt l-evalwazzjoni oriġinali tar-rapport u li tagħti lok għal reviżjoni ta’ l-opinjoni oriġinali tagħha dwar dan il-prodott.6. Fid-9 ta’ Jannar kif ukoll fid-9 u s-17 ta’ Frar 2004 l-Awstrija ppreżentat lill-Kummissjoni informazzjoni addizzjonali biex issostni l-miżuri nazzjonali dwar il-linja tal-qamħirrum T25.7. L-Awtorità Ewropea għas-Sigurtà ta’ l-Ikel tikkunsidra li l-informazzjoni ppreżentata mill-Awstrija ma tikkostitwix evidenza xjentifika ġdida li tinvalida l-valutazzjoni tar-riskji għall-ambjent tal-linja tal-qamħirrum T25 u li għalhekk tiġġustifika l-projbizzjoni ta’ l-użu u l-bejgħ ta’ dan il-prodott fl-Awstrija.8. Taħt dawn iċ-ċirkostanzi l-Artikolu 23 tad-Direttiva 2001/18/KE jirrikjedi li l-Kummissjoni tieħu deċiżjoni skond il-proċeduri stipulati fl-Artikolu 30(2) tad-Direttiva għal liema l-Artikoli 5 u 7 tad-Deċiżjoni 1999/468/KE ser japplikaw, wara li tikkunsidra d-dispożizzjonijiet ta’ l-Artikolu 8 tiegħu.9. Billi kemm il-Kumitat Xjentifiku dwar il-Pjanti kif ukoll l-EFSA ikkunsidraw li l-prodott ma jikkostitwix riskju għas-saħħa tal-bniedem jew ta’ l-ambjent, il-Kummissjoni ħejjiet abbozz tad-Deċiżjoni li titlob lill-Awstrija tirrevoka l-miżuri tagħha dwar il-linja tal-qamħirrum T25.10. L-abbozz tad-Deċiżjoni ġie ppreżentat, skond l-Artikolu 5(2) tad-Deċiżjoni 1999/468/KE, għal opinjoni, lill-Kumitat stabbilit taħt l-Artikolu 30 tad-Direttiva 2001/18/KE.11. L-ebda opinjoni ma’ ġiet mogħtija mill-Kumitat, wara l-konsultazzjoni, fid-29 ta’ Novembru 2004, li titlob li, l-Kummissjoni, skond l-Artikolu 5(4) tad-Deċiżjoni 1999/468/KE, ser, bla dewmien, tippreżenta lill-Kunsill proposta relatata għall-miżuri li jridu jittieħdu u ser tinforma lill-Parlament Ewropew.12. L-Artikolu 5(6) tad-Deċiżjoni 1999/468/KE jipprovdi li l-Kunsill jista’, fejn xieraq b’rigward ta’ kull tali pożizzjoni, att b’maġġoranza kkwalifikata f’perijodu ta’ tliet xhur fi qbil ma’ l-Artikolu 30(2) tad-Direttiva 2001/18/KE. Jekk f’dak il-perijodu ta’ tliet xhur, il-Kunsill indika b’ maġġoranza kkwalifikata li topponi tali proposta, il-Kummissjoni ser teżaminah mill-ġdid, waqt li jekk, fl-iskadenza ta’ dak il-perijodu l-Kunsill ma jkunx għadu adotta l-att ta’ implimentazzjoni propost jew indika l-oppożizzjoni tiegħu, l-att ta’ implimentazzjoni propost ser jiġi adottat mill-Kummissjoni.Proposta għalDEĊIŻJONI TAL-KUNSILLdwar il-projbizzjoni provviżorja ta’ l-użu u l-bejgħ fl-Awstrija ta’ qamħirrum ġenetikament modifikat ( Zea mays L . line T25) skond id-Direttiva 2001/18/KE(Test b’rilevanza għaż-ŻEE)(It-test bil-Ġermaniż biss huwa awtentiku)IL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA,Wara li kkunsidra t-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea,Wara li kkunsidra d-Direttiva 2001/18/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-12 ta’ Marzu 2001 dwar ir-rilaxx maħsub fl-ambjent ta’ organiżmi ġenetikament modifikati u li tirrevoka d-Direttiva tal-Kunsill 90/220/KEE[1], u b’mod partikulari l-Artikolu 23(2) tagħha,Wara li kkunsidra l-proposta tal-Kummissjoni,Billi:(1) Bid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 98/293/KE tat-22 ta’ April 1998 dwar it-tqegħid fis-suq tal-qamħirrum ġenetikament modifikat (Zea mays L. T25), skond id-Direttiva tal-Kunsill 90/220/KEE[2] ġie deċiż li jingħata l-kunsens għat-tqegħid fis-suq tal-prodott.(2) Fit-3 ta’ Awwissu ta’ l-1998 l-awtoritajiet Franċiżi taw il-kunsens għat-tqegħid fuq is-suq ta’ dak il-prodott.(3) Skond l-Artikolu 35(1) tad-Direttiva 2001/18/KE li ssostitwiet id-Direttiva 90/220/KEE[3] proċeduri fir-rigward ta’ notifiki dwar it-tqegħid fis-suq ta’ organiżmi ġenetikament modifikati li għadhom ma ntemmux sas-17 ta’ Ottubru 2002 huma suġġetti għad-dispożizzjonijiet tad-Direttiva 2001/18/KE.(4) Fit-8 ta’ Mejju 2000 l-Awstrija għarrfet il-Kummissjoni bid-deċiżjoni tagħha li tipprojbixxi provviżorjament l-użu u l-bejgħ ta’ dan il-qamħirrum ġenetikament modifikat u tat raġunijiet għal dan skond l-Artikolu 16(1) tad-Direttiva 90/220/KEE.(5) Il-Kumitat Xjentifiku dwar il-Pjanti kkunsidra li l-informazzjoni ppreżentata mill-Awstrija ma kienx fiha evidenza xjentifika ġdida ta’ rilevanza li ma kinitx ittieħdet in konsiderazzjoni waqt il-valutazzjoni oriġinali tar-rapport u li tagħti lok għal reviżjoni ta’ l-opinjoni oriġinali tagħha dwar dan il-prodott.(6) Fid-9 ta’ Jannar kif ukoll fid-9 u s-17 ta’ Frar 2004 l-Awstrija ppreżentat lill-Kummissjoni informazzjoni addizzjonali biex issostni l-miżuri nazzjonali tagħha dwar il-linja tal-qamħirrum T25.(7) L-Awtorità Ewropea għas-Sigurtà ta’ l-Ikel tikkunsidra li l-informazzjoni ppreżentata mill-Awstrija ma kienx fiha evidenza xjentifika ġdida li tinvalida l-valutazzjoni tar-riskji għall-ambjent tal-linja tal-qamħirrum T25 u li għalhekk tiġġustifika l-projbizzjoni ta’ l-użu u l-bejgħ ta’ dan il-prodott fl-Awstrija.(8) Taħt dawn iċ-ċirkostanzi ma hemm l-ebda raġuni biex dan il-prodott jitqies riskju għas-saħħa tal-bniedem jew għall-ambjent.(9) L-Awstrija għandha għalhekk tirrevoka dawn il-miżuri.(10) L-ebda opinjoni ma’ ġiet mogħtija mill-Kumitat stabbilit taħt l-Artikolu 30 tad-Direttiva 2001/18/KE dwar il-miżuri stipulati fl-abbozz tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni, wara l-konsultazzjoni tal-Kumitat, fid-29 ta’ Novembru 2004, skond il-proċedura stipulata fl-Artikolu 30(2) tad-Direttiva,ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:Artikolu 1Il-miżuri meħuda mill-Awstrija sabiex ikun ipprojbit l-użu u l-bejgħ tal-qamħirrum ġenetikament modifikat awtorizzat għat-tqegħid fuq is-suq mid-Deċiżjoni 98/293/KE mhumiex ġustifikati taħt id-dispożizzjonijiet ta’ l-Artikolu 23 tad-Direttiva 2001/18/KE.Artikolu 2L-Awstrija ser tieħu l-passi meħtieġa biex tikkonforma ma’ din id-Deċiżjoni mhux aktar tard minn 20 ġurnata wara din in-notifika.Artikolu 3Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lir-Repubblika ta’ l-Awstrija.Magħmula fi Brussel,Għall-KunsillIl-President
 [1] ĠU L 106, tas-17.4.2001, p. 1.
 [2] ĠU L 131, tas-5.5.1998, p. 30.
 [3] ĠU L 117, tat-8.5.1990, p. 15.


type: contracts

text:
 23.11.2017
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 308/1
 BESLUIT VAN HET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER
 Nr. 104/2016
 van 3 juni 2016
 tot wijziging van bijlage I (Veterinaire en fytosanitaire aangelegenheden) bij de EER-overeenkomst [2017/2122]
 HET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER,
 Gezien de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte (de „EER-overeenkomst”), en met name artikel 98,
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 Uitvoeringsbesluit (EU) 2016/168 van de Commissie van 5 februari 2016 tot wijziging van de bijlagen bij Beschikking 2003/467/EG houdende erkenning van bepaalde lidstaten en delen van lidstaten als officieel tuberculosevrij, officieel brucellosevrij en officieel vrij van enzoötische boviene leukose ten aanzien van de rundveebeslagen (1) moet in de EER-overeenkomst worden opgenomen.
 (2)
 Dit besluit heeft betrekking op wetgeving inzake levende dieren, andere dan vissen en aquacultuurdieren. Wetgeving over deze aangelegenheden is niet van toepassing op IJsland, zoals vermeld in punt 2 van de inleiding van hoofdstuk I van bijlage I bij de EER-overeenkomst. Dit besluit is derhalve niet van toepassing op IJsland.
 (3)
 Dit besluit heeft betrekking op wetgeving inzake veterinaire aangelegenheden. Wetgeving inzake veterinaire aangelegenheden is niet van toepassing op Liechtenstein zolang de Overeenkomst tussen de Europese Gemeenschap en de Zwitserse Bondsstaat inzake de handel in landbouwproducten van toepassing blijft in Liechtenstein, zoals bepaald in de sectorale aanpassingen van bijlage I bij de EER-overeenkomst. Dit besluit is derhalve niet van toepassing op Liechtenstein.
 (4)
 Bijlage I bij de EER-overeenkomst dient derhalve dienovereenkomstig te worden gewijzigd,
 HEEFT HET VOLGENDE BESLUIT VASTGESTELD:
 Artikel 1
 In deel 4.2 van hoofdstuk I van bijlage I bij de EER-overeenkomst wordt in punt 70 (Beschikking 2003/467/EG van de Commissie) het volgende streepje toegevoegd:
 „—
 32016 D 0168: Uitvoeringsbesluit (EU) 2016/168 van de Commissie van 5 februari 2016 (PB L 32 van 9.2.2016, blz. 153).”.
 Artikel 2
 De in het EER-supplement bij het Publicatieblad van de Europese Unie bekend te maken tekst in de Noorse taal van Uitvoeringsbesluit (EU) 2016/168 is authentiek.
 Artikel 3
 Dit besluit treedt in werking op 4 juni 2016, op voorwaarde dat alle in artikel 103, lid 1, van de EER-overeenkomst bedoelde kennisgevingen hebben plaatsgevonden (*1).
 Artikel 4
 Dit besluit wordt bekendgemaakt in het EER-gedeelte van en in het EER-supplement bij het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Gedaan te Brussel, 3 juni 2016.
 Voor het Gemengd Comité van de EER
 De voorzitter
 Claude MAERTEN
 (1) PB L 32 van 9.2.2016, blz. 153.
 (*1) Geen grondwettelijke vereisten aangegeven.


type: wikipedia

text:
Arboretet er en botanisk have kombineret med forskning og uddannelse, der ligger i Hørsholm. Arboretet er en enhed under Skov & Landskab ved Det Biovidenskabelige Fakultet for Fødevarer, Veterinærmedicin og Naturressourcer, Københavns Universitet. Plantesamlingen rummer ca. 2.000 arter og er den største samling af planter og træer i Danmark. Grundlagt i 1936.
 Navnet stammer fra det latinske arboretum – se arboret.
 De mange træer er grundlag for fakultetets nationale og internationale forskning i træer og buskes genetiske ressourcer. Denne forskning omfatter dendrologiske, genetiske og genøkologiske forskningsprojekter.
 Arboretet tjener desuden undervisningsformål for fakultetets studerende samt som formidlingsaktivitet for offentligheden. Arboretets website er tilknyttet en omfattende database med informationer om mere end 10.000 plantearter.
 Arboretet og Forstbotanisk Have har dagligt åbent for offentligheden fra 07.30 til solnedgang; hunde må ikke medtages.
 I sommeren 2020 blev der begået hærværk i arboretet af unge mountainbikere, hvor et uberørt vildtremis blev gravet op og træer blev fældet.
 Eksterne henvisninger
 Arboretets officielle website – under Københavns Universitet
 Noter
 Parker i Danmark
 Forskningsinstitutioner i Danmark
 Arboreter
 Bygninger, konstruktioner og anlæg i Hørsholm
 Uddannelsesinstitutioner i Danmark
 Bygninger, konstruktioner og anlæg i Hørsholm Kommune
 Botaniske haver i Danmark
 Kultur i Hørsholm
 Museer ved Københavns Universitet