text:
⭐A KAPOSVÁRI KODÁLY ZOLTÁN ÁLTALÁNOS ISKOLA PÉCSI
 A KAPOSVÁRI KODÁLY ZOLTÁN ÁLTALÁNOS ISKOLA PÉCSI
 Download "A KAPOSVÁRI KODÁLY ZOLTÁN ÁLTALÁNOS ISKOLA PÉCSI"
 1 A KAPOSVÁRI KODÁLY ZOLTÁN ÁLTALÁNOS ISKOLA PÉCSI UTCAI TAGISKOLÁBAN TAPASZTALHATÓ JOGELLENES ELKÜLÖNÍTÉST FELSZÁMOLÓ DESZEGREGÁCIÓS PROGRAM KERETRENDSZERE KÉSZÍTETTE: DR. SZŰCS NORBERT PH.D DECEMBER2 TARTALOM A KAPOSVÁRI KODÁLY ZOLTÁN ÁLTALÁNOS ISKOLA PÉCSI UTCAI TAGISKOLA MEGSZÜNTETÉSÉNEK INDOKOLTSÁGA... 4 A DESZEGREGÁCIÓS PROGRAM MEGVALÓSÍTÁSI FOLYAMATA... 7 A DESZEGREGÁCIÓS PROGRAM KERETRENDSZERE A KAPOSVÁRI DESZEGREGÁCIÓS PROGRAM ALAPVETŐ TEVÉKENYSÉGEINEK MEGHATÁROZÁSA HELYZETELEMZÉS, TERVEZÉS DESZEGREGÁCIÓS INTÉZKEDÉSI TERV ELKÉSZÍTÉSE JOGSZABÁLYI RENDEZÉS KOMMUNIKÁCIÓ, TÁJÉKOZTATÁS SZEMÉLYI ÉS SZERVEZETI FELTÉTELEK BIZTOSÍTÁSA A BEFOGADÓ ISKOLÁK TANTESTÜLETEINEK FELKÉSZÍTÉSE A TANULÓK FELKÉSZÍTÉSE ISKOLABEZÁRÁS, ÁTIRÁNYÍTÁS KOORDINÁCIÓJA, LOGISZTIKAI MEGVALÓSÍTÁSA HÁTRÁNYKOMPENZÁLÓ ÉS TÁMOGATÓ PROGRAMOK BIZTOSÍTÁSA MONITORING A KAPOSVÁRI DESZEGREGÁCIÓS PROGRAM ALAPVETŐ TEVÉKENYSÉGEINEK FELADATLEÍRÁSA HELYZETELEMZÉS, TERVEZÉS DESZEGREGÁCIÓS INTÉZKEDÉSI TERV ELKÉSZÍTÉSE JOGSZABÁLYI RENDEZÉS TÁJÉKOZTATÁS, KOMMUNIKÁCIÓ SZEMÉLYI ÉS SZERVEZETI FELTÉTELEK BIZTOSÍTÁSA TANTESTÜLETEK FELKÉSZÍTÉSE A TANULÓK FELKÉSZÍTÉSE3 8. ISKOLABEZÁRÁS, ISKOLAVÁLTÁS HÁTRÁNYKOMPENZÁLÓ ÉS TÁMOGATÓ PROGRAMOK BIZTOSÍTÁSA MONITORING A KAPOSVÁRI DESZEGREGÁCIÓS PROGRAM ALAPVETŐ TEVÉKENYSÉGEINEK ÜTEMEZÉSE. 29 34 A Kaposvári Kodály Zoltán Általános Iskola Pécsi utcai Tagiskola megszüntetésének indokoltsága Az Esélyt a Hátrányos Helyzetű Gyerekeknek Alapítvány közérdekű keresete alapján indult kaposvári szegregációs iskolaperben az első fokon eljáró Somogy Megyei Bíróság megállapította, hogy a 2003/2004-es tanévtől kezdődően a cigány etnikai kisebbséghez tatozó tanulókat egy oktatási intézményben, a jelenlegi Kaposvári Kodály Zoltán Általános Iskola Pécsi utcai Tagiskolában jogellenesen elkülöníti, és hátrányosan megkülönbözteti őket, amikor olyan oktatást biztosít számukra, hogy az alperesi fenntartásban működő normál tanrendű általános iskolák eredményéhez képest magasabb az évfolyamismétlők száma, a tanulmányok abbahagyásának aránya, a hiányzások száma, alacsonyabb az országos kompetencia mérés során elért eredmény és a továbbtanulók aránya. 1 Annak ellenére, hogy a felsőbb bíróságok a jogellenes elkülönítés megállapításán túl nem marasztalták el a fenntartó önkormányzatot az alacsonyabb színvonalú oktatás nyújtásáért, azt a Legfelsőbb Bíróság is megállapította, hogy a Pécsi utcai iskola eredményessége a város többi iskolájához és az országos átlaghoz viszonyítva is gyengébb. 2 A szegregált oktatási helyzetből logikusan és elkerülhetetlenül következik az oktatás minőségének csökkenése. Számos nemzetközi és hazai neveléstudományi kutatás, szakirodalmi forrás által alátámasztott tudományos tény ugyanis, hogy az oktatási szegregáció következtében jelentősen megnő a tanulással szembehelyezkedő szubkultúra, alacsony tanulási motiváció kialakulásának esélye, gyakoribbá válnak a magatartási zavarok. A szegregált intézményekben dolgozó pedagógusok a közösség motivációs szintjéhez, előzetes tudásához igazodva, a konfliktusok minimalizálására törekedve leszállítják a követelményeket, azaz csökkentett minőségű szolgáltatást nyújtanak. A csökkentett tanári elvárások gyakorta önbeteljesítő jóslatként működnek (Pygmalion-effektus), a pedagógusok még ezen körülmények között is meglévő többletterhelése pedig a burn out szindróma megjelenését és gyakran magas fluktuációt von maga után. Összességében tehát az említett tényezők egymással összefonódva oda vezetnek, hogy a szegregált iskolákban tanuló diákok szinte törvényszerűen alacsonyabb 1 Somogy Megyei Bíróság 24.P /2008/35. sz. ítélete 2 Legfelsőbb Bíróság Pfv. IV /2010/5. sz. ítélete, 8. oldal 45 színvonalú oktatásban részesülnek. 3 Bár a Legfelsőbb Bíróság az idézett ítéletében megállapította, hogy Kaposvár önkormányzata jogellenesen elkülönítette a Pécsi utcai Tagiskolában tanuló roma tanulókat a város többi iskolájában tanuló gyermekektől, a jogsértő állapot megszüntetéséről nem rendelkezett. A Legfelsőbb Bíróság álláspontja szerint ugyanis a szegregáció megszüntetéséhez reális és végrehajtható kérelem előterjesztése szükséges. 4 A neveléstudományi szakirodalom deszegregációnak nevezi azt a folyamatot, mely során felszámolásra kerül a hátrányos helyzetűekből és/vagy etnikai kisebbséghez tartozókból álló homogén tanulóközösség. A helyi iskolarendszer tekintetében a deszegregáció optimális esetben a szegregációtól az integráció felé tartó folyamat egy közbülső, átmeneti szakaszának tekinthető. 5 Deszegregációra leginkább a sokiskolás, nagyobb településeknek van lehetőségük, hiszen egyfelől a helyi iskolarendszer jelentős része általában egységes irányítás alatt áll, másfelől a tanulók társadalmi összetétele települési szinten kellő mértékben heterogén lehet. Így a lokális oktatásirányítás megtervezheti és lebonyolíthatja az elkülönített iskolák tanulóinak a település intézményei között történő újraosztását, a befogadás, illetve a későbbi beiskolázás esélyegyenlőség-központú megszervezését. A deszegregáció megvalósítását alapvetően két paradigma mentén lehet megtervezni. A nyitás paradigmájának lényege az, hogy a szegregált iskolát vonzóvá teszik, kinyitják a jobb társadalmi helyzetű és/vagy a többségi társadalomhoz tartozó szülők körében. A nyitás paradigmájának az egyik jól dokumentált és sikeres metódusa az Egyesült Államokban kialakított mágnesiskola-rendszer, mely intézmények magas színvonalú infrastruktúrával, tehetséggondozó programokkal, kiemelkedő kompetenciájú tantestülettel vonzzák be a 3 Kertesi Gábor és Kézdi Gábor (2005): Általános iskolai szegregáció. Okok és következmények. In: Kertesi Gábor (szerk.): A társadalom peremén. Osiris Kiadó, Budapest ; Good, T. L. és Brophy, J. E. (2008): Looking in classrooms. Allyn & Bacon, Boston. Varga Júlia (2009): A tanárok elosztása a különböző szocio-kulturális hátterű tanulókat tanító iskolák között. In: Fazekas Károly (szerk.): Oktatás és foglalkoztatás. MTA KTI, Budapest ; Józsa Krisztián és Fejes József Balázs (2010): A szociális környezet szerepe a tanulási motiváció alakulásában: a család, az iskola és a kultúra hatása. In: Zsolnai Anikó és Kasik László (szerk.): A szociális kompetencia fejlesztésének elméleti és gyakorlati alapjai. Tankönyvkiadó, Budapest ; Fejes József Balázs (2012): Learning motivation of disadvantaged students. In: Seel, N. M. (szerk.): Encyclopedia of the Sciences of Learning. Springer, New York. 4 Legfelsőbb Bíróság Pfv. IV /2010/5. sz. ítélete, 11. oldal 5 Szűcs Norbert Fejes József Balázs (2011): A deszegregáció lehetőségei többiskolás településeken. Hódmezővásárhely példája. In Németh Szilvia (szerk.): HH-s gyermekek a közoktatásban. Kézikönyv hátrányos és halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek neveléséhez és oktatásához. Budapest: RAABE Kiadó6 magasabb társadalmi pozíciójú tanulókat. 6 A másik paradigma a zárás lehet, mely során a szegregált intézmény megszüntetésével az elkülönített tanulókat átirányítják kedvezőbb státuszú, heterogén közösségekbe. A nyitáson alapuló deszegregáció nagyságrenddel jelentősebb anyagi ráfordítást igényel, mint a második megoldás, a ráfordítások megtérülése azonban kétséges, hiszen nincs garancia arra, hogy a beruházások következtében vonzóvá válik az iskola. A nyitás paradigmája a Kaposvári Kodály Zoltán Általános Iskola Pécsi utcai Tagiskolája esetében egyértelműen működésképtelen: az intézmény olyan gettóiskola, 7 mely végletesen stigmatizálódott, a helyi középosztály számára semmiféle beavatkozás nem tenné vonzóvá az intézményt. Ezt a kijelentést alátámasztja, hogy az intézmény gettóiskolává alakulását nemcsak a lakóhelyi szegregáció idézte elő, hanem a white flight -jelenség is, azaz a nem roma szülők menekülése : a Pécsi utcai Tagiskola iskolakörzetében lakó diákoknak több, mint 60 százaléka körzeten kívüli iskolában tanul. 8 A nyitás megvalósításának a kudarcát garantálja az a tényező is, hogy a kaposvári közoktatási rendszer túlméretezett, azaz az általános iskolai férőhelyek száma jelentősen meghaladja a tanulói létszámot. Így a szülők élve a szabad iskolaválasztás jogával be tudják juttatni a gyermekeiket a számukra optimálisnak ítélt iskolába, s nem kényszerülnek elgondolkozni egy stigmatizálódott iskola által akár jelentős infrastrukturális beruházásokat és szakmai fejlesztéseket követően kínált lehetőségeken. 6 A modell sajátosságát természetesen nemcsak kimagasló oktatási minőség jelentette, hanem az integrált oktatásszervezés is: a beiskolázás során az adott lokális társadalom összetételét tükröző etnikai kvóták alapján iratkozhattak be a gyermekek. McMillan, C. B. (1980): Magnet schools: An approach to voluntary segregation. Phi Delta Kappa Educational Fundation, Bloomington, Indiana.; Goldring, Ellen és Smrekar, Claire (2000): Magnet Schools and the Pursuit of Racial Balance. Education and Urban Society, 33 (1) ; Christenson, Bruce, Eaton, Marian, Garet, Michael S., Miller, Luke C., Hikawa, Hiroyuki és DuBois, Phyllis (2003): Evaluation of the Magnet School Assistance Program, 1998 grantees. Washington D.C.: American Institutes of Research Nicholas, Sinclair (2008): Magnet Schools. EBSCO Research Starters, EBSCO Publishing, ae630b410b32d13f%40sessionmgr109#db=e0h&an= Havas Gábor terminológiája alapján gettóiskolának nevezzük azt a szegregált oktatási intézményt, ahol a roma származású tanulók számaránya valószínűsíthetően meghaladja az 50 százalékot. Havas Gábor (2008): Esélyegyenlőség, deszegregáció. In: Fazekas Károly, Köllő János és Varga Júlia (szerk.): Zöld könyv a magyar közoktatás megújításáért. Budapest: Ecostat, A Kaposvári Kodály Zoltán Általános Iskola Pécsi utcai Tagiskolájában a roma származású tanulók számaránya meghaladja a 80 százalékot. Neumann Eszter (2008): Kaposvári stratégiák. In: Neumann Eszter - Zolnay János (szerk.): Esélyegyenlőség, szegregáció és oktatáspolitikai stratégiák Kaposváron, Pécsen és Mohácson. Budapest: EÖKIK, Neumann Eszter (2008): Kaposvári stratégiák. In: Neumann Eszter - Zolnay János (szerk.): Esélyegyenlőség, szegregáció és oktatáspolitikai stratégiák Kaposváron, Pécsen és Mohácson. Budapest: EÖKIK,7 Összegzésképen megállapítható, hogy a Kaposvári Kodály Zoltán Általános Iskola Pécsi utcai Tagiskolája kapcsán jogerősen megállapított szegregációt csak és kizárólag az intézmény bezárásán alapuló deszegregációs program megvalósításával lehet felszámolni. A deszegregációs program megvalósítási folyamata A sikeres deszegregációs program első beazonosítható szakasza a helyzetfelismerés, mely során a szakmai szereplők eljutnak a szegregációs helyzet beazonosításáig. Kaposvár MJV esetében a helyzetfelismerés szakasza az önkormányzat és az Esélyt a Hátrányos Helyzetű Gyerekeknek Alapítvány közötti peres eljárás folyamatával írható le, melynek végeredményeként jogerős bírósági döntés erősítette meg a jogellenes elkülönítés tényét. A helyzetfelismerés szakasza természetesen nemcsak a szakértők, jogvédők, illetve lokális döntéshozók és szakapparátusi dolgozók küzdelméről szólhat. Gyakori ugyanis, hogy a hiányos adatgyűjtés és HHH-regisztráció miatt az iskolafenntartó szakemberei sincsenek tisztában a szegregáció mértékével, vagy nem ismerik fel annak hátrányait. Ilyen esetekben is külső szereplőknek civileknek, szakértőknek kell a helyzetfelismerést elősegíteni. Kaposváron az önkormányzat szakapparátusi dolgozói vélelmezhetően tisztában voltak a szegregáció tényével és mértékével, ám vélhetően nem tekintették azt hátrányosnak az elkülönített tanulók számára. A deszegregációs program második fázisa, a kezdeményezés, csak akkor lehet sikeres, ha a helyzetfelismerés jól dokumentált, a szegregáció bizonyítottá válik, hiszen a döntéshozók csak ebben az esetben szánják el magukat változtatásra, illetve csak így lehet rájuk nyomást gyakorolni. A kezdeményezés szakasza akkor ér véget, ha a politikai vezetők és szakmai irányítók döntést hoznak a deszegregációs program megvalósításáról. A program generálása lehet civil szereplők, esélyegyenlőségi szakértők, szakmai döntéshozók vagy akár a szülői csoportok feladata is. A pressziógyakorlás történhet nyilvános és/vagy zárt, szakmai és/vagy közéleti fórumokon, lehet együttműködésen alapuló vagy konfrontálódással terhelt. Kaposvár MJV esetében a kezdeményezés szakaszát újfent bírósági eljárás kíséri: bár a jogellenes elkülönítést tényét a Legfelsőbb Bíróság ítéletében kimondta, nemhogy tartalmi változások, de látszat-lépések sem történetek a deszegregáció érdekében, ezért az 78 Esélyt a Hátrányos Helyzetű Gyerekeknek Alapítvány további jogi eljárások útján kívánja elindítani, generálni a kaposvári deszegregációs programot. Az előkészítés fázisában a deszegregációs program szakmai tervezése történik. Szemben a helyzetfelismerés szakaszával, ekkor már az iskola fenntartójának is érdeke kell(ene) hogy legyen a szegregációs helyzet minél alaposabb feltárása, hiszen a tervezést ezen információkra kell alapozni. Előfordulhat, hogy az oktatási szakapparátus tagjai kompetenciahiánnyal küzdenek, vagy nem kellően érzékenyek a probléma iránt. Érdemes ilyen esetekben esélyegyenlőségi szakértőt is bevonni az előkészítés szakaszába. Ha azonban a tervezési fázis csak külső erőforrásokkal valósul meg, a szakapparátus tagjai később nehezebben tudnak azonosulni a megvalósítás lépéseivel, illetve nem változik pozitív irányba a szegregációs problematikával kapcsolatos attitűdjük. Az előkészítés fázisa során nemcsak a szakmai tervezésnek kell megvalósulnia, hanem az érdekháló csoportjainak egy része előtt is fel kell tárni a szegregált oktatási helyzet problémáját, fel kell készíteni őket a változásra, s be kell vonni őket a tervezésbe. Ezen szakaszban még nem lehet az összes stakeholder csoportot aktivizálni, hiszen éppen az az előkészítés fázisának az egyik célja, hogy megtervezze az érdekháló csoportjainak a tájékoztatását és bevonását. A stakeholderek egy részét, főként a folyamat megvalósításában kulcsszerepet betöltő iskolaigazgatókat, civil szereplőket, roma vezetőket viszont be kell vonni a tervezés folyamatába. Így az előkészítés irányítói biztosítani tudják támogatásukat, illetve fel tudják használni tudásukat, információt tudnak biztosítani a tervezéshez. Az előkészítés időtartama ideális esetben több hónap, akár egy tanév is lehet, gyakran azonban ennél jóval rövidebb idő áll a döntéshozók rendelkezésére. Kaposvár MJV esetében az előkészítés fázisa két szakaszra bontható. Az első szakasz a deszegregációs program elindításáért folytatott jogi (közigazgatási) eljárás előkészítésére és lefolytatására tehető. Ebben a szakaszban a lokális stakeholderek tagjai nem vettek részt az előkészítésben. A deszegregációs programot tervező szakértő kérte és felajánlotta az együttműködést a döntéshozók és a szakapparátus dolgozói számára, ám azok nem kívántak együttműködni a Pécsi utcai Tagiskola bezárásának előkészítésében. A közös tervezés elutasítását követően megszületett jelen dokumentum, mely deklaráltan a deszegregáció keretfeltételeit kívánja meghatározni, annak érdekében, hogy a lokális stakeholderek tagjai később az előkészítés második szakaszában minél inkább be tudjanak kapcsolódni a tervezési és megvalósítási folyamatba. Fontos azonban azt is kijelenteni, hogy a deszegregációs folyamat hatékony és lényegi megvalósítása érdekében jelen deszegregációs terv egyértelműen meghatározza a folyamat indikátorait és minimum- 89 követelményeit, melyek teljesítése mérhető és elengedhetetlenül szükséges a terv sikeres végrehajtásához. A megvalósítás szakaszában már az összes érdekcsoport bevonására sor kerül. A deliberatív megközelítésű deszegregáció kulcseleme éppen a kommunikáció megszervezése, a szegregált oktatás megszüntetésének megindokolása, a konstruktív társadalmi egyeztetés koordinálása. Természetesen másfajta kommunikációs stratégiát igényel a helyi pedagógustársadalom bevonása vagy a szülői csoportok tájékoztatása. A deliberáció filozófiája szerint biztosítani kell a kommunikáció kétirányúságát, interaktivitását. A megvalósítás fázisának fontos eleme a helyi pedagógustársadalom főként a (tag)iskolák oktatóinak felkészítése a deszegregációra. Egyrészt érzékenyítésre, az integrált oktatással kapcsolatos attitűdjük alakítására van szükség, például IPR-tréningek segítségével. Másrészt metodológiai támogatást is kell kapniuk, hogy innovatív pedagógiai módszerek alkalmazásával tudják elősegíteni a korábban szegregált körülmények között tanuló, vélhetően jelentős lemaradásokkal küzdő gyermekek tanulmányi felzárkózását. Ezen diákok hiányosságainak áttekintése érdekében mindenképpen szükséges minél komplexebb módon felmérni tudásszintjüket, kompetenciáikat. Tudatos tervezés esetén a deszegregációs program irányítói nemcsak az elsődleges célcsoport mérését szervezik meg, hanem a (tag)iskolák tanulóiét is, hogy később az oktatási integráció monitoringját professzionális módon tudják megvalósítani. Központi kérdés a megvalósítás során a tanulók átirányításának és befogadásának koordinálása. A deszegregációs program nem ér véget a tanulók elkülönítésének megszüntetésével, hanem a tanulmányi és szociális befogadásukról is gondoskodni kell, hátránykompenzáló programok működtetésével, az Integrációs Pedagógiai Program (továbbiakban: IPR) professzionális alkalmazásával. A megvalósítás szakasza tehát már a szegregáció lebontását megelőzően elkezdődik, ideális esetben legalább egy fél évvel a tanulók átirányítása előtt, hogy legyen idő a deliberáció lebonyolítására és eredményeinek felhasználására, illetve a pedagógusok felkészítésére. A folyamat ezen szakasza az első integrált tanév befejezésével tekinthető lezártnak. A megvalósítás fázisát követően még legalább középtávon (3-5 év), de akár egy teljes 8 éves oktatási cikluson keresztül szükséges a program eredményeinek ellenőrzése. A monitoring szakaszában tanévenkénti rendszerességgel szükséges mérni az érintett diákok tanulmányi teljesítményének és szociális beilleszkedésének előrehaladását, illetve esélyegyenlőségi szempontból analizálni az egyébként is elérhető oktatási adatokat. A hátránykompenzáló programok hatáselemzése is elősegíti a folyamat értékelését, és az érdem 910 szerinti továbbfinanszírozását. Nemcsak az integrált gyermekek helyzetének az alakulását kell nyomon követniük a döntéshozóknak, hanem figyelmet kell fordítaniuk az oktatási rendszerben jelentkező újabb szegregációs mechanizmusok felismerésére és megszüntetése. A monitoringot legitimálja és eredményesebbé teszi, ha nemcsak a szakapparátus dolgozói és az intézményvezetők koordinálják a folyamatot, hanem külső, független esélyegyenlőségi szakértőket, civil szervezeteket is bevonnak a döntéshozók az eredmények kiértékelésébe. 1011 Sikeres deszegregációs program megvalósításának fázisai FÁZIS SZAKASZ TARTALMA RELEVÁNS ÉRDEKCSOPORTOK FELADATOK Helyzetfelismerés Kezdeményezés Előkészítés Megvalósítás Monitoring A közoktatási azonosítása szegregációs helyzet Deszegregációs program generálása Deszegregációs program kidolgozása A deszegregációs program megvalósítása A deszegregációs program eredményeinek nyomon követése szakmai döntéshozók, intézményvezetők, civilek, roma közélet, esélyegyenlőségi szakma politikai döntéshozók, szakmai döntéshozók, intézményvezetők, civilek, roma közélet, esélyegyenlőségi szakma, szülők, médiamunkások politikai döntéshozók, szakmai döntéshozók, intézményvezetők, civilek, roma közélet, esélyegyenlőségi szakma politikai döntéshozók, szakmai döntéshozók, intézményvezetők, pedagógusok, civilek, roma közélet, esélyegyenlőségi szakma, szülők, tanulók, médiamunkások, többségi társadalom tagjai szakmai döntéshozók, intézményvezetők, civilek, roma közélet, esélyegyenlőségi szakma A szegregált oktatási helyzet feltárása, bizonyítása. A politikai és szakmai döntéshozók meggyőzése a deszegregációs program szükségességéről. Helyzetelemzés készítése a lokális oktatási helyzetről, a szegregációra fókuszálva. A deszegregációs intézkedési terv elkészítése. A szegregált oktatási helyzet problémájának feltárása az érdekháló egyes szereplői számára, és bevonásuk a folyamat tervezésébe. A stakeholderek tájékoztatása a szegregáció felszámolásáról. Deliberáció, lokális társadalmi egyeztetés megszervezése. A befogadó (tag)iskolák pedagógusainak szakmai felkészítése és érzékenyítése. A deszegregáció jogi előkészítése. A tanulók elkülönítésének megszüntetése. Diagnosztizáló bemeneti mérés készítése a tanulók körében. A korábban szegregált körülmények között tanuló diákok szociális és tanulmányi integrációjának biztosítása, hátránykompenzáló programok működtetése. A deszegregációs program eredményeinek monitoringja. Az érintett diákok tanulmányi teljesítményének és szociális beilleszkedésének rendszeres mérése. Az oktatási rendszerben jelentkező szegregációs mechanizmusok megszüntetése. Szükség esetén kiigazítások végrehajtása.12 A deszegregációs törekvések sikere a program komplexitásától is függ tehát: mennyire képesek az intézkedési terv létrehozói az érdekháló különböző csoportjainak igényeit felismerni és konstruktívan kezelni. Természetesen a komplex stratégia kialakítása más szempontból is értelmezhető: a társadalmi szegregáció rendszerint egyszerre jelen lévő lakhatási, oktatási, foglalkoztatási, egészségügyi dimenziói közül az egyik elem kizárólagos kezelése kevéssé hatékony. A különböző dimenziókban nehezen kivitelezhető, ezért nem szükségszerű az azonos hatékonyság és forráskoncentráció biztosítása, de mindenhol fontos a pozitív tendencia fenntartása a szinergens hatás érdekében. Összegzésként kiemelhető: a tervezett kaposvári deszegregáció sajátosságát az jelenti, hogy a program elindítását bírósági ítélet generálja, így a deszegregáció irányítói korábbi egyértelműen és széleskörűen kinyilvánított álláspontjuk alapján ellenzik a szegregált iskola megszüntetését. A deszegregáció sikeres megvalósítása érdekében így kiemelten fontossá válik a többpólusú civil kontroll, az esélyegyenlőségi szakértők monitoringja, illetve a stakeholderek objektív, deliberatív jellegű tájékoztatása. A deszegregációs program keretrendszere Kaposváron, a Kodály Zoltán Általános Iskola Pécsi utcai Tagiskolája kapcsán állapított meg a bíróság jogellenes elkülönítést, így a deszegregációs tervnek is erre az intézményre kell fókuszálnia. Fontos azonban újfent rámutatni arra, hogy az adott szegregált oktatási helyzet kialakulásának csak egyik oka a lakóhelyi szegregáció. Hasonlóan fontos körülmény, hogy a kaposvári általános iskolai oktatási rendszer túlméretezett, a tanulói létszám folyamatos csökkenését nem követte az oktatási intézmények számának csökkenése. Mivel az oktatási infrastruktúra jelentősen nagyobb tanulói létszámhoz van optimalizálva, így a rendszerben számos diszfunkció jelentkezett. A gazdaságtalan, nehezen finanszírozható infrastruktúra egyéb problémák mellett az esélyegyenlőség érvényesülése szempontjából is jelentős negatívumokkal jár együtt, hiszen a valós gyermeklétszámnál jelentősen nagyobb tanulói létszám ellátására létrehozott oktatási rendszer szinte szükségszerűen erős oktatási szegregációhoz vezet, különösen, ha nincsenek erősen kontrollálva az indítható osztályok számai, létszámai. Kaposváron, a Pécsi utcai Tagintézményen kívül több iskolában is megfigyelhető a szegregálódási folyamat beindulása.13 Mondhatni, hogy az önkormányzati fenntartású általános iskolák rendszere a beiskolázás szempontjából kettészakadt a belvárosi és a külvárosi intézmények körére. 9 Összegzésképen elmondható, hogy a kaposvári deszegregációs program megvalósításának minimális célkitűzése a szegregált Pécsi utcai Tagiskola bezárása, optimális célkitűzése pedig Pécsi utcai Tagiskola bezárásán túl a közoktatási intézményrendszer esélyegyenlőségi fókuszú újjászervezése. Utóbbi megoldáshoz mintaként szolgálhat a hódmezővásárhelyi oktatási reform. A dél-alföldi megyei jogú város helyzete, problémái a beavatkozás előtt több szempontból hasonlóak voltak a jelenlegi kaposvári állapotokhoz. A Vásárhelyi Modellként számon tartott közoktatási reformnak nem a deszegregációs szándék volt az elsődleges generálója, hanem elsősorban a racionális gazdálkodás kialakításának törekvése, ám a szerkezet átalakítási szempontjai között prioritást élvezett az integrált oktatás települési szintű kiépítésének a célkitűzése. Hangsúlyozandó az is, hogy az átalakítás előkészítése során egyértelmű volt a döntéshozók azon szándéka, hogy ne csupán strukturális, hanem tartalmi megújulást is generáljanak. Nem elégedtek meg tehát az infrastruktúra csökkentésével, hanem alapvetően modernizálni és optimalizálni szerették volna a pedagógiai kultúrát is a településen. 10 A kaposvári deszegregációs program alapvető tevékenységeinek meghatározása 1. Helyzetelemzés, tervezés A deszegregációs program előkészítési fázisának második szakaszában a részletes helyzetelemzések elkészítésére kerül sor. A stakeholderek vizsgálatának keretébe nemcsak az érintettek elsődleges körét a szegregált iskola tanulóit, illetve szüleiket, pedagógusaikat szükséges bevonni, hanem az érdekháló további csoportjait is, mint például a befogadó (tag)iskolák pedagógusait, tanulóit, tanulók szüleit, a szakapparátus tagjait. Átfogó 9 A város általános iskolai oktatási rendszere területi szempontból egyébként is erősen torz: a déli és a keleti városrészben lakó általános iskolai tanulók többsége jelenleg is utazik az iskolája elérése érdekében, hiszen az oktatási intézmények Kaposvár más városrészeiben koncentrálódnak. 10 Lásd részletesebben: Nagy Judit (szerk., 2008): A hódmezővásárhelyi modell, egy lehetséges válasz a XXI. századi közoktatás kihívásaira. Commitment Köznevelés Kht. Szűcs Norbert (2012): A Vásárhelyi modell: Egy sikeres deszegregációs intézkedés bemutatása. In Benedek Dániel Vadász Viola (szerk.): Perspektívák a neveléstudományban. Válogatás a Pécsi Tudományegyetem Oktatás és Társadalom Neveléstudományi Doktori Iskola kutatóinak írásaiból. Pécs: PTE,14 értelmezésben a stakeholderekhez tartoznak a politikai és szakmai döntéshozók, a lokális civil társadalom és roma közélet tagjai, valamint a lokális társadalom közvetlenül nem érintett tagjai is. Az érdekháló elemzésének során érdemes feltárni az adott csoportok szegregációval/deszegregációval kapcsolatos általános attitűdjét, 11 informáltságát, 12 homogenitását, 13 érdekérvényesítő képességét 14 és aktivitását. 15 A helyzetelemzésnek empirikus kutatáson kell alapulnia, melynek keretében javasolt a kvantitatív (survey) és a kvalitatív (résztvevő megfigyelés, interjú, fókuszcsoport) módszerek együttes használata. Minimális követelmény a helyi pedagógustársadalomra fókuszáló teljes körű kérdőíves vizsgálaton alapuló felmérés, és egy nagymintás (N=1000), a befogadó (tag)iskolákban tanuló diákok szüleit vizsgáló kutatás. Szintén elengedhetetlen a Pécsi utcai Tagiskolában végzett akciókutatás 16 és a befogadó (tag)iskolák működési rendjét elemző felmérés. A helyzetelemzés során a deszegregáció elsődleges célcsoportjának (roma tanulók, halmozottan hátrányos helyzetű tanulók) felmérésére és egy ún. HHH-térkép keretében 17 a térbeli megjelenítésére is sor kerül. A helyzetelemzés fázisát a deszegregáció keretrendszeréről szóló, az empirikus kutatások összegzésén alapuló komplex helyzetelemző tanulmány zárja le. 2. Deszegregációs Intézkedési Terv elkészítése A Deszegregációs Intézkedési Terv keretében, a Helyzetelemzés, tervezés fázis eredményeit felhasználva további részletezésre, pontosításra, majd véglegesítésre kerülnek a jelen dokumentumban vázolt feladatok, célkitűzések. Az intézkedési terv elkészítése során ki kell térni a nem önkormányzati/állami fenntartású általános iskolákkal történő együttműködés 11 Az adott szegmens lokális deszegregációval kapcsolatos alapvető álláspontja, magatartása. 12 A lokális közoktatási rendszer általános működésével, a szegregált csoport speciális oktatási helyzetével, a szegregált/integrált oktatás potenciális következményeivel, valamint a lehetséges deszegregációs stratégiákkal kapcsolatos tájékozottság. 13 Az adott csoport deszegregációval kapcsolatos álláspontja a homogén-heterogén, illetve támogató-elutasító tengelyek mentén. 14 A deszegregációs folyamat befolyásolásának szempontjából az adott szegmens érdekérvényesítő képessége. 15 Az adott szegmens általános aktivitási foka a deszegregációs folyamat tervezése és megvalósítása során. 16 Az akciókutatás módszertanának kialakításához javasolt szakirodalom: Szűcs Norbert (2007): Kvalitatív technikák a deszegregáció szolgálatában. Módszertani összefoglaló egy bezárásra kerülő, szegregáló iskola érdekhálójának a vizsgálatáról. In Szilágyi Tamás Zámolyi Ferenc (szerk.): Társadalom és épített környezet. Szeged Wien: DARTKE IVA, Dél-Alföld Társadalma 2., Lásd részletesebben: Szűcs Norbert (2012): A Vásárhelyi modell: Egy sikeres deszegregációs intézkedés bemutatása. In Benedek Dániel Vadász Viola (szerk.): Perspektívák a neveléstudományban. Válogatás a Pécsi Tudományegyetem Oktatás és Társadalom Neveléstudományi Doktori Iskola kutatóinak írásaiból. Pécs: PTE,15 biztosítására is, annak érdekében, hogy ezen intézmények ne kívánjanak egy szegregációs stratégia megvalósításával az oktatási rendszer átalakításának haszonélvezőivé, s egyben meghiúsítóivá válni. A Deszegregációs Intézkedési Terv véglegesítésének feltétele, hogy az Esélyegyenlőségi Kerekasztal tagjai megvitatták és elfogadták a dokumentumot. 3. Jogszabályi rendezés A deszegregációs folyamatot kísérő jogszabályi rendezés során a fenntartó képviselői a helyzetelemzés, illetve a HHH-térkép alapján újratervezik az iskolai körzethatárokat, a halmozottan hátrányos helyzetű, illetve roma származású tanulók számarányának kiegyenlítése érdekében. Ehhez a Pécsi utcai Tagiskola körzetének mozaikszerű felosztása szükséges, legalább öt általános iskola között. További teendők a kiegyenlítés eléréséhez: a városi beiskolázású körzetek megszüntetése, a sajátos helyzet kategóriájának rendezése (a kategóriában meg kell jeleníteni a roma származást is) és a halmozottan hátrányos helyzetű/roma számarány felülről korlátozása, 18 mely során az újabb szegregálódási folyamat megelőzése érdekében a halmozottan hátrányos helyzetű, illetve roma tanulók intézményenkénti maximális arányszámát a települési arányszámnál legfeljebb 15 százalékponttal magasabb arányszámban maximalizálják. 4. Kommunikáció, tájékoztatás A deszegregációs folyamat támogatása érdekében oktatási, esélyegyenlőségi, valamint kommunikációs szakemberek bevonásával komplex kommunikációs stratégiát kell kidolgozni, melynek kiemelten fontos elemei a stakeholderek minden csoportját megcélzó, az iskolabezárás okaival és következményeivel kapcsolatos tájékoztató kampányok, illetve a hátrányos helyzetűekre és/vagy romákra fókuszáló, jogérvényesítéssel (pl. HHHregisztrációval, előnyben részesítés lehetőségével) kapcsolatos tájékoztató kampányok. Törekedni kell arra, hogy a különböző célcsoportokhoz fókuszáltan, releváns és befogadható szinten jussanak el az érvek, információk. Javasolt a kommunikációs módszerek, színterek differenciált használata (pl. lakossági fórumok, szülői értekezletek, 18 Esetenként, indirekt módon az előnyben részesítés lehetősége is támogathatja a szegregációs folyamatokat, mivel a halmozottan hátrányos helyzetű tanulók felvételét az előnyben részesítés követelménye miatt az intézményvezető nem tagadhatja meg - akkor sem, ha ez az elkülönítés növekedését eredményezi. 1516 családlátogatások, workshopok, konferenciák, online és offline tájékoztató kiadványok, lokális médiumok bevonása), és egy deliberatív jellegű közvéleménykutatás 19 megvalósítása. 5. Személyi és szervezeti feltételek biztosítása A deszegregációs folyamat megvalósítása érdekében elengedhetetlenül szükséges egy esélyegyenlőségi munkatárs kinevezése a (tag)iskolák fenntartójánál, aki az előkészítési fázis második szakaszától kezdve felelős a deszegregációs folyamat koordinációjáért. A fenntartónak a folyamatban kulcsszerepet betöltő szakembereit (pl. esélyegyenlőségi felelős, a szakapparátus tagjai, (tag)iskolák vezetői) a deszegregációs tematikával kapcsolatos képzéseken, érzékenyítő tréningeken kell felkészítenie a deszegregációs program megvalósítására. A felkészítés során differenciáltan megismerik a szegregált oktatás problémakörét, a méltányos oktatás feltételrendszerét, az Integrációs Pedagógiai Program működtetését. A Deszegregációs Terv megvalósításának egyik biztosítéka a folyamatosan tájékoztatott, rendszeresen ülésező és érdemi befolyással rendelkező Települési Esélyegyenlőségi Kerekasztal, mint tanácsadó- és monitoring szerv létrehozása. A Települési Esélyegyenlőségi Kerekasztal kötelezően meghívott tagjai: a helyi roma szervezetek, illetve nemzetiségi önkormányzat képviselői, a releváns helyi civil szervezetek képviselői, a nem önkormányzati/állami fenntartású általános iskolák fenntartóinak képviselői, az Esélyt a Hátrányos Helyzetű Gyerekeknek Alapítvány képviselője, illetve az alapítvány által delegált esélyegyenlőségi szakértők. A tantestületek, illetve az iskolát váltó tanulók, szülők számára fontos támogatást jelenthetnek a minden befogadó (tag)iskolában kötelező érvénnyel foglalkoztatott roma pedagógiai asszisztensek, akikre a tanulók iskolába kísérésében, a hiányzások minimalizálásában, a családokkal történő kapcsolattartásban és a konfliktuskezelésben is fontos szerep vár. 6. A befogadó iskolák tantestületeinek felkészítése A Pécsi utcai Tagiskola pedagógusai nem viselhetnek személyes felelősséget az intézményben tapasztalható alacsonyabb oktatási minőségért, mivel az elsősorban a szegregált 19 A deliberatív közvéleménykutatás módszertanának kialakításához javasolt szakirodalom: Örkény Antal és Székelyi Mária (2005): Magyar Agora. Deliberatív közvéleménykutatás a magyarországi romák és nem romák viszonyáról. Budapest: ELTE TáTK 1617 oktatási helyzet következménye. Felelősséget viselhetnek azonban a Pécsi utcai Tagiskola tanulóinak további sorsáért: indokolt a tantestület tagjainak továbbfoglalkoztatása a befogadó (tag)iskolákban, hiszen tapasztalataik és személyes kapcsolatrendszerük révén jelentősen elősegíthetik korábbi tanítványaik beilleszkedését. Megkönnyíti a Pécsi utcai Tagiskola pedagógusainak beilleszkedését az új tantestületükbe, hogy még az intézmény bezárását megelőzően új kollégáikkal közösen vesznek részt a befogadó (tag)iskola tantestületei számára szervezett képzéseken. Minden befogadó (tag)iskolának ugyanis legalább három, egyenként legalább 30 órás, tantestületi szintű képzést kell megvalósítania. Az egyik képzés kötelezően IPR-tréning, a másik két tréning innovatív pedagógiai módszereket mutat be (pl. differenciált oktatás, projektmódszertan, tevékenykedtető pedagógiák, kooperatív tanulás, hatékony tanulómegismerési technikák, drámapedagógia). A képzések szemléletmódjának, módszertanának adaptálását tantestületi és települési szintű szakmai műhelyek működtetése hivatott elősegíteni. (Az IPR-munkacsoport, valamint módszertani képzésekhez kapcsolódó műhelyek működtetése mind települési, mind intézményi szinten alapvető elvárás. Javasolt továbbá a mérés-értékelési feladatokat, a mentorálást, valamint a civil hátránykompenzáló programokkal történő együttműködést koordináló munkacsoportok létrehozása is.) A szegregált iskolából kikerülő tanulók szociális és tanulmányi beilleszkedésének támogatása érdekében fontos feladat a tanulók mentorálásának megszervezése. A szegregált iskolából kikerülő összes tanulót egy-egy kijelölt pedagógus (továbbiakban: mentortanár) támogatja a beilleszkedésben. Minden mentortanár legfeljebb öt tanuló mentorálásáért felelhet. A mentortanárnak legalább negyedéves rendszerességgel találkoznia kell a tanuló családjával, egyéni fejlesztési tervet, egyéni előrehaladási naplót kell vezetnie a tanuló előrehaladásáról és a mentori tevékenységekről. 7. A tanulók felkészítése Természetesen nemcsak a pedagógusokat, hanem a diákokat is célzottan fel kell készíteni a Pécsi utcai Tagiskola bezárásával járó nehézségekre. A befogadó (tag)iskola tanulóinak körében a befogadó attitűd megerősítése, a Pécsi utcai Tagiskola diákjainak körében pedig az iskolaváltás megkönnyítése az elsődleges cél. Érzékenyítő és drámapedagógiai foglalkozások, konfliktuskezelő tréningek megszervezésével, valamint szünidei integrált programokkal, tanév eleji integrációs projektekkel támogatható sikeresen a beilleszkedési folyamat. 1718 8. Iskolabezárás, átirányítás koordinációja, logisztikai megvalósítása A deszegregációs program tervezés során a Pécsi utcai Tagiskola tanulóinak befogadására legalább öt (tag)iskolát kell kijelölni a kaposvári általános iskolák közül, azzal a megkötéssel, hogy a magas hátrányos helyzetű, illetve jelentős roma arányszám miatt a Toponári Tagiskola, a Gárdonyi Géza Tagiskola és a II. Rákóczi Ferenc Tagiskola nem lehet befogadó iskola. Fontos azonban, hogy a tanulói összetétel miatt ezen tagiskolák tantestületeinek is meg kell kapniuk a befogadó tantestületeknek nyújtott támogatásokat (pl. tájékoztatás, képzések, szakmai műhelyek). Az átirányítás során egy (tag)iskola legfeljebb 40 tanulót fogadhat be a Pécsi utcai Tagiskola diákjai közül, de javasolt a befogadó (tag)iskolák számának növelésével a szegregált iskolából kikerülő tanulók egy befogadó intézményre jutó számának lehetőség szerinti csökkentése. Az átirányítás koordinációja során figyelembe kell venni a tanulók családi állapotát (testvérek együtt tartása, konfliktusban lévő családok gyermekeinek eltérő tagiskolába irányítása), lakóhelyét (buszoztatás miatt), érdeklődési körét, egyéni sajátosságait, tanult idegen nyelvet. Természetesen a befogadó intézmény sajátosságait (pl. osztálylétszámok, nyelvoktatás) is számon kell tartani a tervezéskor. Az átiratkozás koordinációjának részeként személyes egyeztetések során kell elnyerni a szülők beleegyezését a (tag)iskola kiválasztásához. A deszegregációs program fontos eleme, hogy a Pécsi utcai Tagiskola összes korábbi tanulója, illetve a szegregátum területén lakó összes tanuló ingyen utazhat az iskolájába, a fenntartó által biztosított buszjáratokon. A buszjáratok útvonalának és megállóhelyeinek kialakítása komplex logisztikai feladatot igényel. Minden iskolabuszon biztosítani kell egy felnőtt kísérő jelenlétét. Javasolt erre a feladatra a szegregált közösség tagjai közül kiválasztott, felkészítésben részesült, pedagógiai asszisztensként foglalkozatott személyeket felkérni. A Pécsi utcai Tagiskola funkcióváltásának megtervezésekor javasolt hátránykompenzáló, közösségépítő funkciót ellátó programok (pl. közösségi ház, tanoda) számára megnyitni az épületet. 9. Hátránykompenzáló és támogató programok biztosítása A korábban szegregált körülmények között tanuló diákok szociális és tanulmányi integrációjának elősegítése érdekében további hátránykompenzáló és támogató programok 1819 biztosítására van szükség, melyek potenciális megvalósítói a helyi civil szervezetek, illetve a Kaposvári Egyetemhez köthető szakmai műhelyek (Pedagógiai Kar, Művészeti Kar, Roma Szakkollégium). A szélesebb körben ismert tanodai programokon kívül mindenképpen érdemes a szegedi és hódmezővásárhelyi deszegregációs programok támogatására kifejlesztett Hallgatói Mentorprogram módszertanát adaptálni Monitoring A kaposvári oktatási rendszerben jelentkező esetleges újabb szegregációs mechanizmusok feltárása, megszüntetése érdekében a programot folyamatos monitoringozni szükséges. Ezáltal időben felismerhetőek és kontrollálhatóak a reszegregációs folyamatok (pl. az indokolatlanul magántanulóvá minősítés, iskolaváltás, speciális tantervű iskolába irányítás), valamint csökkenthetőek az iskolai sikerességet befolyásoló problémák (pl. lemorzsolódás, hiányzás, évismétlés). A monitoring során vizsgálni szükséges a Deszegregációs Intézkedési Tervben kitűzött célok megvalósulását, optimalizálni kell az integrált oktatási rendszer működését. A monitoring nemcsak a reszegregációs mechanizmusok kezelésére szolgál, hanem a Pécsi utcai Tagiskolából kikerülő tanulók tanulmányi és szociális beilleszkedésének a nyomon követését, valamint annak támogatását is célul tűzi ki. A deszegregációs folyamat kontrollálására fókuszáló mérés-értékelési rendszer működtetésével szükséges a tanulók előrehaladását vizsgálni. Javasolt a matematikai alapkészségek és a szövegértés fejlődésén túl a társas kapcsolatok alakulását is nyomon követni (pl. szociometria). A mérésekben a Pécsi utcai Tagiskola minden korábbi tanulójának rendszeresen részt kell vennie, de a referenciaértékek megállapítás miatt a fogadó iskola tanulóinak körében is szükséges elvégezni a méréseket. 20 A Motiváció Hallgatói Mentorprogram keretében felsőoktatási hallgatók elsősorban pedagógusjelöltek rendszeres mentorálással támogatták a szegregált iskolákból kikerülő hátrányos helyzetű diákok tanulmányi és szociális beilleszkedését. A programot bemutató kötet: Fejes József Balázs és Szűcs Norbert: A szegedi és hódmezővásárhelyi deszegregációt támogató Hallgatói Mentorprogram. Öt év tapasztalatai. Motiváció Kiadványok. Szeged: Belvedere Meridionale 1920 A kaposvári deszegregációs program alapvető tevékenységeinek feladatleírása FELADAT CÉL INDIKÁTOR, ELLENŐRZÉS 1. HELYZETELEMZÉS, TERVEZÉS 1.1. HHH-térkép elkészítése 1.2. Empirikus kutatás a stakeholderek körében 1.3. Helyzetelemzés a potenciális befogadó iskolákról A deszegregáció elsődleges célcsoportjának (roma tanulók, halmozottan hátrányos helyzetű tanulók) beazonosítása, térbeli megjelenítése A stakeholderek attitűdjének és tájékozottságának felmérése a lokális oktatási helyzet, deszegregáció, integrált oktatás témakörben, kérdőíves és kvalitatív kutatási módszerekkel. Kiemelt célcsoportok: érintett szülők, pedagógusok. Működési rend, létszámadatok, pedagógiai program, infrastruktúra áttekintése 1.4. Akciókutatás a Pécsi utcai Tagiskolában A Pécsi utcai Tagiskolában tanuló diákok, illetve az iskola működési rendjének megismerése A deszegregáció keretrendszerével kapcsolatos 1.5. Összegző helyzetelemző tanulmány információk strukturált összegzése Hátrányos helyzetű tanulók szüleinek min. 90% százaléka nyilatkozott az iskolai végzettségéről Roma Nemzetiségi Önkormányzat és roma civil szervezetek véleményezési joga megvalósult HHH-térkép elkészült Az empirikus kutatás megvalósult, az érintett szülők esetében legalább N=1000, a pedagógusok esetében pedig teljes körű kérdőíves lekérdezés, valamint további kvalitatív vizsgálat keretében. Kutatási tanulmány elkészült A helyzetelemző tanulmány elkészült A helyzetelemző tanulmány elkészült Az összegző helyzetelemző tanulmány elkészült 2. DESZEGREGÁCIÓS INTÉZKEDÉSI TERV ELKÉSZÍTÉSE 2.1. A Deszegregációs Intézkedési Terv véglegesítése A Helyzetelemzés, tervezés fázis eredményeit felhasználva további részletezésre, pontosításra, majd véglegesítésre kerül jelen dokumentum, kiemelten a dokumentum jelen táblázatának tevékenységköre A Deszegregációs Intézkedési Terv jelen dokumentumra épülő, azt kiegészítő és pontosító változata elkészült A Deszegregációs Intézkedési Tervet az Esélyegyenlőségi Kerekasztal megvitatta és elfogadta A Deszegregációs Intézkedési Tervet az érintett oktatási Több megjelenítése
 A projekt megvalósításának időtartama 8 hónap. A projekt időszak: 2012.04.01 2012.11.30. Cselekvési ütemterv a projekt intézményi megvalósításához m á j u s A projekt végrehajtásának előkészítése. Támogató Részletesebben TÁMOP-3.1.7-11/1-2011-0063
 TÁMOP-.1.7-11/1-2011-006 A TÁMOP-.1.7-11/1-2011-006 Horizontális háló a Referencia-intézmények országos hálózatának kialakítása és felkészítése Megvalósítás: 2012. április 1. 2012. november 0 Az elnyert Részletesebben PEDAGÓGUSKÉPZÉS TÁMOGATÁSA TÁMOP-3.1.5/12-2012-0001
 A PEDAGÓGUS KOMPETENCIÁK 2014. március 3. Pedagógus kompetenciák a 326/2013. (VIII.31.) kormányrendelet szerint A pedagógiai szintleírások Szerkezete: Általános bevezető Az egyes fokozatok általános jellemzése Részletesebben TERÜLETI EGYÜTTMŰKÖDÉST SEGÍTŐ PROGRAMOK KIALAKÍTÁSA AZ ÖNKORMÁNYZATOKNÁL A KONVERGENCIA RÉGIÓBAN ÁROP - 1.A.3. - 2014 MARCALI VÁROS ÖNKORMÁNYZATA
 TERÜLETI EGYÜTTMŰKÖDÉST SEGÍTŐ PROGRAMOK KIALAKÍTÁSA AZ ÖNKORMÁNYZATOKNÁL A KONVERGENCIA RÉGIÓBAN ÁROP - 1.A.3. - 2014 MARCALI VÁROS ÖNKORMÁNYZATA ESÉLYT MINDENKINEK SZAKMAI PROGRAM MARCALI, 2015.05.08. Részletesebben Cselekvési ütemterv a projekt intézményi megvalósításához. Projektmenedzser, szakmai megvalósítók
 1 A projekt megvalósításának időtartama 8 hónap. A projekt időszak: 2012.03.01 2012.10.31. Cselekvési ütemterv a projekt intézményi megvalósításához. A projekt végrehajtásának előkészítése, szakmai megvalósítók Részletesebben Szabó Ferenc, Györgyiné Felföldi Éva, Sebőkné 42 Bencsik Elvira Kovács Andrea, Forgóné Balogh Erika, Mészárosné 42 Lajos Ildikó 14 Varga Andrea
 tanácsadás intézményi folyamat szaktanácsadó IKT fejlesztési folyamat szaktanácsadó Kompetenciaterületi mentorszaktanácsadó Szent László Általános Iskola Óraszám Pedagógusok 90 60 98 szövegértés-szövegalkotás Részletesebben AKKREDITÁLT KÉPZÉSEINK
 AKKREDITÁLT KÉPZÉSEINK 1. 2. 3. 4. 5. Képzés címe TÁMASZPONT Projektmenedzsment, változásmenedzsment, innováció a TÁMOP közoktatás-fejlesztési projektjeiben CSAPATTEST: Csapatépítő tréning megújuló közoktatási Részletesebben A SZAKTANÁCSADÓK FELADATAI A 48/2012. (XII.12.) EMMI RENDELET ALAPJÁN
 A SZAKTANÁCSADÓK FELADATAI A 48/2012. (XII.12.) EMMI RENDELET ALAPJÁN Dr. Kaposi József 2014 A szaktanácsadó a köznevelési törvényben 61. A pedagógusok tevékenységét szakértők, szaktanácsadók segítik. Részletesebben TÁMOP 3.3.2-08/2-2008-0045
 Kedvezményezett: Szarvas Város Önkormányzata TÁMOP 3.3.2-08/2-2008-0045 Esélyegyenlőségi programok megvalósítása a szarvasi közoktatásban ****** Minden gyermeknek joga van a legjobb tanárhoz, a legeredményesebb Részletesebben Melléklet A 2013. július 3-án közzétett TÁMOP-2.2.7.A-13/1 Út a szakmaválasztáshoz c. kiemelt projekt tervezési útmutató változásai
 Módosítás történt az Út a szakmaválasztáshoz című kiemelt felhívásban Módosítás történt a TÁMOP-2.2.7.A-13/1 jelű, Út a szakmaválasztáshoz című kiemelt felhívásban. Melléklet A 2013. július 3-án közzétett Részletesebben 2013. július 2., Szikszó. 25 July 2013
 Mintaprojekt az elérhető Európai Uniós források felhasználásának elősegítéséért a hátrányos helyzetű lakosság fenntartható lakhatási körülményeinek és szociális helyzetének javítása érdekében Pécsett 2013. Részletesebben Közbeszerzési Műszaki Specifikáció Feladat Meghatározás
 Közbeszerzési Műszaki Specifikáció Feladat Meghatározás Kompetencia alapú oktatás feltételeinek fejlesztésére a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Önkormányzat fenntartásában lévő egyes oktatási intézményeiben Részletesebben Zolnay János Integrációs elemek és növekvő egyenlőtlenségek a magyarországi közoktatásban (1990-2010)
 Zolnay János Integrációs elemek és növekvő egyenlőtlenségek a magyarországi közoktatásban (1990-2010) A közoktatási rendszer jellemzői (1993-2011) Az általános iskolák többségét a helyi önkormányzatok Részletesebben Sajtómegjelenések Mentorprogram. Tartalomjegyzék
 Tartalomjegyzék FEBRUÁR 26... 2 FÜGGETLEN HÍRÜGYNÖKSÉG... 2... 2 SZEGED SZERVER... 2... 2 OKTATÁSI ÉS KULTURÁLIS MINISZTÉRIUM... 3... 3 HÍREXTRA... 3 Sikeres a deszegregációs program... 3 WEBRÁDIO.HU... Részletesebben Hazai és európai szakpolitikai irányok a kisgyermekkori nevelésben. 2014. December 2.
 Hazai és európai szakpolitikai irányok a kisgyermekkori nevelésben SZEMINÁRIUM 2014. December 2. Helyzetelemzés - NTFS következtetései Oktatás Oktatási rendszerünk nem képes megfelelő mértékben csökkenteni Részletesebben NEVELÉSI-OKTATÁSI PROGRAMOK FEJLESZTÉSE EGÉSZ NAPOS ISKOLÁK SZÁMÁRA
 XXI. Századi Közoktatás (fejlesztés, koordináció) II. szakasz TÁMOP-3.1.1-11/1-2012-0001 NEVELÉSI-OKTATÁSI PROGRAMOK FEJLESZTÉSE EGÉSZ NAPOS ISKOLÁK SZÁMÁRA Dr. Kaposi József XXI. századi közoktatás, a Részletesebben Mosolyt az arcokra! Tanoda
 Mosolyt az arcokra! Tanoda NEVELÉSI-OKTATÁSI PROGRAM Készült: 2013. augusztus 08. Készítette: Nagy Anikó szakmai vezető I. Alapelvek 1 I.1. Tanodai célok megfogalmazása A Tanoda biztosítja minden gyermek Részletesebben A Társadalmi Felzárkózási Stratégia oktatási intézkedéseinek bemutatása. 2013. november 27.
 A Társadalmi Felzárkózási Stratégia oktatási intézkedéseinek bemutatása 2013. november 27. 1. Keretek - ORÖ megállapodás, Nemzeti Társadalmi Felzárkózási stratégia 2. Keretek - EU 2007-2013 - EU 2020, Részletesebben Az oktatás s szerepe a társadalmi felzárk
 Az oktatás s szerepe a társadalmi felzárk rkózásban Dr. Köpeczi-Bócz Tamás Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Társadalmi Felzárkózásért Felelős Államtitkárság Felzárk rkózás kitörési lehetőségek Részletesebben A projekt szakmai megvalósítása
 A projekt szakmai megvalósítása sa Előad adó: : Szabó Istvánn nné szakmai vezető A magyar közoktatási rendszerből az egyes korosztályok közel harmada kerül ki úgy,hogy nem rendelkezik a foglalkoztathatóságukhoz Részletesebben A KÖZOKTATÁS MEGÚJÍTÁSA MAGYARORSZÁGON
 A KÖZOKTATÁS MEGÚJÍTÁSA MAGYARORSZÁGON Oktatás és Gyermekesély Kerekasztal munkájának első szakaszát bemutató szakmai konferencia Budapest, 2007. szeptember 25. Az Oktatási Kerekasztal célja Egyrészt tisztázni Részletesebben Továbbtanulást erősítő kezdeményezések a Keményben TÁMOP 3.3.10.A 12
 Továbbtanulást erősítő kezdeményezések a Tőlünk függ minden, csak akarjunk! Társadalmi Széchenyi Megújulás István Operatív Program Továbbtanulást erősítő Pályázati konstrukció Társadalmi Megújulás Operatív Részletesebben Az utazó és a befogadó pedagógus feladatai. MEIXNER ILDIKÓ EGYMI, Óvoda, Általános Iskola, Speciális Szakiskola és Kollégium MOHÁCS
 Az utazó és a befogadó pedagógus feladatai MEIXNER ILDIKÓ EGYMI, Óvoda, Általános Iskola, Speciális Szakiskola és Kollégium MOHÁCS SNI tanuló ellátása Osztályfőnök Osztályban tanító pedagógusok Gyógypedagógus Részletesebben Digitális kompetenciák fejlesztése a pedagógus-továbbképzésben
 Digitális kompetenciák fejlesztése a pedagógus-továbbképzésben Könczöl Tamás igazgató elearning Igazgatóság Sulinet etanulás Módszertani és Kompetencia Központ Educatio KHT. IKT - Információs és Kommunikációs Részletesebben Helyzetelemzés. Elengedhetetlené vált a pedagógusok szemléletváltása. gondolkodás és gyakorlat átalakítására és módosítására törekszik.
 ÖNKONET Kft. Kecskeméti Regionális Közoktatási, Továbbképzési és Szakértői Iroda 6000 Kecskemét, Szövetség tér 5. E-mail cím: info@onkonet.hu Irodavezető: Dr. Szécsi Gábor Telefon: 30/915-9915 1 / 12 Az Részletesebben 814 A testnevelés oktatásának kihivásai az általános iskola alsó osztályaiban K1 kompetencia P1 prioritás
 814 A testnevelés oktatásának kihivásai az általános iskola alsó osztályaiban K1 kompetencia P1 prioritás Intézmény: Újvidéki Egyetem, Magyar Tannyelvű Tanitóképző Kar, Szabadka. Szerző(k): Dr.Lepeš Josip, Részletesebben AZ ISKOLAI EREDMÉNYESSÉG DIMENZIÓI ÉS HÁTTÉRTÉNYEZŐI INTÉZMÉNYI SZEMMEL
 XXI. Századi Közoktatás (fejlesztés, koordináció) II. szakasz TÁMOP-3.1.1-11/1-2012-0001 AZ ISKOLAI EREDMÉNYESSÉG DIMENZIÓI ÉS HÁTTÉRTÉNYEZŐI INTÉZMÉNYI SZEMMEL Bander Katalin Galántai Júlia Országos Neveléstudományi Részletesebben Tájékoztató a Motiváció Oktatási Egyesület képzéseiről
 Tájékoztató a Motiváció Oktatási Egyesület képzéseiről Képzés címe Olvasáskultúra- és szövegértés-fejlesztés Társadalmi integráció és méltányos oktatás az együttnevelés támogatásának lehetőségei Olvasáskultúra- Részletesebben Innovációs területek fejlesztési feladatok és hozzájuk rendelt tanácsadói tevékenységek meghatározása 1. innovációs terület:
 Innovációs területek fejlesztési feladatok és hozzájuk rendelt tanácsadói tevékenységek meghatározása 1. innovációs terület: A referencia-intézményi szolgáltatói szerep ellátásához szükséges fejlesztéseket Részletesebben A PEDAGÓGUSOK MINŐSÍTÉSI RENDSZERE S Z O M B A T H E L Y, 2 0 1 3. D E C E M B E R 1 1.
 A PEDAGÓGUSOK MINŐSÍTÉSI RENDSZERE S Z O M B A T H E L Y, 2 0 1 3. D E C E M B E R 1 1. SZABÁLYOZÁS a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény (Nkt.) 64. a nevelési-oktatási intézmények működéséről Részletesebben Debrecen Huszár Gál Gimnázium, Általános Iskola és Alapfokú Művészetoktatási Intézmény
 TÁMOP 3.1.7 PROJEKT Referencia-intézményi szerepre való felkészülés folyamata, szakmai, szervezeti hozadéka Debrecen Huszár Gál Gimnázium, Általános Iskola és Alapfokú Művészetoktatási Intézmény 2012.11.15. Részletesebben A teljeskörű önértékelés célja
 1. Számú Általános Iskola 2440 Százhalombatta, Damjanich út 24. Levélcím: 2440 Százhalombatta, Pf.:23. Telefon/fax:23/354-192, 23/359-845 E-mail: egyesisk@freemail.hu TELJESKÖRŰ INTÉZMÉNYI ÖNÉRTÉKELÉS Részletesebben József Attila Tagintézmény. Jó gyakorlat? Jó gyakorlatok? Jó gyakorlatok rendszere?
 József Attila Tagintézmény Jó gyakorlat? Jó gyakorlatok? Jó gyakorlatok rendszere? Tanulónépesség jellemzői SNI tanulók nagy száma (51%) BTMN tanulók számának folyamatos növekedése (5%) Túlkorosság Többszörös Részletesebben MEIXNER EGYMI MOHÁCS Tanuljunk együtt! - Tanuljunk egymástól!
 Aktuális TÁMOP közoktatás fejlesztési pályázatok Hajdúszoboszló, 2010. október 20. Aktuális pályázatok kategóriái Megjelentetésre váró közoktatási pályázati konstrukciók: 2010-ben terveink szerint 3 (TÁMOP Részletesebben AZ ELMÚLT HÁROM ÉV TAPASZTALATAI A DUÁLIS KÉPZÉS KIALAKÍTÁSA SORÁN
 AZ ELMÚLT HÁROM ÉV TAPASZTALATAI A DUÁLIS KÉPZÉS KIALAKÍTÁSA SORÁN II. DUÁLIS FELSŐOKTATÁSI KONFERENCIA A KECSKEMÉTI DUÁLIS MODELL 3 ÉVE 2015. OKTÓBER 15. A program a TÁMOP-4.1.1.F-13/1-2013-0019. azonosítószámú, Részletesebben GYERMEKEK AZ EGYSÉGES SZABÁLYOZÁS LOKÁLIS MEGVALÓSÍTÁS METSZÉSPONTJAIN
 GYERMEKEK AZ EGYSÉGES SZABÁLYOZÁS LOKÁLIS MEGVALÓSÍTÁS METSZÉSPONTJAIN Darvas Ágnes (ELTE TáTK-MTA GYEP) Helyzet és válaszok Gyerekszegénység, gyerekjólét elmúlt évtizedek kiemelt témája miért? Beavatkozás Részletesebben Nagy Regina Educatio Társadalmi Szolgáltató Nonprofit Kft elearning Igazgatóság
 Beruházások a gyermekek érdekében Magyarországon: EU eszközök és támogatási lehetőségek Szakpolitikai válaszok és a legutóbbi magyarországi reformok SZEMINÁRIUM 2014. Október 13. Iván Sörös Osztályvezető, Részletesebben A szakszolgálati ellátórendszer támogatása TÁMOP 3.4.2.B.
 A szakszolgálati ellátórendszer támogatása TÁMOP 3.4.2.B. A pedagógiai szakszolgálati tevékenységek (2011. évi CXC. törvény a nemzeti köznevelésről) a) a gyógypedagógiai tanácsadás, korai fejlesztés, oktatás Részletesebben Munkaköri leírás. Projektmenedzser. TÁMOP-3.3.10.B-12-0004 Továbbtanulás erősítése a Táncsicsban. A projektvezető szerepe és feladata
 A projektvezető szerepe és feladata Projektmenedzser A fejlesztési munkát a projekt vezetője irányítja, akinek feladata a projektterv elkészítés, a fejlesztés operatív feladatainak megszervezése, koordinálása Részletesebben SZOLIDARITÁS ÉS SZERKEZETVÁLTÁS: Az informális intézmények szerepe a roma gyerekek. oktatásában
 SZOLIDARITÁS ÉS SZERKEZETVÁLTÁS: Az informális intézmények szerepe a roma gyerekek oktatásában Budapest, 2015. március 24. Stratégiai keretek - helyzetkép Oktatási rendszerünk nem képes megfelelő mértékben Részletesebben INTÉZMÉNYI ÖNÉRTÉKELÉS TÁMOP 3.1.8.
 INTÉZMÉNYI ÖNÉRTÉKELÉS TÁMOP 3.1.8. ISO 9000 FÓRUM XXII. NEMZETI KONFERENCIA Balatonalmádi, 2015. szeptember 17. ISOFÓRUM XXII. NK A MEGÚJULÓ KÖZNEVELÉS ÉRTÉKELÉSI KERETRENDSZERE Minősítés Tanfelügyelet Részletesebben Jakabszálás-Fülöpjakab Álatános Művelődési Központ Óvodája, Általános Iskolája Napközi Otthonos Óvoda. Esélyegyenlőségi Program
 Jakabszálás-Fülöpjakab Álatános Művelődési Központ Óvodája, Általános Iskolája Napközi Otthonos Óvoda Esélyegyenlőségi Program 1. Helyzetelemzés Jakabszállás Az óvoda tanulóinak összlétszáma: 70 fő Halmozottan Részletesebben KOMMUNIKÁCIÓS TERV 2012.
 KOMMUNIKÁCIÓS TERV Tanulj tőlünk- Tanulunk tőled! TÁMOP 3.1.7-11/2-2011-140 KOMMUNIKÁCIÓS TERV 2012. A kommunikáció tervezése része a TÁMOP 3.1.7 projekt szakmai tervezésének. A szakmai feladatok alapján Részletesebben ESÉLYEGYENLŐSÉGI INTÉZKEDÉSI TERV
 SZÉCHENYI ISTVÁN KÉT TANÍTÁSI NYELVŰ KÖZGAZDASÁGI SZAKKÖZÉPISKOLA ESÉLYEGYENLŐSÉGI INTÉZKEDÉSI TERV IV. KÖTET Békéscsaba, 2012. 2 2008-2013 2013 Széchenyi István Két Tanítási Nyelvű Közgazdasági Szakközépiskola Részletesebben SZAKMAI ELLENŐRZÉSI RENDSZERE HASONLÍTSA ÖSSZE A SZAKTANÁCSADÁS ÉS A TANFELÜGYELET RENDSZERÉT
 ESZTERHÁZY KÁROLY FŐISKOLA TANÁRKÉPZÉSI ÉS TUDÁSTECHNOLÓGIAI KAR A KÖZNEVELÉSI RENDSZER PEDAGÓGIAI, SZAKMAI ELLENŐRZÉSI RENDSZERE LSP_TK102G4. HASONLÍTSA ÖSSZE A SZAKTANÁCSADÁS ÉS A TANFELÜGYELET RENDSZERÉT Részletesebben Gyakornoki szabályzat
 Hallgatói tájékoztató Szakértők felkészítése a pedagógusminősítésre Az Educatio Társadalmi Szolgáltató Nonprofit Kft. a TÁMOP 3.4.2.B Sajátos nevelési igényű gyerekek integrációja (Szakszolgálatok fejlesztése) Részletesebben Körkép oktatási fejlesztések jelene és jövője
 Körkép oktatási fejlesztések jelene és jövője Kapcsáné Németi Júlia szakmai vezető SNI program EDUCATIO Kft. HEFOP 2.1.2 HEFOP 2.1.6 TÁMOP 3.1.6. Óvoda HEFOP 3.1.4 Iskola HEFOP 3.1.3 TÁMOP 3.4.2. TÁMOP Részletesebben Korszerű iskolavezetés a köznevelés új rendszerében 60 óra
 Korszerű iskolavezetés a köznevelés új rendszerében 60 óra Akkreditált pedagógus-továbbképzés Alapítási engedély nyilvántartási száma: 43/44/2014. (blended learning képzés) Továbbképzési tájékoztató 1 Részletesebben TÁMOP3.1.7-11/2-2011-0401. A ''Babus Jolán Középiskolai Kollégium'' felkészülésének segítése a referencia értékű gyakorlatok átadására
 A '''' felkészülésének JÓ GYAKORLAT LEÍRÁSA A '''' felkészülésének AZ INTÉZMÉNY JÓ GYAKORLATÁNAK BEMUTATÁSA Szülőkkel való kapcsolattartás módjai A "Jó gyakorlat" célja (folyamatban és eredményben) A szülőkkel Részletesebben ZALA MEGYEI ÖNKORMÁNYZAT PEDAGÓGIAI INTÉZETE
 SZAKMAI ÖNÉLETRJAZ SZEMÉLYES ADATOK Név Kern Zoltán Cím 8700 Marcali, Lengyelkert 11/b Telefon 06/30/3392530 E-mail Kernzoltan56@t-online.hu Születési hely Lad Születési idő 1956.10.11. MUNKAHELY MUNKAKÖR Részletesebben SZAKÉRTŐI VÉLEMÉNY IRÁNTI KÉRELEM. ir.sz. (település) (utca, hsz.) Születési hely:...ir.sz...(település)...(utca, Telefon: Apja neve: E-mail:
 A tanfelügyelet: a vezető mint pedagógus, a vezető mint vezető ellenőrzése A tanfelügyeleti standardok fajtái 1. Az ellenőrzés területeinek megfelelő A vezető ellenőrzése - értékelése A pedagógusok ellenőrzése Részletesebben EMBERI ERŐFORRÁS FEJLESZTÉSI OP ÉS RÁSZORULÓ SZEMÉLYEKET TÁMOGATÓ OP BEMUTATÁSA HORVÁTH VIKTOR FŐOSZTÁLYVEZETŐ
 EMBERI ERŐFORRÁS FEJLESZTÉSI OP ÉS RÁSZORULÓ SZEMÉLYEKET TÁMOGATÓ OP BEMUTATÁSA HORVÁTH VIKTOR FŐOSZTÁLYVEZETŐ EFOP tartalmi áttekintése Kiemelt beavatkozási irányok: a) társadalmi felzárkózás b) szociális Részletesebben PROJEKT ÖSSZEFOGLALÓ. Pályázati felhívás: TÁMOP 3.1.4-08/2-2009 pályázatról Kompetencia alapú oktatás, egyenlő esélyek - innovatív intézményekben
 PROJEKT ÖSSZEFOGLALÓ Pályázati felhívás: TÁMOP 3.1.4-08/2-2009 pályázatról Kompetencia alapú oktatás, egyenlő esélyek - innovatív intézményekben Projekt címe: A körmendi Dr. Batthyányné Coreth Mária Óvoda Részletesebben BESZÁMOLÓ A HEFOP 3.1.3/05/01 A KOMPETENCIA-ALAPÚ OKTATÁS ELTERJESZTÉSE CÍMŰ PÁLYÁZAT ESEMÉNYEIRŐL
 TÁMOP-3.1.7-11/2 Referencia-intézmények országos hálózatának kialakítása és felkészítése A sikeres közoktatás-fejlesztés érdekében kulcsszerep hárul a hálózati, horizontális tanulás mintaadó tartalmait Részletesebben Iskolapszichológusi feladatkörök és alkalmazási feltételek - a változó törvényi szabályozás tanulságai
 Iskolapszichológusi feladatkörök és alkalmazási feltételek - a változó törvényi szabályozás tanulságai Előadók: N. Kollár Katalin, Tamás Márta 2012. április 24. Milyen törvények és rendeletek vonatkoznak Részletesebben Pedagógus vezetői intézményi ÖNÉRTÉKELÉS
 Pedagógus vezetői intézményi ÖNÉRTÉKELÉS Az első lépések Felhasznált dokumentum: Önértékelési kézikönyv ÁLTALÁNOS ISKOLÁK SZÁMÁRA 2015 (OH) Készítette: Bártfai Lászlóné tanügyigazgatási szakértő, szaktanácsadó Részletesebben Kompetencia alapú oktatás (tanári kompetenciák) 2015.04.09. NyME- SEK- MNSK N.T.Á
 Köznevelési reformok operatív megvalósítása TÁMOP-3.1.15-14-2012-0001 KULTÚRÁK EGYMÁSRA HATÁSA, INTERETNIKUS VISZONYOK A KÁRPÁT- MEDENCÉBEN GONDA ZSUZSA A kutatás-fejlesztés közvetlen céljai Szakmai-módszertani Részletesebben KOMMUNIKÁCIÓS TERV. Tét Város Polgármesteri Hivatalának komplex szervezetfejlesztése ÁROP-1.A.2/A-2008-0068
 KOMMUNIKÁCIÓS TERV Tét Város Polgármesteri Hivatalának komplex szervezetfejlesztése 1. Helyzetelemzés Tét Város Önkormányzatának legfontosabb szerve a képviselő-testület, amely az önkormányzat működésével, Részletesebben NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS POLGÁRMESTERI HIVATALA SZOCIÁLIS IRODA. Előterjesztés -a Közgyűléshez
 NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS POLGÁRMESTERI HIVATALA SZOCIÁLIS IRODA Ügyiratszám: 10.880/2009.05 Ügyintéző: Tóthné Csatlós Ildikó 4401 Nyíregyháza, Kossuth tér 1. Pf.: 83. Telefon: (42) 524-585; Fax: (42) Részletesebben ÖNÉRTÉKELÉSI SZABÁLYZAT
 ÖNÉRTÉKELÉSI SZABÁLYZAT Érvényes: 2015. 09.24-től A szabályzat és az önértékelés jogi alapja 1. A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC törvény (64-65., 86-87 ) 2. A nevelési- oktatási intézmények Részletesebben 1. sz. melléklet. Orientáló mátrix. a TAMOP 5.1.1.-09/2 kódszámú pályázati útmutatóhoz
 1. sz. melléklet Orientáló mátrix a TAMOP 5.1.1.-09/2 kódszámú pályázati útmutatóhoz Kistérség Projekt címe Összeg (mft) Baktalórántháza Játszva, tanulva, sportolva a társadalom hasznos tagjává válni Leírás Részletesebben KOMNUKICIÓS ÉS PR TERV
 KOMNUKICIÓS ÉS PR TERV 1. Célok A referencia-intézmény egyedi, más intézmények számára is példaértékű, működésében koherens, gyermekközpontú pedagógiai gyakorlattal, szervezeti innovációval rendelkező Részletesebben A mentorpedagógus képzés átdolgozása, tanulási eredmény alapú képzésfejlesztés
 FÉLÚTON... SZAKMAI KONFERENCIA Szeged, 2014. december 16. A mentorpedagógus képzés átdolgozása, tanulási eredmény alapú képzésfejlesztés Dina Miletta SZTE JGYPK egyetemi tanársegéd KÖVI oktató, tréner Részletesebben Átfogó minőségfejlesztés a közoktatásban
 Átfogó minőségfejlesztés a közoktatásban A PEDAGÓGIAI-SZAKMAI ELLENŐRZÉSRE ÉS INTÉZMÉNYI ÖNÉRTÉKELÉSRE ÉPÜLŐ INTÉZMÉNYI MINŐSÉGFEJLESZTÉS Salgótarján, 2014, szeptember 29. 1 Köznevelés - fejlesztési projektek Részletesebben TÁMOP 6.1.4. Koragyermekkori (0-7 év) kiemelt projekt
 TÁMOP 6.1.4. Koragyermekkori (0-7 év) kiemelt projekt Kapcsolat a Programmal II. cél: Gyermek alapellátás egységesebbé tétele az esélyegyenlőség javítása érdekében a hozzáférhetőség javításával és a jobb Részletesebben A tanári mesterképzés portfóliója
 A tanári mesterképzés portfóliója TÁMOP-4.1.2.B.2-13/1-2013-0009 Szakmai szolgáltató és kutatást támogató regionális hálózatok a pedagógusképzésért az Észak-Alföldi régióban Dr. Márton Sára főiskolai tanár Részletesebben A közoktatási és szakképzési feladatok a közfoglalkoztatás tükrében. Dr. Köpeczi-Bócz Tamás Türr István Képző és Kutató Intézet
 A közoktatási és szakképzési feladatok a közfoglalkoztatás tükrében Dr. Köpeczi-Bócz Tamás Türr István Képző és Kutató Intézet A TKKI szakmai feladatai a 3/2011. KIM rendelet hátrányos helyzetűek képzettségének, Részletesebben Sajátos nevelési igényű tanulók együttnevelése Együtt egy-másért!
 Sajátos nevelési igényű tanulók együttnevelése Együtt egy-másért! TÁMOP-3.4.2/09/1. 2010. október 28. Pályázó: Budapest Főváros IX. kerület Ferencváros Önkormányzata Projekt menedzser: Bukovszki Andrásné Részletesebben Az új típusú szaktanácsadás
 Az új típusú szaktanácsadás Dr. Pompor Zoltán szakmai vezető TÁMOP 3.1.5/12 A TÁMOP 3.1.5/12-ben megvalósuló fejlesztések Az Oktatási Hivatal, az Educatio Társadalmi Szolgáltató Nonprofit Kft és az Oktatáskutató Részletesebben SZAKÉRTŐI VÉLEMÉNY IRÁNTI KÉRELEM 1. Lakcíme/tartózkodási helye: ir.sz. (település) (utca, hsz.) Születési dátum (év, hó, nap): Születési hely:
 SZAKÉRTŐI VÉLEMÉNY IRÁNTI KÉRELEM 1 1. A GYERMEK, A TANULÓ SZEMÉLYI ADATAI: Név: Lakcímetartózkodási helye: ir.sz. (település) (utca, hsz.) Születési dátum (év, hó, nap): Születési hely: Anyja neve: Lakcímetartózkodási Részletesebben Új szakmai továbbképzések a Nemzeti Művelődési Intézet képzési kínálatában
 Új szakmai továbbképzések a Nemzeti Művelődési Intézet képzési kínálatában Szakmai fejlesztőhálózat a kistelepülésektől az agorákig országos projektzáró konferencia Hatvan, 2015. szeptember 3. Partnereink Részletesebben A PÁPAI POLGÁRMESTERI HIVATAL SZERVEZETFEJLESZTÉSE (ÁROP-1.A.2/A-2008-0050)
 TÁMOP-5.3.8-11/A1-2012-0001 RÉV projekt Rehabilitáció - Érték - Változás (RÉV): Megváltozott munkaképességű személyek munkaerő-piaci helyzetének elősegítése érdekében történő rendszerszintű képzési és Részletesebben A TISZK-ek feladatvállalása és gyakorlata a középiskolai tanulók hátránykezelésében
 Tolna Megyei Önkormányzat Szent László Szakképző Iskolája és Kollégiuma (TISZK) A TISZK-ek feladatvállalása és gyakorlata a középiskolai tanulók hátránykezelésében VIII. OTK, 2009. május 29 Hátrányok eredete, Részletesebben TÁMOP-3.3.9.B-12/2-2012-0006 Fehérhegyi Második Esély Iskola
 TÁMOP-3.3.9.B-12/2-2012-0006 Fehérhegyi Második Esély Iskola A halmozottan hátrányos helyzetű tanulók iskolai lemorzsolódását csökkentő intézkedések támogatása Második esély típusú programok támogatása Részletesebben ZÁGON BERTALANNÉ. zsofru@t-online.hu. Időtartam (-tól -ig) 2001-2005 Munkáltató neve és címe Ec-Pec Alapítvány, 1072. Bp. Rákóczi u. 22.
 Ö N É L E T R A J Z SZEMÉLYES ADATOK Név E-mail Állampolgárság ZÁGON BERTALANNÉ zsofru@t-online.hu magyar Születési idő 1947. 05. 12. MUNKAHELYEK Időtartam (-tól -ig) 2005- Munkáltató neve és címe Egyéni Részletesebben I. Iskolánkról. Petőfi Sándor Általános Művelődési Központ és Könyvtár, Pedagógiai Szakszolgálat Általános Iskolája
 I. Iskolánkról Mottó: Az iskolának nem nevelnie kell az életre az iskola legyen maga az élet! Elbert Hubkord Petőfi Sándor Általános Művelődési Központ és Könyvtár, Pedagógiai Szakszolgálat Általános Iskolája Részletesebben A B KOMPONENS INDIKÁTORAI második kiírás - 2013
 A B KOMPONENS INDIKÁTORAI második kiírás - 2013 Kérjük, hogy a pályázati adatlap 6.1 (Kötelező indikátorok) pontjában a választott tevékenységhez tartozó táblázatokat töltse ki. A táblázatban megadott Részletesebben Továbbképzések elégedettségi összesítői
 Továbbképzések elégedettségi összesítői A továbbképzés címe Salgótarján - Salgó Hotel 2009. október 9-10-11. 4,85 4,85 4,85 4,69 4,77 4,85 4,85 4,85 4,83 matematika programcsomag az 1_4 évfolyam számára Részletesebben A szakképzés-szervezési társaságok működésének tapasztalatai
 A szakképzés-szervezési társaságok működésének tapasztalatai TISZK-ek Hogyan? TOVÁBB! Szolnok, 2009. november 2-3. Bemutatkozás Név: 1000 Mester Szakképzés-szervezési Nonprofit Kiemelkedően Közhasznú Részletesebben Pályázat. Második esély típusú programok megvalósítása az Apáczai Oktatási Centrumban (TÁMOP-
 Második esély program TÁMOP-3.3.9 D-12-2012-0008 Pályázat Második esély típusú programok megvalósítása az Apáczai Oktatási Centrumban (TÁMOP- 3.3.9.D-12-2012-0008) Pályázat adatai Pályázat száma TÁMOP-3.3.9.D-12-2012-0008 Részletesebben SZAKÉRTŐI VÉLEMÉNY IRÁNTI KÉRELEM
 Kétegyháza KOMP-ra száll Fekete Gabriella projektmenedzser Kétegyháza nagyközség Tartalmi-módszertani változás szükségessége Nemzeti alaptanterv Alapdokumentumok OKM Közoktatás-fejlesztési Stratégiája Részletesebben A Sapientia Erdélyi Magyar Tudományegyetem Pályaválasztási Tanácsadási Központjának szervezeti és működési szabályzata
 1653/2015.02.06. sz. szenátusi határozat A Sapientia Erdélyi Magyar Tudományegyetem Pályaválasztási Tanácsadási Központjának szervezeti és működési szabályzata Törvényes keretek: A Sapientia EMTE Pályaválasztási Részletesebben REFERENCIA INTÉZMÉNYI CÉLJAI
 (96) 516-050 Fax: (96) 516-054 E-mail: vuksuli@vuksuli.sulinet.hu Weblap: http://www.vuksuli.sulinet.hu Németh Péter projektmenedzser REFERENCIA INTÉZMÉNYI CÉLJAI CÉLJAINK SIKERKRITÉRIUM ÉRTÉKELÉS PERIÓDUSA Részletesebben Szülők és pedagógusok körében végzett. vezetői értékelés (2015)
 Szülők és pedagógusok körében végzett vezetői értékelés (2015) A közoktatási intézmények vezetőinek munkáját a megbízatásuk során két alaklommal kell az intézmény pedagógusainak és a tanulók szüleinek Részletesebben 4798 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2015. évi 49. szám
 4798 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2015. évi 49. szám A Kormány 1210/2015. (IV. 10.) Korm. határozata az Emberi Erőforrás Fejlesztési Operatív Program 2015. évre szóló éves fejlesztési keretének megállapításáról Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 31.7.2010
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 C 209/26
 Beroep ingesteld op 19 mei 2010 — Europese Commissie/Helleense Republiek
 (Zaak C-248/10)
 ()
 2010/C 209/36
 Procestaal: Grieks
 Partijen
 Verzoekende partij: Europese Commissie (vertegenwoordigers: M. Karanasou Apostolopoulou en A. Nijenhuis, gemachtigden)
 Verwerende partij: Helleense Republiek
 Conclusies
 —
 vaststellen dat de Helleense Republiek, door niet alle wettelijke en bestuursrechtelijke bepalingen vast te stellen die noodzakelijk zijn om te voldoen aan richtlijn 2007/44/EG (1) van het Europees Parlement en de Raad van 5 september 2007 tot wijziging van richtlijn 92/49/EEG van de Raad en de richtlijnen 2002/83/EG, 2004/39/EG, 2005/68/EG en 2006/48/EG wat betreft procedureregels en evaluatiecriteria voor de prudentiële beoordeling van verwervingen en vergrotingen van deelnemingen in de financiële sector, althans door deze bepalingen niet aan de Commissie mee te delen, de krachtens deze richtlijn op haar rustende verplichtingen niet is nagekomen;
 —
 de Helleense Republiek verwijzen in de kosten.
 Middelen en voornaamste argumenten
 De termijn voor omzetting van richtlijn 2007/44/EG in nationaal recht is op 21 maart 2009 verstreken.
 (1) PB L 247 van 21.9.2007, blz. 1.


text:
 28.8.2010
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 234/49
 Skarga wniesiona w dniu 25 czerwca 2010 r. — Unilever España i Unilever przeciwko OHIM — Med Trans G. Poulias-S. Brakatselos (MED FRIGO S.A.)
 (Sprawa T-287/10)
 ()
 2010/C 234/88
 Język skargi: angielski
 Strony
 Strona skarżąca: Unilever España S.A. i Unilever N.V. (Barcelona, Hiszpania) (przedstawiciel: adwokat C. Prat)
 Strona pozwana: Urząd Harmonizacji w ramach Rynku Wewnętrznego (znaki towarowe i wzory)
 Stroną postępowania przed Izbą Odwoławczą była również:„Med Trans” G. Poulias-S. Brakatselos A.E. (Patra, Grecja)
 Żądania strony skarżącej
 —
 stwierdzenie nieważności decyzji Drugiej Izby Odwoławczej Urzędu Harmonizacji w ramach Rynku Wewnętrznego (znaki towarowe i wzory) z dnia 20 kwietnia 2010 r. w sprawie R 1025/2009-2;
 —
 nakazanie Wydziałowi Sprzeciwów Urzędu Harmonizacji w ramach Rynku Wewnętrznego (znaki towarowe i wzory) dalszego badania dowodu i oceny zastosowania art. 8 ust. 1, art. 8 ust. 4 i art. 8 ust. 5 rozporządzenia w sprawie wspólnotowego znaku towarowego;
 —
 ewentualnie zmiana zaskarżonej decyzji i wydanie orzeczenia co do istoty;
 —
 obciążenie strony pozwanej kosztami postępowania.
 Zarzuty i główne argumenty
 Zgłaszający wspólnotowy znak towarowy:„Med Trans” G. Poulias-S. Brakatselos A.E.
 Zgłoszony wspólnotowy znak towarowy: Graficzny znak towarowy „MED FRIGO S.A.” dla usług z klasy 39
 Właściciel znaku lub oznaczenia, na które powołano się w sprzeciwie: Strona skarżąca
 Znak lub oznaczenie, na które powołano się w sprzeciwie: Zarejestrowany w Hiszpanii pod numerem 112534 słowny znak towarowy „FRIGO” dla towarów z klasy 30; zarejestrowany w Hiszpanii pod numerem 123204 graficzny znak towarowy „Frigo” dla towarów z klasy 30; zarejestrowany w Hiszpanii pod numerem 434378 graficzny znak towarowy „Frigo” dla towarów z klasy 30; zarejestrowany w Hiszpanii pod numerem 767539 graficzny znak towarowy „Frigo” dla towarów z klasy 30; zarejestrowany w Hiszpanii pod numerem 2148274 graficzny znak towarowy „Frigo” dla towarów z klasy 30; zarejestrowany w Hiszpanii pod numerem 60893 słowny znak towarowy „FRIGO S.A.” jako „nazwa handlowa dla wytwarzania i produkcji lodów i produktów mlecznych”
 Decyzja Wydziału Sprzeciwów: Oddalenie sprzeciwu
 Decyzja Izby Odwoławczej: Oddalenie odwołania
 Podniesione zarzuty: Naruszenie zasady 19 ust. 2 lit. a) ppkt (ii) rozporządzenia Komisji (WE) nr 2868/95, ponieważ Izba Odwoławcza błędnie oceniła, że strona skarżąca nie dostarczyła wszystkich koniecznych dowodów istnienia, ważności i zakresu ochrony wcześniejszego znaku towarowego, na którym opierał się sprzeciw; naruszenie zasady 19 ust. 3 w związku z zasadą 98 ust. 1 rozporządzenia Komisji (WE) nr 2868/95, ponieważ Izba Odwoławcza nieprawidłowo stwierdziła, że przedstawione przez stronę skarżącą tłumaczenia nie były wystarczająco jasne i dobrze usystematyzowane.


type: wikipedia

text:
Raymond „Ray“ Kurzweil [] (* 12. Februar 1948 in Queens, New York City) ist ein US-amerikanischer Autor, Erfinder, Futurist und Leiter der technischen Entwicklung (Director of Engineering) bei Google LLC.
 Er gilt als Pionier der optischen Texterkennung (engl. optical character recognition, OCR), Sprachsynthese (computervorgelesene Texte), Spracherkennung, Flachbettscannertechnologie und im Bereich elektronischer Musikinstrumente, insbesondere der Keyboards.
 Als bekannter Sachbuchautor schreibt er u. a. über Gesundheit, künstliche Intelligenz (KI), Transhumanismus, technologische Singularität und Zukunftsforschung. Außerdem gilt er als der berühmteste Vertreter des technologischen Posthumanismus.
 Biographie
 Frühe Jahre
 Raymond Kurzweil wurde im New Yorker Stadtteil Queens geboren; seine jüdischen Eltern hatten 1939 kurz vor Beginn des 2. Weltkrieges Österreich verlassen. Er studierte am Massachusetts Institute of Technology Informatik und Literatur und schloss sein Studium 1970 mit dem Bachelor ab.
 Nach seinem Studium erfand er die „Kurzweil Reading Machine“, die Sehbehinderten erstmals den Zugang zu normalen Drucktexten ermöglichte, indem es die Drucktexte in akustische Signale umwandelte und somit vorlas. Kurzweils Erfindung gilt bis heute als größter Meilenstein zur gesellschaftlichen Integration Sehbehinderter nach der 1829 eingeführten Blindenschrift von Braille.
 Kurzweil Music Systems
 Im Jahre 1983 gründete Raymond in den USA das Unternehmen Kurzweil Music Systems. Die Herstellung von Synthesizern, die in der Lage waren, natürliche Klänge in guter Qualität zu erzeugen, stellte in dieser Zeit eine große Herausforderung dar.
 Die Idee, ein Unternehmen für elektronische Musikinstrumente zu gründen, entstand aus der Freundschaft zu dem blinden Musiker Stevie Wonder. Dieser hatte 1976 von Kurzweils Reading Machine gehört und anschließend Kontakt zum ihm aufgenommen.
 Ermutigt durch Wonder, brachte Kurzweil 1984 den sogenannten Kurzweil K250 auf den Markt. Dieses revolutionäre Instrument erzeugte die Klänge verschiedener akustischer Instrumente in einer für diese Zeit herausragenden Qualität. Als Dankeschön für die musikalische Unterstützung produzierte Raymond Kurzweil für Stevie Wonder ein Sondermodell des K250, das sich durch Sprachkommandos steuern ließ.
 Der Nachfolger des K250, sowie das letzte Keyboard der Firma unter Kurzweil, war das K1000 von 1988. Es ist allerdings nur kurz gebaut worden, weil Kurzweil Music Systems 1989 an die koreanische Young Chang Akki Co. Ltd. verkauft wurde, die den Markennamen „Kurzweil“ jedoch beibehielt.
 Abseits der Musikindustrie
 Im Jahr 2002 schloss er auf der Website Long Bet One eine Wette über 20.000 US-Dollar ab, dass im Jahr 2029 ein Computer oder eine „maschinelle Intelligenz“ den Turing-Test bestehen werde. Es ist die erste Wette der Website und eine der ältesten öffentlichen Wetten im Internet. Er wurde für seine Leistungen im gleichen Jahr in die National Inventors Hall of Fame aufgenommen und erhielt außerdem von Präsident Bill Clinton die National Medal of Technology.
 Im Jahr 2008 gründete er gemeinsam mit Peter Diamandis und Rob Nail die Singularity University. Diese bietet Bildungsprogramme für Führungskräfte, ein Gründerzentrum und Innovationsberatung an.
 Im Dezember 2012 wurde Kurzweil „Director of Engineering“ bei Google.
 Ehrungen und Auszeichnungen
 Ray Kurzweil ist Träger folgender Auszeichnungen bzw. Ehrungen:
 1965: erster Platz in der International Science Fair für seine Erfindung eines Computers, der klassische Musik erzeugt
 1978: Verleihung des Grace Murray Hopper Award der Association for Computing Machinery. Dieser Preis wird jährlich vergeben und ist mit 35.000 $ Preisgeld dotiert. Kurzweil gewann ihn für die Erfindung der Kurzweil Reading Machine
 1990: Engineer of the Year Preis der Design News
 1994: Auszeichnung mit dem Dickson Prize in Science der Carnegie Mellon University, der mit 50.000 $ dotiert ist
 1998: Inventor of the Year des Massachusetts Institute of Technology
 1999: National Medal of Technology
 2000: Telluride Tech Festival Award of Technologie
 2001: Lemelson MIT Prize, der mit 500.000 $ dotiert ist
 2009: Gewähltes Mitglied der American Academy of Arts and Sciences
 Raymond Kurzweil ist überdies Träger von 20 Ehrendoktortiteln, die er von verschiedenen Institutionen verliehen bekam. Ebenfalls wurde er von drei US-Präsidenten ausgezeichnet, unter anderem von Bill Clinton mit der National Medal of Technology, der höchsten Technologie-Auszeichnung der USA.
 Einstellung zur Religion
 Obwohl Kurzweils Eltern jüdisch waren, erzogen sie ihn unitarisch. Am Ende des Dokumentarfilms Transcendent Man beantwortet er seine rhetorische gestellte Frage "Does God exist?" („Existiert Gott?“) mit "I would say, 'Not yet'" („Ich würde sagen, 'Noch nicht'“) als eine Anspielung auf seine Vorhersagen für die Technologien der Zukunft, die dem Menschen dabei helfen sollen, über seine biologischen Grenzen hinauszugehen und so aus der heutigen Perspektive selbst wie eine Art Gottheit zu wirken.
 In „The Singularity is Near“ beschreibt er die Notwendigkeit einer neuen Ethik, die auf den Grundlagen des gegenseitigen Respekts basiert.
 Kritik
 Kurzweils Vorstellungen sind umstritten. Während seine Befürworter in ihm einen Visionär der künstlichen Intelligenz und ein Computer-Genie sehen, werten seine Kritiker seine Methode als unwissenschaftlich und einige seiner Versprechen als „quasi-religiös“.
 So merkt die Philosophin Janina Loh an, dass seine Prophezeiung zum Eintreten der Singularität einen Induktionsfehlschluss enthalte, da er versuche, besondere Ereignisse vorherzusagen.
 Der Futurologe Kevin Kelly ist der Meinung, dass Kurzweil wahrscheinlich Recht darin hat, wo die Entwicklung zukünftiger Technologien hingeht, bei der prognostizierten Zeitspanne bis zum Eintreffen seiner Vorhersagen jedoch viel zu optimistisch sei. Sein unbeirrbares Engagement für seine Ideen mache ihn zu einer Art „modernem Propheten ... der sich irrt“.
 Trivia
 Raymond Kurzweil findet als Nebenfigur in Frank Schätzings Roman Der Schwarm Erwähnung, wo ein von ihm entwickelter Neuronencomputer die Denkweise der Yrr simuliert.
 Bill Gates spricht von ihm als „führendem Experten im Bereich der Künstlichen Intelligenz“.
 Kurzweil gilt als einer der bekanntesten Vordenker des Transhumanismus. Er prognostiziert für das Jahr 2045 eine exponentielle Zunahme der informationstechnologischen Entwicklung: Eine Singularität, die eine künstliche Intelligenz ermöglicht, mit welcher die Menschheit Unsterblichkeit erlangen kann.
 Werke
 Ray Kurzweil: Danielle. Chroniken einer Superheldin. Lola Books, Berlin 2019, ISBN 978-3-944203-40-9.
 Ray Kurzweil: Wie Du eine Danielle werden kannst. Lola Books, Berlin 2019, ISBN 978-3-944203-41-6.
 Siehe auch
 Accelerating change
 Literatur
 Michael K. Iwoleit: Prophet der Singularität. Die leere Zukunft des Ray Kurzweil. In: Sascha Mamczak, Wolfgang Jeschke (Hrsg.): Das Science Fiction Jahr 2007. Heyne, München 2007, ISBN 978-3-453-52261-9, S. 537–563.
 Dokumentation
 Transcendent Man. The Life and Ideas of Ray Kurzweil. 84 min, USA 2011, Regie: Barry Ptolemy.
 Weblinks
 Kurzweil Music Systems (englisch)
 KurzweilAI.net, Auseinandersetzung mit und Demonstration von künstlicher Intelligenz und Zukunftsprognosen (englisch)
 Kurzweil Technologies, Übersicht über Kurzweils Unternehmen (englisch)
 Werden wir ewig leben, Mister Kurzweil? (Interview in der Frankfurter Allgemeinen Zeitung vom 23. Februar 2008, S. Z6)
 Long Bet One By 2029 no computer – or „machine intelligence“ – will have passed the Turing Test.
 Dokumentarfilm Plug & Pray mit Raymond Kurzweil und Joseph Weizenbaum
 Die Zukunft von Mensch und Technologie: Interview mit Ray Kurzweil
 Forbes: Interview: How Ray Kurzweil Plans To Revolutionize Search At Google
 Einzelnachweise
 Autor
 Erfinder
 Unternehmer (Vereinigte Staaten)
 Mitglied der American Academy of Arts and Sciences
 Person (Künstliche Intelligenz)
 US-Amerikaner
 Geboren 1948
 Mann
 Literatur (Transhumanismus)


type: contracts

text:
Svarbus teisinis pranešimas
 |
 22000D0011
 Oficialusis leidinys L 103 , 12/04/2001 p. 0022 - 0023
 EEE jungtinio komiteto sprendimasNr. 11/20002000 m. sausio 28 d.iš dalies keičiantis EEE susitarimo VI priedą (Socialinė apsauga)EEE JUNGTINIS KOMITETAS,atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą, patikslintą Protokolu, patikslinančiu Europos ekonominės erdvės susitarimą, toliau — Susitarimas, ypač į jo 98 straipsnį,kadangi:(1) Susitarimo VI priedas buvo iš dalies pakeistas 1999 m. birželio 25 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 81/1999 [1].(2) 1998 m. gruodžio 9 d. Sprendimas Nr. 172 dėl pavyzdinių formų, būtinų Tarybos reglamentų (EEB) Nr. 1408/71 ir (EEB) Nr. 574/72 (E 101) taikymui [2], kurį priėmė Administracinė komisija dėl migruojančių darbuotojų socialinės apsaugos, turi būti įtrauktas į Susitarimą,NUSPRENDĖ:1 straipsnisSusitarimo VI priedo 3.48 punktas (Sprendimas Nr. 164) papildomas taip:"su pakeitimais, padarytais:— 399 D 0371: 1998 m. gruodžio 9 d. Sprendimas Nr. 172 (OL L 143, 1999 6 8, p. 13) su pataisymais, padarytais OL L 159, 1999 6 25, p. 67."2 straipsnisSprendimo Nr. 172 tekstai islandų ir norvegų kalbomis, kurie pridedami prie šio sprendimo teksto atitinkamomis kalbomis, yra autentiški.3 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja 2000 m. sausio 29 d., jei EEE jungtiniam komitetui buvo pateikti visi pranešimai pagal Susitarimo 103 straipsnio 1 dalį [3].4 straipsnisŠis sprendimas skelbiamas Europos Bendrijų oficialiojo leidinio EEE dalyje ir EEE priede.Priimta Briuselyje, 2000 m. sausio 28 d.EEE jungtinio komiteto varduPirmininkasF. Barbaso[1] OL L 296, 2000 11 23, p. 37.[2] OL L 143, 1999 6 8, p. 13 su klaidų ištaisymu, padarytu OL L 159, 1999 6 25, p. 67.[3] Konstituciniai reikalavimai nenurodyti.--------------------------------------------------