type: other

text:
En forudsigelig Højesteretsdom om Danmarks
 deltagelse i den ulovlige krig mod Irak
 Frank Johannesen var en af de 25 sagsøgere i sagen mod regeringen for grundlovsbrud, da Anders Fogh sendte Danmark i krig mod Irak. Blandt sagsøgerne var også Johann Kirkmand, hvis søn Bjarke Kirkmand var soldat og blev dræbt i krigen
 Højesteret afsagde sin forudsigelige dom onsdag den 17. marts, der i alle henseender frikender regeringen og legitimerer, at Danmark kan deltage i ulovlige krige i strid med FN-pagten og dermed grundloven.
 FN-pagten fastslår nemlig et generelt forbud mod magtanvendelse mellem stater. Undtaget fra forbuddet er alene selvforsvar eller en beslutning fra FNs sikkerhedsråd og ingen af betingelserne var opfyldt i forbindelse med angrebet på Irak.
 Sagen havde 25 sagsøgere og startede helt tilbage i 2005 ved Østre Landsret. Landsretten afviste sagsøgerne på grund af såkaldt manglende ”søgsmålskompetence” i foråret 2007, hvorfor sagen blev anket til Højesteret. Sagsøgerne startede med advokaterne Christian Harlang og Bjørn Elmquist, men Grundlovskomiteen valgte på grund af utilfredshed med Christian Harlang en ny advokat Christian Dahlsager, der procederede ved Højesteret for Grundlovskomiteens 9 sagsøgere. Ud over at advokatskiftet skabte et noget mudret billede af sagsførelsen, har det ikke haft nogen som helst indflydelse på domsresultatet.
 At Højesteret har holdt hånden over tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen er i historisk henseende ikke noget specielt.
 Første grundlovsbrud i forbindelse med ”kommunistloven” under besættelsen
 For det første alvorlige grundlovsbrud skete nemlig under besættelsen i juni 1941, hvor en enig rigsdag bestående af de borgerlige partier og Socialdemokratiet, men uden de forinden fængslede kommunistiske rigsdagsmedlemmer, vedtog ”kommunistloven”, der gjorde kommunisterne fredløse med massearrestationer til følge. Højesteret var efterfølgende yderst behjælpelig med systematisk at gøre det ulovlige lovligt.
 Forfatteren Hans Scherfig har i sin bog ”Frydenholm” fuldstændig utilsløret beskrevet hvad, det drejer sig om og jeg citerer fra s. 302: ”Jeg troede også på Højesteret, sagde overlærer Magnussen. Vi burde have tænkt os bedre om. ---Hvad loven siger er uvæsentligt. Statsmagtens lovbrud bliver lovligt, når Højesteret godkender det. I denne specielle situation må det være dommerens opgave at gøre det ulovlige lovligt.”
 Kommunisten Børge Houmann og medlem af Frihedsrådet har i sin bog ”Kommunist under besættelsen ” beskrevet grundlovsbruddet lige så skarpt og jeg citerer fra side 16:
 ”Forfatteren Hans Kirk var blandt de mange, som blev arresteret den 22. juni 1941 og ført til koncentrationslejren Horserød. Herfra skrev han til sin gamle skolekammerat, den socialdemokratiske folketingsmand Hartvig Frisch: ’Den nytte gør koncentrationslejren dog i hvert fald, at man, hvis man ikke går moralsk i stykker, kommer ud af den som en bedre og mere konsekvent marxist. Men det kan gøre ondt at få de demokratiske mælketænder trukket ud’
 Men ud kom de! Dansk demokrati krakelerede den 22. juni 1941. Grundloven fik en ordentlig en på sinkadusen. Den lå i sit sølvskrin på Christiansborg, og så yndig så den ud, den blev besunget af alle, som havde en myndighed at udøve i de dage. Den blev beundret af måbende tusinder af langnæsede skolebørn. Men da den i praksis skulle stå sin prøve, viste den sig at være gjort af samme stof som kejserens nye klæder i H. C. Andersens eventyr.”
 Myten om domstolenes uafhængighed
 Hvem er det, der har opfundet myten om de borgerlige domstoles retfærdighed og at Højesteret altid vil respektere grundloven? Mon ikke det er borgerskabet selv, der fører ideologisk krig mod arbejderklassen og via sine partier og massemedier idylliserer og opretholder fiktionen om de fundamentale grundlovsbestemmelser og de lovfæstede borgerlige rettigheder.
 Alt for mange af mine medsagsøgere har haft tillid til grundlovens beskyttende magt og på dommernes retskaffenhed, uafhængighed og agtværdighed. Men det er fordi de tror, at domstolene er neutrale og frit hængende uafhængige af klasseinteresser. De enkelte højesteretsdommere kan da være udmærkede mennesker, men de ved så sandelig også, hvilke interesser de skal varetage.
 Jeg har ihvertfald fået bekræftet min marxistiske børnelærdom om, at statsmagten er den kapitalistiske stats magtapparat mod arbejderklassen. Og som et af de vigtigste statsorganer har Højesteret som klassedomstol naturligvis den samme opgave. Specielt i krigs- og krisetider, hvor kapitalismen kæmper mod opløsning og død, har alle statsinstitutionerne en tendens til, specielt i politisk betonede sager, at smelte fuldstændig sammen, således at grundlovens forudsatte tredeling af den lovgivende, udøvende og dømmende magt bliver en fuldstændig illusion.
 Modvægten skulle være den folkelige opinion imod krigen, men den er svag, og når de toneangivende medier med DR og TV2 i spidsen enten har været tavse eller i det store hele været mikrofonholdere for regeringen, og når dertil lægges den meget tamme parlamentariske opposition har det været helt naturligt for Højesteret at holde hånden over tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen og optræde som et ekspeditionskontor for regeringen og dens støtteparti Dansk Folkeparti.
 Højesterets dom, terrorlove og vejen til politistaten
 Vi har ikke alene fået nægtet vores ret til at føre sagen mod Anders Fogh Rasmussen, for Højesteret har samtidig med afvisningen taget stilling til det materielle i sagen ved at anføre i dommen, ”at der ikke foreligger nogen uklarhed om forståelsen af grundlovens § 19, stk. 2, i overensstemmelse med ordlyden som en procedureregel, der regulerer forholdet mellem regering og folketing. En forståelse som hævdet af appellanterne ville indebære, at Danmark i 1953 skulle have overladt det til FN ́s Sikkerhedsråd – med vetoret for de permanente medlemmer – at afgøre, om Danmark uden for folkeretligt anerkendte situationer ville kunne anvende militære magtmidler. En sådan forståelse ville også stride mod en grundlæggende ordning i dansk ret af forholdet mellem national ret og international ret, hvorefter folkeretten ikke har grundlovskraft” (min understregning).
 Med andre ord - nu har regeringen Højesterets ord for, at Danmark ikke er bundet af FN-pagten og folkeretten. Grundlovsbruddet er gjort lovligt.
 Allerede ved grundlovssagens start i 2005 fremhævede jeg i min artikel ”Ulovlige krige”, at hvis vi taber sagen, vil Danmark ikke længere være forpligtet af det kollektive sikkerhedssystem, som er grundlaget for FN-pagten. Herefter vil alene jungleloven regere, hvor Danmark sammen med stormagter kan deltage i ulovlige NATO-aktioner under de smukke benævnelser ”humanitære interventioner” eller ”forebyggende krige”, som dække for at varetage imperialismens interesser.
 Alt i alt har Danmark specielt under Anders Fogh Rasmussens regimente fra 2001 ændret sig fra at være et ”lille smørhul” med en vis international anseelse til en aggressiv krigernation, der på godt 10 år har deltaget i 3 ulovlige krige - først mod det tidligere Jugoslavien i 1999, så mod Afghanistan fra 2002 og endelig imod Irak fra 2003-2007 - alle tre krige i tæt alliance med den amerikansk-britiske imperialisme.
 Under krig og kapitalistisk krise svækkes som sagt det borgerlige demokrati. Derfor har vi også i kølvandet på Bush ́s ”krig mod terror” fået de uhyrlige terrorlove i 2002 og stramningen i 2006 med al dens overvågning, registrering, aflytning og begrænsning af de grundlovssikrede rettigheder som ytrings-, forsamlings- og demonstrationsfrihed. Herom påpegede venstrefolkene Britta Schall Holberg og Birthe Rønn Hornbech ved den sidste stramning i 2006, at de i Folketinget ville stemme imod, fordi en vedtagelse ville betyde, at Danmark bevægede sig hen mod en politistat. Loven blev vedtaget og afmonteringen af de sidste rester af det borgerlige demokrati kunne forsætte med en faretruende udvikling mod en fuldbyrdet politistat.
 Højesteretsdommen må betragtes som endnu et led i den kæde af eksempler på indskrænkning af demokratiet, der begrænser eller kriminaliserer reel opposition til regeringen. Jeg skal specielt nævne fængselsdommene mod Fighters+Lovers og foreningen Oprørs talsmand Patrick Mac Manus, der har gjort det ulovligt at støtte befrielsesbevægelser som FARC og PFLP, fængslingerne af de aktive unge i forbindelse med rydningen af Ungdomshuset, tuneserloven og masseanholdelserne af demonstranter ved klimatopmødet, der eliminerede demonstrationsfriheden.
 Foragt for retten er tiltrængt
 Derfor var det beskæmmende at høre advokat Christian Dahlagers rosenrøde udtalelser til pressen efter domsafsigelsen. Han udtalte, at det er forståeligt, at Højesteret er tilbageholdende i sager med politisk islæt, således som også kammeradvokaten har plæderet. Endvidere, at Højesteret har lavet en grundig vurdering af sagen, der tages til efterretning, men han ville godt have haft en blødere landing, men på den anden side er det måske meget sundt, at dommerne var enige.
 Det er også helt malplaceret at vise Højesteret respekt, når man tager i betragtning, hvad den ulovlige angrebskrig har medført: over 1 mio. dræbte irakere, 5 mio. internt og eksternt fordrevne flygtninge, flere hundrede dræbte akademikere og læger, en fuldstændig ødelagt infrastruktur, den kulturelle destruktion osv. Læs selv videre på den glimrende hjemmeside Brusselstribunal.org.
 Så havde det været mere betimeligt at optræde ligesom landsretssagfører Carl Madsen i forfatteren Dan Turélls historie ”Til minde om Carl Madsen” Jeg citerer sidste afsnit af historien:
 ”Landsretssagfører Carl Madsen fik flere irettesættelser for ”foragt for retten” og hold kæft hvor var det et godt show han lavede. Hold kæft mand hvor han kørte det godt. Det var fuldstændig rigtigt det han gjorde, han udstrålede simpelt hen ”foragt for retten”, og der er intet ”retten” trænger så meget til som dyb dyb foragt.”
 Ja, og det gælder i aller højeste grad også Højesteret.
 Juridiske og politiske tiltag i forbindelse med Irak-krigen
 Sagsøgerne vil nu overveje sammen med deres advokater, om man skal klage til Menneskerettighedsdomstolen i Strasbourg. Det kan man gøre på baggrund af artikel 6 i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention om retfærdig rettergang.
 De politiske og juridiske efterdønninger af den ulovlige krig er mange.
 Efter at Europarådet erklærede krigen ulovlig har Tysklands forfatningsdomstol i 2005 voteret, at krigen var i strid med FNs-charter.Det samme har alle førende folkeretseksperter udtalt.
 Jura-professor Preben Stuer Lauridsens har efter domsafsigelsen i Højesteret foreslået, at der også i Danmark bør oprettes en forfatningsdomstol. Det er en overvejelse værd og der er ingen tvivl om, at højesteretsdommen vil indgå i en debat herom, hvilket kan være med til at styrke den folkelige opinion imod yderligere grundlovsbrud.
 Den britiske Chilcot-undersøgelse, der forventes at vare hele 2010 har indtil videre været skuffende, idet den ikke har medvirket til at klarlægge Tony Blairs ansvar i forhold til den ulovlige krig, men mere har været et skuespil til ære for den britiske opinion.
 Anderledes lødig er den hollandske David-kommission med juridiske eksperter, der i en afsluttende rapport den 12. januar 2010 har fastslået, at krigen manglede det fornødne FN-mandat og at hensynet til Hollands alliance med USA og Storbritannien overskyggede hensynet til krigens lovlighed.
 I kølvandet på Davids-rapporten har en lang række topjurister med jura-professorerne Ole Espersen (tidligere Justitsminister), Jens Elo Rytter og Jens Vedsted-Hansen i spidsen opfordret til, at regeringen iværksætter en uvildig undersøgelse, hvilket den selvfølgelig hele tiden har nægtet.
 I forbindelse med et kommende regeringsskifte vil det derfor være afgørende at holde den nye regering fast på, at denne undersøgelse gennemføres, således at den nuværende generalsekretær for NATO Anders Fogh Rasmussen kan få sin velfortjente straf for krigsforbrydelserne, først via en Rigsretssag og dernæst sammen med Bush og Blair m.fl. ved den internationale straffedomstol i Haag.
 Den 27. marts 2010
 Først offentliggjort i Kommunistisk Politik 7, 2010


type: wikipedia

text:
Arbo Valdma (Pärnu, Estonija, 20. veljače 1942.) je estonski pijanist i glasovirski pedagog.
 Od 1992. god. je profesor u Kölnu, Njemačka, na Hochschule für Musik. Školovao se u Tallinnu u Estoniji. Podučavao ga je Bruno Lukk, koji je bio učenik Arthura Schnabela i Paula Hindemitha. Na Konzervatoriju u Moskvi je magistrirao i doktorirao u klasi Nine Emelyanove, učenice Samuela Feinberga. 1970. imenovan je višim predavačem klavira na Državnom konzervatoriju u Tallinnu, a od 1979. je predavao klavir i klavirsku pedagogiju na Univerzitetu u Novom Sadu.
 Od 1984. Arbo Valdma je predavao na Univerzitetu u Beogradu, gdje je bio pročelnik klavirskog odjela od 1984. do 1992. Od 1989. do 1992. bio je dekan Fakulteta za klavir pri Umjetničkoj akademiji Univerziteta u Novom Sadu. Arbo Valdma je izvodio koncertne programe - recitale, komornu glazbu, te je nastupao s orkestrom pod ravnanjem N. Järvija, K. Sanderlina, E. Klas, A. Jansons i A. Rabinowich, gostujući diljem Europe, u Australiji, te snimajući. Prof. Valdma je producirao mnogo televizijskih emisija, kako u ulozi izvođača, tako i u ulozi redatelja.
 Autor je teoretskih članaka o klavirskoj pedagogiji. Prof. Valdma je jedan od osnivača EPTA-e, (European Piano Teachers Association, 1988.). Počasni je predsjednik EPTA Srbije i Estonije. 1991. god. prof. Valdmi je dodijeljena titula "doctor honoris causa" Estonske glazbene akademije. Njegovi su učenici pobjednici najistaknutijih međunarodnih klavirskih natjecanja (Ženeva, Beč - Beethoven, Bruxelles - Kraljica Elisbeta, Leeds, München - ARD, Vevey - C. Haskil, Köln - F. Chopin, Sydney, Washington i dr. Njegovi su učenici bili: Jasminka Stančul, Rita Kinka, Nataša Veljković, Aleksandar Madžar, Zoltan Peter, Đorđe Milojković, Vladimir Valjarević, Dorian Leljak, Dejan Sinadinović i mnogi drugi.
 Tražen kao predavač na međunarodnim majstorskim radionicama, Arbo Valdma je vodio više od 90 tečajeva od 1984.(redovito na Guildhall School London, u Heidelbergu, u Dubrovniku na Ljetnoj školi EPTA-e, na Estonskoj glazbenoj akademiji u Tallinnu i na Europskoj akademiji za glazbu i lijepe umjetnosti Montepulciano) u Moskvi, Rimu, Saloni, Sarajevu, Zagrebu, Kaushiungu, Ohridu, Bad Sobernheimu, Kolnu, Orlandu, Las Vegasu (na Konferencijama svjetske klavirske pedagogije) i drugdje.
 Estonski glazbenici
 Pijanisti


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA
 Briuselis, 5.10.2004
 KOM(2004) 645 galutinis
 2004/0227 (CNS)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo statistikos srityje
 pasirašymo
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos Susitarimo statistikos srityje
 pasirašymo
 (pateiktos Komisijos)
 LT LT
 ---pagebreak--- AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 Dėl labai glaudžių Europos Sąjungos ir Šveicarijos ryšių sprendžiant visus ekonominius,
 socialinius ir politinius klausimus, pageidautina stiprinti bendradarbiavimą statistikos srityje.
 Iš esmės, Eurostatas bendradarbiavo su Šveicarijos federaliniu statistikos biuru daug metų.
 Toks bendradarbiavimas buvo įgyvendinamas dėl Europos ekonominės erdvės (EEE)
 sutarties. Šveicarija buvo viena iš šią sutartį pasirašiusiųjų šalių, tačiau po nesėkmingo
 referendumo 1992 m. negalėjo sutarties ratifikuoti. Taip pat 1992 m. gegužės 20 d.
 Šveicarijos prašymas dėl prisijungimo buvo atidėtas.
 Nuo to laiko, kai Šveicarija neratifikavo EEE sutarties, pagal neformalius susitarimus
 Šveicarija kaip stebėtoja buvo kviečiama dalyvauti įvairiuose (daugiausia techninio pobūdžio)
 susitikimuose, kurie nesulaukė didelio dėmesio; tai nebuvo aukščiausio lygio susitikimai,
 pvz.: Statistikos programų komiteto susitikimai, kuriuose EEE-ELPA šalys dalyvauja kaip
 tikrosios narės ir svarsto EEE svarbius klausimus.
 Po nesėkmingo referendumo dėl EEE Šveicarija pasiūlė vystyti santykius su Europos Sąjunga
 sektorinių dvišalių susitarimų pagrindu. Vienas tokių susitarimų – tai susitarimas dėl
 bendradarbiavimo statistikos srityje. Pasirašius septynis dvišalius susitarimus tarp Europos
 bendrijos ir Šveicarijos, 1999 m. birželio 21 d. abi šalys kartu pareiškė savo ketinimus pradėti
 derybas dėl susitarimo, susijusio su Šveicarijos dalyvavimu tam tikrose Bendrijos statistikos
 programose, sudarymo.
 2000 m. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su Šveicarija. Derybų rekomendacijose
 buvo nurodyta, kad susitarimas turi remtis daugiamete Bendrijos statistikos programa siekiant
 duomenų rinkimo, nomenklatūrų, apibrėžimų ir statistikos metodologijų suderinimo. Buvo
 numatyti personalo mainai. Šį susitarimą prižiūrėtų jungtinis komitetas.
 Komisijos ir Šveicarijos derybos vyko dar kelerius metus ir baigėsi 2004 m. birželio 25 d., kai
 Eurostato generalinis direktorius ir Šveicarijos federalinis statistikos biuras pasirašė
 susitarimą.
 Šiuo susitarimu yra suinteresuotos abi šalys. ES požiūriu, Šveicarija jau, galima sakyti,
 dalyvauja daugelyje Bendrijos statistikos programos aspektų (dalyvauja tam tikruose
 techninio pobūdžio susitikimuose, duomenys apie Šveicariją skelbiami ES leidiniuose ir kt.)
 nemokėdama finansinių įnašų. Šiuo susitarimu santykiai būtų įforminti. Šveicarija galėtų
 dalyvauti Europos statistikos sistemoje ir perimti didžiąją dalį statistikos acquis
 communautaire. Numatomo siūlomo dalyvavimo išlaidos viršija tas išlaidas, kurias Šveicarija
 būtų patyrusi tuo atveju, jei būtų pasirašiusi EEE sutartį; Šveicarija gautų šiek tiek mažiau
 naudos nei EEA-ELPA šalys.
 Nors Šveicarijai ir būtų leista dalyvauti Bendrijos statistikos programoje, nei vienas šios
 programos dalyvis iš Šveicarijos negalėtų gauti Bendrijos finansinės paramos. Taigi į
 susitarimą nebuvo būtina įtraukti nuostatas dėl finansų kontrolės.
 Acquis communautaire, kurį Šveicarija pasirengusi perimti, apimtis yra panaši į esančią EEE
 sutarties XXI priede; yra techninių adaptacijų ir laikinų nukrypti leidžiančių nuostatų, kurios
 būtinos, kad Šveicarija galėtų pritaikyti savo statistikos sistemą.
 LT 2 LT
 ---pagebreak--- Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo statistikos srityje
 pasirašymo
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA
 atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į 80 straipsnio 2 dalį kartu su 300
 straipsnio 2 dalimi,
 atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą1,
 kadangi:
 (1) 2000 m. liepos 20 d. Taryba įgaliojo Komisiją derėtis su Šveicarijos Konfederacija
 Bendrijos vardu dėl susitarimo statistikos srityje.
 (2) Derybų rezultatas atitinka direktyvas dėl derybų vedimo, kurias išleido Taryba.
 (3) Pasirašant Susitarimą vėliau, pageidautina pasirašyti Susitarimą, kuris buvo parafuotas
 2004 m. birželio 25 d.
 NUSPRENDĖ:
 Vienintelis straipsnis
 Pasirašant Susitarimą vėliau, Tarybos pirmininkas yra įgaliotas paskirti asmenį, įgaliotą
 Europos bendrijos vardu pasirašyti Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą
 statistikos srityje įskaitant ir Baigiamąjį aktą.
 Priimta Briuselyje,
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 1
 OL C, p.
 LT 3 LT
 ---pagebreak--- 2004/0227 (CNS)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos Susitarimo statistikos srityje
 pasirašymo
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA
 atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į 80 straipsnio 2 dalį kartu su 300
 straipsnio 2 dalimi ir 300 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa,
 atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą2,
 atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę3,
 kadangi:
 (1) 2000 m. liepos 20 d. Taryba įgaliojo Komisiją derėtis su Šveicarijos Konfederacija dėl
 susitarimo statistikos srityje.
 (2) Pagal 2004 m. ...... Tarybos sprendimą ..../..../EB ir dėl Susitarimo pasirašymo
 vėliau Susitarimas Bendrijos vardu buvo pasirašytas 2004 m. .......
 (3) Susitarimas turėtų būti patvirtintas.
 NUSPRENDĖ:
 1 straipsnis
 Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas statistikos srityje šiuo sprendimu
 yra patvirtinamas Europos bendrijos vardu.
 Susitarimo tekstas yra pridėtas prie šio sprendimo.
 2 straipsnis
 Bendrijai turi atstovauti Jungtinis komitetas, kurį pagal Susitarimo 3 straipsnį sudarė
 Komisija, padedant valstybių narių atstovams.
 Poziciją, kurios laikosi Bendrija dėl Jungtinio komiteto sprendimų, turi priimti Taryba
 kvalifikuota balsų dauguma, remdamasi Komisijos pasiūlymu dėl klausimų, susijusių su
 2
 OL C, p.
 3
 OL C, p.
 LT 4 LT
 ---pagebreak--- finansiniu Šveicarijos indėliu bei svarbiomis leidžiančiomis nukrypti nuostatomis dėl
 Bendrijos įstatymų ribų išplėtimo Šveicarijos atžvilgiu. Komisija turi priimti visus kitus
 Jungtinio komiteto sprendimus ir rekomendacijas dėl Bendrijos pozicijos.
 3 straipsnis
 Tarybos pirmininkas Europos bendrijos vardu praneša apie šį Susitarimą, kaip numatyta
 Susitarimo 13 straipsnyje4.
 4 straipsnis
 Sprendimas turi būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
 Priimta Briuselyje,
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 4
 Susitarimo įsigaliojimo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos generalinis
 sekretoriatas.
 LT 5 LT
 ---pagebreak--- PRIEDAS
 LT 6 LT
 ---pagebreak--- SUSITARIMAS
 tarp Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos dėl bendradarbiavimo statistikos
 srityje
 EUROPOS BENDRIJA, toliau – Bendrija, ir
 ŠVEICARIJOS KONFEDERACIJA, toliau – Šveicarija,
 kartu vadinamos Susitariančiosiomis šalimis,
 SIEKDAMOS pagerinti Bendrijos ir Šveicarijos bendradarbiavimą statistikos srityje ir tokiu
 tikslu šiuo Susitarimu apibrėžti šio bendradarbiavimo valdymo principus ir sąlygas;
 LAIKYDAMOS, kad turi būti sukurtos tinkamos priemonės, jog palaipsniui būtų atliekamas
 derinimas ir užtikrinama nuosekli teisinės bazės, skirtos reglamentuoti duomenų rinkimą,
 klasifikaciją, apibrėžimus ir statistikos metodologiją, raida;
 KADANGI bendros statistikos rengimo taisyklės srityje, kurią nustatė Bendrija ir Šveicarija,
 yra nustatytos;
 SUTINKA, kad yra tikslinga pagrįsti tas taisykles Bendrijoje galiojančiais įstatymais;
 SUTARĖ DĖL TOLIAU PATEIKIAMŲ NUOSTATŲ:
 1 straipsnis
 Objektas
 1. Šis Susitarimas skirtas Susitariančiųjų šalių bendradarbiavimui statistikos srityje kad
 būtų užtikrintas nuoseklių ir palygintinų statistikos duomenų rengimas ir platinimas, siekiant
 apibūdinti ir stebėti ekonominę, socialinę ir aplinkosaugos politiką, svarbią dvišaliam
 bendradarbiavimui.
 2. Šiuo tikslu Susitariančiosios šalys vysto ir naudoja suderintus metodus, apibrėžimus ir
 klasifikacijas, taip pat bendras statistikos darbo organizavimo programas ir procedūras
 tinkamame administraciniame lygmenyje ir pagal šiame Susitarime išdėstytas nuostatas.
 3. Susitariančiųjų šalių statistikos rengimas turi atitikti nešališkumo, patikimumo,
 objektyvumo, mokslinio savarankiškumo, rentabilumo ir statistikos patikimumo kriterijus; jis
 neturi nustatyti naujų prievolių ekonominės veiklos vykdytojams.
 2 straipsnis
 Teisės aktai statistikos srityje
 Aktai, nurodyti A priede, kaip priimta šiuo Susitarimu, yra privalomi Susitariančiosioms
 šalims.
 LT 7 LT
 ---pagebreak--- 3 straipsnis
 Jungtinis komitetas
 1. Šiuo Susitarimu įkuriamas Komitetas, sudarytas iš Susitariančiųjų šalių atstovų,
 žinomas kaip „Bendrijos-Šveicarijos statistikos komitetas“ (toliau – Jungtinis komitetas).
 Jis turi būti atsakingas už šio Susitarimo valdymą ir turi užtikrinti tinkamą jo įgyvendinimą.
 Šiuo tikslu jis teikia rekomendacijas ir priima sprendimus tais atvejais, kurie numatyti šiame
 Susitarime. Jungtinis komitetas veikia remdamasis abipusiu susitarimu. Jungtinio komiteto
 sprendimas yra privalomas Susitariančiosioms šalims.
 2. Jungtinis komitetas ir Statistikos programų komitetas (SPC), sukurti 1989 m.
 birželio 19 d. Tarybos sprendimu 89/382 (EEB/Euratomas) jungtinių susitikimų metu iškelia
 užduotis šio Susitarimo tikslams pasiekti.
 3. Jungtinis komitetas, remdamasis sprendimu, tvirtina darbo tvarkos taisykles, kartu su
 kitomis nuostatomis, įskaitant susirinkimų sušaukimo, Pirmininko paskyrimo tvarką ir
 Pirmininko įgaliojimus.
 4. Jungtinis komitetas susirenka kai tik tai yra būtina. Bet kuri Susitariančioji šalis gali
 reikalauti sušaukti susirinkimą. Jungtinis komitetas gali nuspręsti sudaryti pakomitetį arba
 darbo grupę, kurie galėtų padėti komitetui atlikti jo užduotis.
 5. Susitariančioji šalis bet kuriuo metu Jungtinio komiteto lygmenyje gali iškelti rūpimą
 klausimą.
 6. Prie kiekvieno sprendimo nurodoma jo įgyvendinimo data. Sprendimai, jei būtina,
 pateikiami Susitariančiosioms šalims ratifikuoti arba tvirtinti pagal jų pačių nustatytą tvarką ir
 yra įgyvendinami laikantis jų pačių nustatytų taisyklių.
 4 straipsnis
 Nauji įstatymai
 1. Susitarimas neturi pažeisti nei vienos iš Susitariančiųjų šalių teisių, laikantis šio
 Susitarimo nuostatų, vienašališkai keisti savo įstatymus tais klausimais, kuriuos
 reglamentuoja šis Susitarimas.
 2. Iki formalaus naujų teisės aktų priėmimo Susitariančiosios šalys turi kuo daugiau
 informuoti viena kitą ir konsultuotis vien su kita. Bet kurios iš Susitariančiųjų šalių
 pageidavimu Jungtiniame komitete gali vykti išankstinis apsikeitimas požiūriais.
 3. Kai Susitariančioji šalis priima įstatymo pataisą, ji apie tai informuoja kitą
 Susitariančiąją šalį.
 4. Jungtinis komitetas:
 – arba priima sprendimą peržiūrėti A priedą ir/arba B priedą arba, jeigu būtina,
 siūlo peržiūrėti šio Susitarimo nuostatas, kad, jei būtina, savitarpiškumo
 pagrindu būtų įtrauktos nagrinėjamų teisės aktų pataisos;
 LT 8 LT
 ---pagebreak--- – arba priima sprendimą nustatantį, kad aptariamų teisės aktų pataisos atitinka
 deramą šio Susitarimo veikimą;
 – arba nusprendžia taikyti kitas priemones, kad būtų užtikrintas deramas šio
 Susitarimo veikimas.
 5 straipsnis
 Bendradarbiavimas statistikos srityje
 1. Bendrijos statistikos programa, minima 1997 m. vasario 17 d. Tarybos reglamento
 (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos II skyriuje, kurią savo sprendimais kartais tvirtina
 Europos Parlamentas ir Taryba, sudaro statistikos srities darbų, kurių imsis Šveicarija tam
 tikrais laikotarpiais, kai vykdoma atskira programa, pagrindą. Visos Bendrijos statistikos
 programos pagrindinės sritys ir statistikos temos yra svarbios Bendrijos/Šveicarijos
 bendradarbiavimui statistikos srityje ir leidžia Šveicarijai jose visapusiškai dalyvauti.
 2. Konkreti Bendrijos/Šveicarijos metinė statistikos programa sudaroma kiekvienais
 metais, kartu su metine darbo programa, kurią parengia Komisija pagal Europos Parlamento ir
 Tarybos sprendimą, numatantį konkrečios Bendrijos statistikos programos rengimą.
 Kiekviena Bendrijos/Šveicarijos metinė statistikos programa pateikiama Jungtiniam komitetui
 patikrinti ir tvirtinti. Joje, visų pirma, turi būti nurodyti veiksmai, susiję su programos
 temomis, kurios yra svarbios ir prioritetinės Bendrijos/Šveicarijos bendradarbiavimui
 statistikos srityje programos vykdymo laikotarpio metu.
 3. Statistinė informacija iš Šveicarijos turi būti perduota saugoti, apdoroti ir platinti
 Eurostatui. Tuo tikslu Šveicarijos federalinis statistikos biuras turi artimai bendradarbiauti su
 Eurostatu, kad būtų užtikrinta, jog duomenys iš Šveicarijos yra perduodami tinkamai ir
 įvairioms vartotojų grupėms platinami įprastais platinimo kanalais kaip Bendrijos/Šveicarijos
 statistikos dalis.
 Statistikos, gaunamos iš Šveicarijos, tvarkymą reglamentuoja 1997 m. vasario 17 d. Tarybos
 reglamentas (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos.
 4. Jungtinis komitetas turi patikrinti Bendrijos/Šveicarijos veiksmų statistikos srityje
 pažangą. Visų pirma, turi įvertinti, ar pasiekta tikslų, ar atsižvelgiama į prioritetus ir
 veiksmus, suplanuotus per pirmuosius trejus metus taikant šį susitarimą. Taip pat turi įvertinti,
 ar A priedo turinys atitinka koncepciją, nurodytą 1.1 straipsnyje.
 6 straipsnis
 Dalyvavimas
 1. Subjektams, įkurtiems Šveicarijoje, turi būti suteikta teisė dalyvauti specialiose
 Bendrijos programose, kurioms vadovauja Eurostatas su tokiomis pačiomis sutartinėmis
 teisėmis ir įsipareigojimais, kuriuos turi subjektai, įkurti Bendrijoje. Tačiau Šveicarijoje
 įkurtiems subjektams neturi būti suteikta teisė iš Eurostato gauti finansinę paramą.
 2. Šveicarijos nacionaliniai ekspertai gali būti komandiruojami į Eurostatą. Visas
 išlaidas, susijusias su Šveicarijos nacionalinių ekspertų komandiruotėmis į Eurostatą, įskaitant
 LT 9 LT
 ---pagebreak--- jų darbo užmokestį, socialinio draudimo sąnaudas, pensinį aprūpinimą, dienpinigius ir
 kelionpinigius, turi padengti Šveicarija.
 3. Subjektams, įsteigtiems Europos Sąjungoje, turi būti suteikta teisė dalyvauti
 specialiose programose, kurias vykdo Šveicarijos federalinis statistikos biuras, su tomis
 pačiomis sutartinėmis teisėmis ir įsipareigojimais, kuriuos turi subjektai, įsteigti Šveicarijoje.
 7 straipsnis
 Kitos bendradarbiavimo formos
 1. Technologijų perdavimas statistikos srityje tarp Šveicarijos federalinio statistikos
 biuro ir Eurostato gali vykti abipusiu susitarimu.
 2. Susitariančiosios šalys statistikos srityje gali keistis visa informacija.
 3. Susitariančiųjų šalių statistikos tarnybos gali keistis pareigūnais. Bendrijos valstybių
 narių statistikos tarnybos gali keistis pareigūnais su Šveicarija. Dėl tokių mainų sąlygų
 tiesiogiai tariasi atitinkamos statistikos tarnybos.
 8 straipsnis
 Finansinės nuostatos
 1. Tam, kad būtų padengtos visos dalyvavimo išlaidos, įsigaliojus susitarimui Šveicarija
 turi kasmet finansiškai prisidėti prie Bendrijos statistikos programos.
 2. Taisyklės, reglamentuojančios Šveicarijos finansinį įnašą, yra nustatytos B priede.
 9 straipsnis
 Nediskriminavimas
 Taikant šį Susitarimą ir nepažeidžiant jokių specialių jame esančių nuostatų, bet kokia
 diskriminacija nacionaliniu pagrindu yra draudžiama.
 10 straipsnis
 Įsipareigojimų vykdymas
 1. Susitariančiosios šalys imasi visų atitinkamų bendro pobūdžio ar konkrečių
 priemonių, kad būtų užtikrintas įsipareigojimų, numatytų šiame Susitarime,
 vykdymas ir susilaiko nuo bet kokių priemonių, kurios keltų pavojų šio Susitarimo
 tikslams įgyvendinti.
 LT 10 LT
 ---pagebreak--- 11 straipsnis
 Priedai
 Priedai yra neatskiriama šio Susitarimo dalis.
 12 straipsnis
 Teritorinis taikymas
 Šio Susitarimo nuostatos taikomos, viena vertus, teritorijoms, kuriose taikoma Europos
 bendrijos steigimo sutartis bei pagal toje Sutartyje išdėstytas sąlygas ir, antra vertus,
 Šveicarijos teritorijai.
 13 straipsnis
 Įsigaliojimas ir galiojimo trukmė
 1. Šį Susitarimą ratifikuoja arba patvirtina Susitariančiosios šalys, laikydamosi savo
 nustatytos tvarkos. Jis įsigalioja kitų metų sausio 1 d. po to, kai Susitariančiosios šalys
 informuoja viena kitą, kad yra atliktos tam tikslui būtinos procedūros.
 2. Šis Susitarimas sudaromas pradiniam penkerių metų laikotarpiui. Išskyrus atvejį, kai
 likus šešiems mėnesiams iki termino pabaigos yra pateikiamas rašytinis pranešimas dėl
 nutraukimo, Susitarimo galiojimas laikomas atnaujintu neribotam laikotarpiui.
 3. Bet kuri iš Susitariančiųjų šalių gali nutraukti šį Susitarimą raštu pranešusi kitai Šaliai.
 Susitarimas nustoja galioti praėjus šešiems mėnesiams po tokio pranešimo.
 14 straipsnis
 Autentiški tekstai
 Susitarimas yra sudarytas dviem egzemplioriais čekų, danų, olandų, anglų, estų, suomių,
 prancūzų, vokiečių, graikų, vengrų, italų, latvių, lietuvių, lenkų, portugalų, slovakų, slovėnų,
 ispanų ir švedų kalbomis. Visi tekstai yra autentiški.
 Priimta (...) (...)
 Europos bendrijos vardu Šveicarijos Konfederacijos vardu
 LT 11 LT
 ---pagebreak--- A PRIEDAS
 TEISĖS AKTAI STATISTIKOS SRITYJE
 SEKTORINIS PRITAIKYMAS
 1. Terminas „valstybė(-s) narė(-s)“ vartojamas šiame Priede nurodytuose aktuose
 apima ir Šveicariją šalia tos reikšmės, kuri vartojama atitinkamuose Europos
 bendrijos teisės aktuose.
 2. 2. Nuostatos, numatančios, kas turi padengti tyrimų atlikimo ir panašias išlaidas,
 neturi būti taikomos šiam Susitarimui.
 Aktai susiję su
 Verslo statistika
 – 397 R 0058: 1996 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr.
 58/97 dėl verslo struktūros statistikos (OL L 14, 1997 1 17, p. 1) su pakeitimais,
 padarytais:
 – 398 R 0410: 1998 m. vasario 16 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 410/98
 (OL L 52, 1998 2 21, p. 1),
 – 32002 R 2056: 2002 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu
 (EB) Nr. 2056/2002 (OL L 317, 2002 11 21, p. 1).
 Reglamento nuostatos taikant šį Susitarimą turi būti adaptuojamos taip:
 (a) Pirmieji ataskaitiniai metai, kuriais Šveicarija renka statistikos duomenis, yra
 šie:
 – I priedo 5 daliai (Pirmieji ataskaitiniai metai) ir 11 daliai (Pereinamasis
 laikotarpis) yra kalendoriniai 2002 metai,
 – II priedo 5 daliai (Pirmieji ataskaitiniai metai) ir 10 daliai (Pereinamasis
 laikotarpis), yra 2002 kalendoriniai metai visai metinei statistikai, 2003
 kalendoriniai metai 2-jų metų charakteristikoms nuo 20210 iki 20310,
 2002 kalendoriniai metai 3-jų metų charakteristikoms 23110, 2004
 kalendoriniai metai 4-ių metų charakteristikoms 16135, 2003
 kalendoriniai metai 4-ių metų charakteristikoms 15420, 15441 ir 15442,
 – 3 priedo 5 daliai (Pirmieji ataskaitiniai metai) ir 10 daliai (Pereinamasis
 laikotarpis) yra 2002 kalendoriniai metai visai metų statistikai, 2002
 kalendoriniai metai 5-ių metų charakteristikoms, susijusioms su 52
 padalijimais, 2003 kalendoriniai metai 5-ių metų charakteristikoms,
 susijusioms su 51 padalijimu, 2005 kalendoriniai metai 5-ių metų
 charakteristikoms, susijusioms su 50 padalijimų,
 – 4 priedo 5 daliai (Pirmieji ataskaitiniai metai) ir 10 daliai (Pereinamasis
 laikotarpis), 2002 kalendoriniai metai visai metų statistikai, 2003
 LT 12 LT
 ---pagebreak--- kalendoriniai metai 2-jų metų charakteristikoms nuo 20210 iki 20310,
 2002 kalendoriniai metai 4-ių metų charakteristikoms nuo 16131 ir
 16132, 2003 kalendoriniai metai 3-jų metų charakteristikoms 23110,
 23120, 15420, 15441 ir 15442,
 – 5 priedo 5 daliai (Pirmieji ataskaitiniai metai) ir 9 daliai (Pereinamasis
 laikotarpis) yra 2002 kalendoriniai metai,
 – 6 priedo 5 daliai (Pirmieji ataskaitiniai metai) ir 10 daliai (Pereinamasis
 laikotarpis) yra 2004 kalendoriniai metai,
 – 7 priedo 5 daliai (Pirmieji ataskaitiniai metai) ir 10 daliai (Pereinamasis
 laikotarpis) yra 2003 kalendoriniai metai;
 (b) 1–7 priedų tikslais pereinamasis laikotarpis nebus pratęstas daugiau kaip
 keturiems metams po pirmųjų ataskaitinių metų statistikai, nurodytai 5-ių
 priedų 5 dalyje ir kaip pakeista a dalyje, rinkti;
 (c) 1, 2, 3 ir 4 priedų tikslais Šveicarija yra atleista nuo duomenų teikimo, kaip
 pataisyta a dalyje 2002, 2003, 2004 ir 2005 metams;
 (d) 5 priedo tikslais Šveicarija yra atleista nuo duomenų teikimo, kaip pataisyta a
 dalyje 2002, 2003, 2004 ir 2005 metams;
 (e) 6 ir 7 priedų tikslais Šveicarija yra atleista teikti duomenis, kaip pataisyta a
 dalyje 2003, 2004, 2005 ir 2006 metams;
 (f) Šveicarija neįpareigota skirstyti duomenis pagal regionus, kaip reikalaujama
 šiame Reglamente;
 (g) Šveicarija yra atleista teikti duomenis NACE 1 red. 4 ženklų lygiu;
 (h) Šveicarija yra atleista teikti duomenis, kaip reikalaujama Reglamente, pagal
 veiklos rūšis.
 – 398 R 2700: 1998 m. gruodžio 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2700/98 dėl
 verslo struktūros statistikos rodiklių apibrėžimų (OL L 344, 1998 12 18, p. 49) su
 pakeitimais, padarytais:
 – 32002 R 2056: 2002 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos
 reglamentu (EB) Nr. 2056/2002 (OL L 317, 2002 11 21, p. 1).
 – 398 R 2701: 1998 m. gruodžio 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2701/98 dėl
 duomenų, teiktinų rengiant verslo struktūros statistiką, serijų (OL L 344, 1998 12 18,
 p. 81) su pakeitimais, padarytais:
 – 32002 R 2056: 2002 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos
 reglamentu (EB) Nr. 2056/2002 (OL L 317, 2002 11 21, p. 1).
 – 398 R 2702: 1998 m. gruodžio 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2702/98 dėl
 verslo struktūros statistikos teikimo techninio formato (OL L 344, 1998 12 18, p.
 102) su pakeitimais, padarytais:
 LT 13 LT
 ---pagebreak--- – 32002 R 2056: 2002 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos
 reglamentu (EB) Nr. 2056/2002 (OL L 317, 2002 11 21, p. 1).
 – 399 R 1618: 1999 m. liepos 23 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1618/1999 dėl
 verslo struktūros statistikos kokybės vertinimo kriterijų (OL L 192, 1999 7 24, p. 11).
 – 399 R 1225: 1999 m. gegužės 27 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1225/99 dėl
 draudimo paslaugų statistikos rodiklių apibrėžimų (OL L 154, 1999 6 19, p. 1).
 – 399 R 1227: 1999 m. gegužės 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1227/99 dėl
 draudimo paslaugų statistinių duomenų teikimo techninio formato (OL L 154, 1999 6
 19, p. 75).
 – 399 R 1228: 1999 m. gegužės 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1228/99 dėl
 duomenų, teiktinų rengiant draudimo paslaugų statistiką, serijų (OL L 154, 1999 6
 19, p. 91).
 – 398 R 1165: 1998 m. gegužės 19 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1165/98 dėl
 trumpojo laikotarpio statistikos (OL L 162, 1998 6 5, p. 1) su pakeitimais, padarytais:
 Reglamento nuostatos taikant šį Susitarimą turi būti adaptuojamos taip:
 (a) Šveicarija turi pateikti duomenis nuo pirmo 2007 m. ketvirčio;
 (b) Šveicarija yra atleista nuo duomenų teikimo NACE 1 red. 4 ženklų lygiu.
 – 32001 R 0586: 2001 m. kovo 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 586/2001
 dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 1168/98 dėl trumpojo laikotarpio statistikos
 įgyvendinimo apibrėžiant pagrindines pramonines grupes (PPG) (OL L 086,
 2001 3 27, p. 0011)
 – 32001 R 0588: 2001 m. kovo 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 588/2001 (OL L
 86, 2001 3 27, p. 18)
 – 393 R 2186: 1993 m. liepos 22 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2186/93 dėl
 Bendrijos koordinavimo rengiant verslo registrus statistikos tikslais (OL L 196, 1993
 8 5, p.1).
 Reglamento nuostatos taikant šį Susitarimą turi būti adaptuojamos taip:
 (a) Šveicarija iki 2006 m. sausio 1 d. turi įvykdyti priemones, reikalingas šiam
 reglamentui;
 (b) Reglamento II priedo 1 dalies k punktas Šveicarijai neturi būti taikomas.
 Transporto ir turizmo statistika
 – 398 R 1172: 1998 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1172/98 dėl
 krovinių vežimo keliais statistinių ataskaitų (OL L 163, 1998 6 6, p. 1) su
 pakeitimais, padarytais:
 LT 14 LT
 ---pagebreak--- – 399 R 2691: 1999 m. gruodžio 17 d. Komisijos reglamentu (EC) Nr. 2691/99
 (OL L 326, 1999 12 18, p. 39).
 Reglamento nuostatos šio Susitarimo tikslais turi būti adaptuojamos taip:
 Šveicarija turi surinkti duomenis, reikalaujamus šio nurodymo, vėliausiai nuo 2006
 m. pradžios.
 – 32001 R 2163: 2001 m. lapkričio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2163/2001
 dėl techninės statistinių duomenų apie krovinių vežimą kelių transportu perdavimo
 tvarkos (OL L 291, 2001 11 8, p. 13).
 – 32003 R 0006: 2002 m. gruodžio 30 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 6/2003 dėl
 krovinių gabenimo keliais statistinių duomenų platinimo (OL L 1, 2003 1 4, p. 45).
 – 32003 R 0091: 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas
 (EB) Nr. 91/2003 dėl geležinkelių transporto statistikos (OL L 14, 2003 1 21, p.1–
 15), su pakeitimais, padarytais:
 – 32003 R 1192: 2003 m. liepos 3 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1192/2003
 (OL L 167, 2003 7 4, p. 13).
 Reglamento nuostatos taikant šį Susitarimą adaptuojamos taip:
 Šveicarija turi rinkti duomenis, kaip reikalaujama šiuo reglamentu, vėliausiai nuo
 2006 m. pradžios.
 – 380 L 1119: 1980 m. lapkričio 17 d. Tarybos direktyva 80/1119/EEB dėl krovinių
 vežimo vidaus vandenų keliais statistinių ataskaitų (OL L 339, 1980 12 15, p. 30).
 – 395 L 0064: 1995 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyva 95/64/EB, Euratomas, dėl
 krovinių ir keleivių vežimo jūra statistinių ataskaitų (OL L 320, 1995 12 30, p. 25),
 su pakeitimais, padarytais:
 – 398 D 0385: 1998 m. gegužės 13 d. Komisijos sprendimu 98/385/EB (OL L
 174, 1998 6 18, p. 1),
 – 32000 D 0363: 2000 m. balandžio 28 d. Komisijos sprendimu 363/2000/EB
 (OL L 132, 2000 6 5, p.1).
 – 32001 D 0423: 2001 m. gegužės 22 d. Komisijos sprendimas dėl statistinių duomenų
 skelbimo ir platinimo tvarkos, kurie surinkti remiantis Tarybos direktyva 95/64/EB
 dėl krovinių ir keleivių vežimo jūra statistinių ataskaitų (OL L, 2001 6 7, p. 41).
 – 32003 R 0437: 2003 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas
 (EB) Nr. 437/2003 dėl statistinių ataskaitų apie keleivių, krovinių ir pašto vežimą oro
 transportu (OL L 066, 2003 3 11, p. 1), su pakeitimais, padarytais:
 – 32003 R 1358: 2003 m. liepos 31 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1358/2003
 (OL L 194, 2003 8 1, p. 9).
 Reglamento nuostatos taikant šį Susitarimą adaptuojamos taip:
 LT 15 LT
 ---pagebreak--- Šveicarija turi pradėti rinkti duomenis, kaip reikalaujama šiuo reglamentu, vėliausiai
 2006 m. pradžioje.
 – 393 D 0704: 1993 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimas 93/704/EB dėl Bendrijos
 duomenų bazės apie kelių eismo įvykius sukūrimo (OL L 329, 1993 12 30, p. 63).
 – 395 L 0057: 1995 m. lapkričio 23 d. Tarybos direktyva 95/57/EB dėl statistinės
 informacijos turizmo srityje rinkimo (OL L 291, 1995 12 6, p. 32).
 Direktyvos nuostatos taikant šį susitarimą adaptuojamos taip:
 Šveicarija turi pradėti rinkti duomenis, kaip reikalaujama šia Direktyva, vėliausiai
 nuo 2007 m.
 – 399 D 0035: 1998 m. gruodžio 9 d. Komisijos sprendimas 1999/35/EB dėl Tarybos
 direktyvos 95/57/EB dėl statistinės informacijos turizmo srityje rinkimo
 įgyvendinimo tvarkos (OL L 9, 1999 1 15, p. 23).
 Užsienio prekybos statistika
 – 395 R 1172: 1995 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1172/95 dėl
 statistinių duomenų apie Bendrijos ir jos valstybių narių prekybą su valstybėmis,
 kurios nėra narės (OL L 118, 1995 5 25, p. 10) su pakeitimais, padarytais:
 – 397 R 0476: 1997 m. kovo 13 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 476/97 (OL L
 75, 1997 3 15, p. 1),
 – 398 R 0374: 1998 m. vasario 12 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 374/98 (OL L
 48, 1998 2 19, p. 6).
 Reglamento nuostatos taikant šį Susitarimą adaptuojamos taip:
 (a) Šveicarijos statistinę teritoriją sudaro muitų teritorija;
 (b) Šveicarija neprivalo rinkti statistiką apie prekybą tarp Šveicarijos ir
 Lichtenšteino;
 (c) Klasifikavimas, nurodytas 8 straipsnio 2 dalyje, atliekamas iki pirmųjų šešių
 skaitmenų;
 (d) Netaikomas 10 straipsnio 1 dalies h punktas;
 (e) 10 straipsnio 1 dalies I punktas: sieną kertančio transporto nacionalinė
 priklausomybė taikoma tik sausumos transportui;
 – 32000 R 1917: 2000 m. rugsėjo 7 d. Komisijos reglamentas Nr. 1917/2000,
 nustatantis tam tikras Tarybos reglamento (EB) Nr. 1172/95 dėl statistinių duomenų
 apie užsienio prekybą įgyvendinimo nuostatas (OL L 229, 2000 9 9, p. 14) su
 pakeitimais, padarytais:
 – 32001 R 1669: 2001 m. rugpjūčio 20 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr.
 1669/2001 (OL L 224, 2001 8 21, p. 3).
 LT 16 LT
 ---pagebreak--- Reglamento nuostatos taikant šį Susitarimą adaptuojamos taip:
 (a) 6 straipsnio 1 dalyje esanti nuoroda į Reglamentą (EB) Nr. 2454/96 nėra
 galiojanti;
 (b) Šis naujas papunktis turi būti pridėtas prie 7 straipsnio 1 dalies a punkto:
 „Šveicarijos atveju „kilmės šalimi“ laikoma šalis, kurioje pagamintos prekės pagal
 nacionalines kilmės taisykles.“.
 (c) Šis naujas papunktis turi būti pridėtas prie 9 straipsnio 2 dalies:
 „Šveicarijos atveju „muitinė vertė“ apibrėžiama pagal atitinkamas nacionalines
 taisykles.“;
 (d) 11 straipsnio 2 dalis negalioja;
 (e) 2 dalis (16–19 straipsniai) negalioja.
 – 32002 R 1779: 2002 m. spalio 4 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1779/2002 dėl
 Bendrijos užsienio prekybos ir valstybių narių prekybos statistiniams duomenims
 skirtos šalių ir teritorijų nomenklatūros (OL L 269, 2002 10 5, p. 6).
 Statistikos principai ir konfidencialumas
 – 390 R 1588: 1990 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1588/90 dėl
 konfidencialių statistinių duomenų perdavimo Europos Bendrijų statistikos tarnybai
 (OL L 151, 1990 6 15, p. 1).
 Reglamento nuostatos taikant šį Susitarimą adaptuojamos taip:
 (a) Nauja pastraipa yra pridėta prie 2 straipsnio:
 „11. ELPA patarėjo statistikos klausimais personalas: ELPA sekretoriato personalas
 dirba EBST patalpose.“;
 (b) 5 straipsnio 1 dalies antrame sakinyje terminas „EBST“ yra pakeistas „EBST ir
 ELPA patarėjo statistikos klausimais tarnyba“;
 (c) Šis naujas papunktis yra pridėtas prie 5 straipsnio 2 dalies:
 „Konfidencialūs statistiniai duomenys, kurie EBST perduodami per ELPA patarėjo
 statistikos klausimais tarnybą, turi būti prieinami ir šios tarnybos personalui.“;
 (d) 6 straipsnyje terminas „EBST“ šiais tikslais turi būti skaitomas turint omenyje
 ir ELPA patarėjo statistikos klausimais biurą.
 – 397 R 0322: 1997 m. vasario 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 322/97 dėl
 Bendrijos statistikos (OL L 52, 1997 2 22, p. 1).
 – 32002 R 0831: 2002 m. gegužės 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 831/2002
 įgyvendinantis, dėl teisės naudotis konfidencialiais duomenimis mokslo reikmėms,
 LT 17 LT
 ---pagebreak--- Tarybos reglamentą (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos (OL L 133, 2002 5 18,
 p. 7).
 Demografinė ir socialinė statistika
 – 376 R 0311: 1976 m. vasario 9 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 311/76 dėl
 statistinių duomenų rinkimo apie darbuotojus užsieniečius (OL L 39, 1976 2 14, p.
 1).
 – 398 R 0577: 1998 m. kovo 9 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 577/98 dėl darbo
 jėgos atrankinio tyrimo organizavimo Bendrijoje (OL L 77, 1998 3 14, p. 3) su
 pakeitimais, padarytais:
 – 32002 R 1991: 2002 m. spalio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu
 (EB) Nr. 1991/2002 (OL L 308, 2002 11 9, p. 1),
 – 32002 R 2104: 2002 m. lapkričio 28 d Komisijos reglamentu (EB) Nr.
 2104/2002 (OL L 324, 2002 11 29, p. 14).
 Reglamento nuostatos taikant šį Susitarimą adaptuojamos taip:
 (a) Neatsižvelgiant į 1 straipsnio nuostatas, Šveicarijai leidžiama atlikti metinį
 tyrimą iki 2007;
 (b) Šveicarijos atveju, neatsižvelgiant į 2 straipsnio 4 dalies nuostatas, imties
 elementas yra asmuo, o informacija apie kitus namų ūkio narius gali susidėti
 tik iš charakteristikų, išvardytų 4 straipsnio 1 dalyje.
 – 32000 R 1575: 2000 m. liepos 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1575/2000,
 įgyvendinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 577/98 dėl darbo jėgos atrankinio
 tyrimo organizavimo Bendrijoje, nustatant kodus, naudojamus perduodant duomenis
 nuo 2001 m. (OL L 181, 2000 7 20, p. 16).
 – 32000 R 1897: 2000 m. rugsėjo 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1897/2000,
 įgyvendinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 577/98 dėl darbo jėgos atrankinio
 tyrimo organizavimo Bendrijoje, apibrėžiant nedarbo sąvoką (OL L 228, 2000 9 8, p.
 18)
 – 32002 R 2104: 2002 m. lapkričio 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2104/2002,
 suderinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 577/98 dėl darbo jėgos atrankinio tyrimo
 organizavimo Bendrijoje ir Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1575/2000, įgyvendinantį
 Tarybos reglamentą (EB) Nr. 577/98 dėl nuostatų, susijusių su mokymo ir lavinimo
 kintamųjų sąrašu ir jų kodifikavimu, kad būtų galima tai naudoti duomenims
 perduoti nuo 2003 m. (OL L 324, 2002 11 29, p. 14).
 – 32003 R 0246: 2003 m. vasario 10 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 246/2003 dėl
 ad hoc modulių 2004–2006 metų programos prie darbo jėgos atrankinio tyrimo,
 numatyto Tarybos reglamente (EB) Nr. 577/98, patvirtinimo (OL L 34, 2003 2 11, p.
 3).
 – 399 R 0530: 1999 m. kovo 9 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 530/1999 dėl darbo
 užmokesčio struktūros ir darbo kaštų statistikos (OL L 63, 1999 3 12, p. 6).
 LT 18 LT
 ---pagebreak--- Reglamento nuostatos taikant šį Susitarimą adaptuojamos taip:
 (a) Šveicarija pirmą kartą turi surinkti duomenis, kaip reikalauja šis Reglamentas,
 2008 m. dėl darbo kaštų lygio ir struktūros statistikos ir 2006 m. dėl uždarbio
 struktūros ir pasiskirstymo statistikos;
 (b) 2006 ir 2008 metais Šveicarijai turi būti leista pateikti duomenis, kurių
 reikalaujama 6 straipsnio 1 dalies a punkte ir 2 dalies a punkte, remiantis
 įmonių duomenimis.
 – 32000 R 0452: 2000 m. vasario 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 452/2000
 įgyvendinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 530/1999 dėl darbo užmokesčio
 struktūros ir darbo kaštų statistikos, įvertinant darbo kaštų statistikos kokybę (OL L
 55, 2000 2 29, p. 53).
 – 32000 R 1916: 2000 m. rugsėjo 8 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1916/2000
 įgyvendinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 530/1999 dėl darbo užmokesčio
 struktūros ir darbo kaštų statistikos, apibrėžiant informaciją apie darbo užmokesčio
 struktūrą ir reglamentuojant jos perdavimą (OL L 229, 2000 9 9, p. 3).
 – 399 R 1726: 1999 m. liepos 27 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1726/1999
 įgyvendinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 530/1999 dėl darbo užmokesčio
 struktūros ir darbo kaštų statistikos, apibrėžiant informaciją apie darbo kaštus ir
 reglamentuojant jos perdavimą (OL L 203, 1999 8 3, p. 28).
 – 32002 R 0072: 2002 m. sausio 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 72/2002
 įgyvendinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 530/1999 dėl darbo užmokesčio
 struktūros statistikos kokybės įvertinimo (OL L 15, 2002 1 17, p. 7).
 – 32003 R 0450: 2003 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas
 (EB) Nr. 450/2003 dėl darbo kaštų indekso (OL L 069, 2003 3 13, p. 1), su
 pakeitimais, padarytais:
 – 32003 R 1216: 2003 m. liepos 7 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1216/2003
 (OL L 169, 2003 7 8, p. 37).
 Reglamento nuostatos taikant šį Susitarimą adaptuojamos taip:
 Šveicarija turi surinkti šiuo reglamentu reikalaujamus duomenis pirmą kartą 2007 m.
 pradžioje, vėliau – kiekvieną ketvirtį.
 – 32003 R 1177: 2003 m. birželio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas
 (EB) Nr. 1177/2003 dėl Bendrijos statistikos apie pajamas ir gyvenimo sąlygas (ES-
 SPGS) (OL L 165, 2003 7 3, p. 1)
 Reglamento nuostatos taikant šį Susitarimą adaptuojamos taip:
 Šveicarija turi surinkti duomenis, reikalaujamus šia Direktyva, vėliausiai nuo 2007
 m.
 LT 19 LT
 ---pagebreak--- Ekonomikos statistika
 – 32003 R 1287: 2003 m. liepos 15 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr.
 1287/2003 dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis suderinimo (BNP
 reglamentas) (OL L 181, 2003 7 19, p. 1).
 – 395 R 2494: 1995 m. spalio 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2494/95 dėl
 suderintų vartotojų kainų indeksų (OL L 257, 1995 10 27, p. 1).
 Šveicarijai Reglamentas taikomas suderinti vartotojų kainų indeksus tarptautiniams
 palyginimams. Tai nėra svarbu atsižvelgiant į aiškius tikslus apskaičiuoti suderintą
 vartojimo kainų indeksą (CPI) ekonominės ir pinigų sąjungos kontekste.
 Reglamento nuostatos taikant šį Susitarimą adaptuojamos taip:
 (a) 2 straipsnio c dalis, taip pat nuorodos į PSVKI, esančios 8 straipsnio 1 dalyje ir
 11 straipsnyje, negalioja;
 (b) 5 straipsnio 1 dalies a punktas negalioja;
 (c) 5 straipsnio 2 dalis negalioja;
 (d) EPI konsultacija, kaip apibrėžta 5 straipsnio 3 dalyje, negalioja;
 (e) Šveicarija turi šiuo Reglamentu reikalaujamus duomenis su indeksu pateikti
 2007 m.
 – 396 R 1749: 1996 m. rugsėjo 9 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1749/96 dėl
 pradinių Tarybos reglamento (EB) Nr. 2494/95 dėl suderintų vartotojų kainų indeksų
 įgyvendinimo priemonių (OL L 229, 1996 9 10, p. 3) su pakeitimais, padarytais:
 – 398 R 1687: 1998 m. liepos 20 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1687/98 (OL L
 214, 1998 7 31, p.12).
 – 398 R 1688: 1998 m. liepos 20 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1688/98 (OL L
 214, 1998 7 31, p 23).
 – 396 R 2214: 1996 m. lapkričio 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2214/96 dėl
 suderintų vartotojų kainų indeksų: SVKI subindeksų perdavimas ir platinimas (OL L
 296, 1996 11 21, p. 8) su pakeitimais, padarytais:
 – 399 R 1749: 1999 m. liepos 23 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1749/1999
 (OL L 214, 1999 8 13, p. 1) su pataisymais, padarytais OL L 267, 1999 10 15,
 p. 59.
 – 399 R 1617: 1999 m. liepos 23 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1617/1999
 (OL L 192, 1999 7 24, p. 9).
 – 32001 R 1920: 2001 m. rugsėjo 28 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr.
 1920/2001 (OL L 261, 2001 9 29, p. 46) su pataisymais, padarytais OL L 295,
 2001 11 13, p. 34.
 LT 20 LT
 ---pagebreak--- – 396 R 2223: 1996 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2223/96 dėl
 Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Bendrijoje (OL L 310, 1996 11
 30, p. 1), su pakeitimais, padarytais:
 – 398 R 0448: 1998 m. vasario 16 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 448/98 (OL L
 58, 1998 2 27, p. 1).
 – 32000 R 1500: 2000 m. liepos 10 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1500/2000
 (OL L 172, 2000 7 12, p. 3).
 – 32000 R 2516: 2000 m. lapkričio 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos
 reglamentu (EB) Nr. 2516/2000 (OL L 290, 2000 11 17, p. 1)
 – 32001 R 0995: 2001 m. gegužės 22 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr.
 995/2001 (OL L 139, 2001 5 23, p. 3)
 – 32001 R 2558: 2001 m. gruodžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos
 reglamentu (EB) Nr. 2558/2001 (OL L 344, 2001 12 28, p. 1–4).
 – 32002 R 0113: 2002 m. sausio 23 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 113/2002
 (OL L 21, 2002 1 24, p. 3).
 – 32002 R 1889: 2002 m. spalio 23 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1889/2002
 (OL L 286, 2002 10 24, p. 1).
 – 32003 R 1267: 2003 m. birželio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos
 reglamentu (EB) Nr. 1267/2003 (OL L 180, 2003 7 18, p. 1).
 Reglamento nuostatos taikant šį Susitarimą adaptuojamos taip:
 (a) Šveicarijos instituciniams vienetams turi būti leista rinkti duomenis, kai šio
 Reglamento nuostatos susijusios su pramone;
 (b) Šveicarija neįpareigota skirstyti duomenis pagal regionus, kaip reikalaujama
 šiuo Reglamentu;
 (c) Šveicarija neįpareigota skirstyti duomenis pagal ES/trečiųjų šalių paslaugų
 eksportą ir importą, kaip reikalaujama šiuo Reglamentu;
 (d) Vėliausiai 2006 m. Šveicarija turi įteisinti priemones, būtinas paskirstyti
 NAFTAP,
 (e) B priede prie leidžiančių nukrypti nuostatų, susijusių su lentelėmis, pateiktomis
 „ESS-95“ klausimyne pagal šalį, po 15 punkto (Islandija) turi būti pridėta:
 LT 21 LT
 ---pagebreak--- „16. ŠVEICARIJA
 16. 1 Leidžiančios nukrypti nuostatos
 Lentelės Lentelė Leidžianti nukrypti nuostata Iki
 Nr.
 1 Pagrindiniai rodikliai, Perdavimas 1990 m.
 metiniai ir ketvirčio
 2 Valdžios sektoriaus Perdavimo atidėjimas: t+8 mėnesiai Neribota
 pagrindiniai rodikliai Periodiškumas: kasmetinis Neribota
 Perdavimas 1990 m.
 3 Pramonės lentelės Perdavimas 1990 m.
 4 ES/trečiųjų šalių Perdavimas 1998 m.
 eksportas ir importas
 5 Galutinio namų ūkio Perdavimas 1990 m.
 suvartojimo išlaidos
 pagal tikslus
 6 Finansinės sąskaitos Perdavimas 1998 m. 2006
 pagal institucinius
 sektorius
 7 Finansinio turto ir Perdavimas 1998 m. 2006
 įsipareigojimų balansas
 8 Nefinansinio turto Perdavimo atidėjimas: t+18 mėnesių Neribota
 sąskaitos pagal Perdavimas 1990 m.
 institucinius sektorius
 9 Išsamios mokesčių ir Perdavimo atidėjimas: t+18 mėnesių Neribota
 socialinių įmokų Perdavimas 1998 m.
 įplaukos pagal sektorių
 10 Lentelės pagal Neskirstoma pagal regionus
 pramonės šaką ir
 regioną, NUTS II, A17
 11 Valdžios sektoriaus Perdavimas 2005 m. 2007
 išlaidos pagal funkcijas Nėra atgalinių paskaičiavimų
 12 Lentelės pagal Neskirstoma pagal regionus
 pramonės šaką ir
 regioną NUTS III, A3
 13 Namų ūkio sąskaitos Neskirstoma pagal regionus
 pagal regioną, NUTS II
 14-22 Pagal dabartinio Reglamento leidžiančią nukrypti nuostatą (a), Šveicarija atleista
 teikti duomenis 14–22 lentelėms.
 – 398 D 0715: 1998 m. lapkričio 30 d. Komisijos sprendimas 98/715/EB, paaiškinantis
 Tarybos reglamento (EB) Nr. 2223/96 dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų
 sistemos Bendrijoje, priedą A, atsižvelgiant į kainų apimčių skaičiavimo principus
 (OL L 340, 1998 12 16, p. 33).
 Sprendimo nuostatos taikant šį Susitarimą adaptuojamos taip:
 3 straipsnis (metodų klasifikavimas pagal produktus) Šveicarijai netaikomas.
 – 397 D 0178: 1997 m. vasario 10 d. Komisijos sprendimas 97/178/EB, Euratomas, dėl
 perėjimo tarp Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Bendrijoje (ESS
 LT 22 LT
 ---pagebreak--- 95) ir Europos integruotų ekonominių sąskaitų sistemos (ESS antrojo leidimo)
 metodikos apibrėžimo (OL L 75, 1997 3 15, p. 44).
 – 397 R 2454: 1997 m. gruodžio 10 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2454/97,
 nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 2494/95 įgyvendinimo taisykles,
 reglamentuojančias būtiniausius suderintų vartotojų kainų indeksų (SVKI) svorių
 kokybei taikomus reikalavimus (OL L 340, 1997 12 11, p. 24).
 – 398 R 2646: 1998 m. gruodžio 9 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2646/98,
 nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 2494/95 įgyvendinimo taisykles
 dėl būtiniausių standartų, taikomų vertinant tarifus suderintame vartotojų kainų
 indekse (OL L 335, 1998 12 10, p. 30).
 – 399 R 1617: 1999 m. liepos 23 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1617/1999,
 nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 2494/95 įgyvendinimo taisykles
 dėl būtiniausių standartų, taikomų vertinant draudimą suderintame vartotojų kainų
 indekse, ir iš dalies keičiantis Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2214/96 (OL L 192,
 1999 7 24, p. 9).
 – 399 R 2166: 1999 m. spalio 8 d. Tarybos reglamentas Nr. 2166/1999, nustatantis
 išsamias Reglamento (EB) Nr. 2494/95 įgyvendinimo taisykles dėl būtiniausių
 standartų, taikomų vertinant sveikatos švietimo ir socialinės apsaugos sektorių
 produktus suderintame vartotojų kainų indekse (OL L 266, 1999 10 14, p. 1).
 – 399 D 0622: 1999 m. rugsėjo 8 d. Komisijos sprendimas 1999/622/EB, Euratomas,
 dėl PVM grąžinimo neapmokestinamiems vienetams už neapmokestinamą veiklą
 traktavimo įgyvendinant Tarybos direktyvą 89/130/EEB, Euratom dėl bendrojo
 nacionalinio produkto rinkos kainomis įvertinimo suderinimo (OL L 245, 1999 9 17,
 p. 51).
 – 32000 R 2601: 2000 m. lapkričio 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2601/2000,
 nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 2494/95 įgyvendinimo taisykles
 dėl pirkimo kainų įtraukimo į suderintą vartotojų kainų indeksą laikino pasirinkimo
 (OL L 300, 2000 11 29, p. 16).
 – 32000 R 2602: 2000 m. lapkričio 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2602/2000
 nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 2494/95 įgyvendinimo taisykles
 dėl būtiniausių standartų, taikomų vertinant kainų sumažinimą suderintame vartotojų
 kainų indekse (OL L 300, 2000 11 29, p. 16) su pakeitimais, padarytais:
 – 32001 R 1921: 2001 m. rugsėjo 28 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr.
 1921/2001 (OL L 261, 2001 9 29, p. 49) su pataisymais, padarytais OL L 295,
 13.11.2001, p. 34.
 – 32001 R 1920: 2001 m. rugsėjo 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1920/2001,
 nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 2494/95 įgyvendinimo taisykles
 dėl būtiniausių standartų, taikomų vertinant sandorio vertei proporcingus mokesčius
 už paslaugas suderintame vartotojų kainų indekse, ir iš dalies keičiantis Komisijos
 reglamentą (EB) Nr. 2214/96 (OL L 261, 2001 9 29, p. 46) su pataisymais,
 padarytais OL L 295, 2001 11 13, p. 34.
 LT 23 LT
 ---pagebreak--- – 32001 R 1921: 2001 m. rugsėjo 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1921/2001
 nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 2494/95 įgyvendinimo taisykles
 dėl būtiniausių standartų, taikomų peržiūrint suderintą vartotojų kainų indeksą, ir iš
 dalies pakeičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2602/2000 (OL L 261, 2001 9 29, p. 49) su
 pataisymais, padarytais OL L 295, 2001 11 13, p. 34.
 Nomenklatūros
 – 390 R 3037: 1990 m. spalio 9 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3037/90 dėl
 statistinio Europos bendrijos ekonominės veiklos rūšių klasifikatoriaus (OL L 293,
 1990 10 24, p. 1), su pakeitimais, padarytais:
 – 393 R 0761: 1993 m. kovo 24 d. Komisijos reglamentu (EEB) Nr. 761/93 (OL
 L 83, 1993 4 3, p. 1).
 – 32002 R 0029: 2001 m. gruodžio 19 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr.
 29/2002 (OL L 6, 2002 1 10, p. 3).
 – 393 R 0696: 1993 m. kovo 15 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 696/93 dėl
 statistinių vienetų gamybos sistemai stebėti ir analizuoti Bendrijoje (OL L 76, 1993 3
 30, p. 1).
 – 393 R 3696: 1993 m. spalio 29 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3696/93 dėl
 statistinio Europos ekonominės bendrijos produktų klasifikatoriaus pagal veiklos rūšį
 (CPA) (OL L 342, 1993 12 31, p. 1) su pakeitimais, padarytais:
 – 398 R 1232: 1998 m. birželio 17 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1232/98
 (OL L 177, 1998 6 22, p. 1).
 – 32002 R 0204: 2001 gruodžio 19 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 204/2002
 (OL L 36, 2002 2 6, p. 1).
 – 32003 R 1059: 2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas
 (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS)
 nustatymo (OL L 154, 2003 6 21, p. 1).
 ŽEMĖS ŪKIO STATISTIKA
 – 396 L 0016: 1996 m. kovo 19 d. Tarybos direktyva 96/16/EB dėl pieno ir pieno
 produktų statistinių tyrimų (OL L 78, 1996 3 28, p. 27).
 Direktyvos nuostatos taikant šį Susitarimą adaptuojamos taip:
 Šveicarija neįpareigota skirstyti duomenis pagal regionus, kaip reikalaujama šia
 Direktyva.
 – 397 D 0080: 1996 m. Komisijos sprendimas 97/80/EB nustatantis Tarybos
 direktyvos 96/16/EB dėl pieno ir pieno produktų statistinių tyrimų įgyvendinimo
 nuostatas (OL L 24, 1997 1 25, p. 26) su pakeitimais, padarytais:
 LT 24 LT
 ---pagebreak--- – 398 D 0582: 1998 m. spalio 6 d. Tarybos sprendimu 98/582/EB (OL L 281,
 1998 10 17, p. 36).
 – 388 R 0571: 1988 m. vasario 29 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 571/88 dėl
 Bendrijos žemės ūkio valdų struktūros tyrimų organizavimo 1988–1997 m. (OL L
 56, 1988 3 2, p. 1) su pakeitimais, padarytais:
 – 396 R 2467: 1996 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2467/96
 (OL L 335, 1996 12 24, p. 3).
 – 32002 R 143: 2002 m. sausio 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 143/2002
 (OL L 024, 2002 1 26, p.16).
 Reglamento nuostatos taikant šį Susitarimą adaptuojamos taip:
 (a) 4 straipsnyje tekstas prasidedantis „tiek, kiek jie yra svarbūs vietos mastu ...“
 kol „... tam tikros techninės ekonominės direktyvos to paties Sprendimo
 reikšmės ribose“ negalioja;
 (b) 6 straipsnio 2 dalyje tekstas „standartinis bendrasis pelnas (SGM), Sprendimo
 85/377/EEB reikšmės ribose“ yra pakeistas:
 „standartinis bendrasis pelnas (SGM), Sprendimo 85/377/EEB reikšmės ribose,
 arba iki bendros žemės ūkio produkcijos vertės“;
 (c) 10, 12 ir 13 straipsniai bei II priedas negalioja;
 (d) Šveicarija neįpareigota laikytis tipologijos, nurodytos šio Reglamento 6, 7, 8, 9
 straipsniuose ir I priede. Tačiau Šveicarija turi perduoti būtiną papildomą
 informaciją, kad būtų galimas perklasifikavimas pagal šią tipologiją;
 (e) Neatsižvelgiant į Reglamento nuostatas Šveicarijai leidžiama atlikti tyrimą
 gegužę ir pateikti duomenis vėliausiai po 18 mėnesių.
 – 390 R 0837: 1990 m. kovo 26 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 837/90 dėl
 statistinės informacijos, kurią valstybės narės turi teikti apie javų produkciją (OL L
 88, 1990 4 3, p. 1).
 – 393 R 0959: 1993 balandžio 5 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 959/93 dėl statistinės
 informacijos, kurią valstybės narės turi teikti apie augalininkystės produktus,
 išskyrus javus (OL L 98, 1993 4 24, p. 1).
 – 32003 R 0296: 2003 m. vasario 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 296/2003 (OL
 L 043, 2003 2 18, p. 18).
 Žuvininkystės statistika
 – 391 R 1382: 1991 m. gegužės 21 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1382/91 dėl
 duomenų apie valstybėse narėse iškrautus žuvininkystės produktų kiekius teikimo
 (OL L 133, 1991 5 28, p. 1) su pakeitimais, padarytais:
 LT 25 LT
 ---pagebreak--- – 393 R 2104: 1993 m. liepos 22 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2104/93 (OL
 L 191, 1993 7 31, p. 1).
 – 391 R 3880: 1991 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3880/91 dėl
 valstybių narių, žvejojančių šiaurės rytų Atlante, nominalių sugavimų statistinių
 duomenų pateikimo (OL L 365, 1991 12 31, p. 1) su pakeitimais, padarytais:
 – 32001 R 1637: 2001 m. liepos 23 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1637/2001
 (OL L 222, 2001 8 17, p. 20).
 – 393 R 2018: 1993 m. birželio 30 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2018/93 dėl
 šiaurės vakarų Atlante žvejojančių valstybių narių, statistinių duomenų apie
 sugavimus ir žvejybą pateikimo (OL L 186, 1993 7 28, p. 1) su pakeitimais,
 padarytais:
 – 32001 R 1636: 2001 m. liepos 23 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr.
 1636/2001 (OL L 222, 2001 8 17, p. 1).
 – 395 R 2597: 1995 m. spalio 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2597/95 dėl tam
 tikruose ne Šiaurės Atlanto rajonuose žvejojančių valstybių narių statistikos
 duomenų pateikimo apie nominalius sugavimus (OL L 270, 1995 11 13, p. 1) su
 pakeitimais, padarytais:
 – 32001 R 1638: 2001 m. liepos 24 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1638/2001
 (OL L 222, 2001 8 17, p. 29).
 – 396 R 0788: 1996 m. balandžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 788/96 dėl
 valstybių narių akvakultūros produkcijos statistikos pateikimo (OL L 108, 1996 5 1,
 p. 1).
 Energetikos statistika
 – 390 L 0377: 1990 m. birželio 29 d. Tarybos direktyva 90/377/EEB dėl Bendrijos
 tvarkos, leidžiančios padidinti dujų ir elektros energijos kainų galutiniams pramonės
 vartotojams skaidrumą (OL L 185, 1990 7 17, p. 16).
 Reglamento nuostatos taikant šį Susitarimą adaptuojamos taip:
 Nuo 2006 m. sausio 1 d. Šveicarija turi atlikti priemones, reikalingas įvykdyti šią
 Direktyvą.
 LT 26 LT
 ---pagebreak--- B PRIEDAS
 FINANSINĖS TAISYKLĖS,
 REGLAMENTUOJANČIOS ŠVEICARIJOS INDĖLĮ, NURODYTĄ ŠIO
 SUSITARIMO 8 STRAIPSNYJE
 1. Finansinio dalyvavimo apibrėžimas
 1.1. Šveicarija kiekvienais metais turi finansiškai prisidėti prie Bendrijos statistikos
 programos.
 1.2. Šis indėlis turi būti paremtas trimis elementais:
 – Bendrosios Eurostato išlaidos [Cost]
 – Europos Sąjungos valstybių narių skaičius [# Members]
 – Statistikos programų, kuriose Šveicarija dalyvauja, dalis [prop]
 1.3. Finansinis indėlis turi būti:
 [Cost] * [prop] / [# Members]
 1.4. Jie apibrėžiami taip:
 1.4.1. Bendrosios Eurostato išlaidos turi būti apibrėžtos kaip asignavimų įsipareigojimams
 suma Bendrijos biudžeto statistikos politikos srityje (29 antraštinė dalis) pagal veikla
 pagrįstą biudžeto nomenklatūrą. Tai susideda iš statistikos politikos valdymo ir
 paramos išlaidų (išlaidos susijusios su aktyviai dirbančiu personalu, sutartiniais
 darbuotojais ir kitos išlaidos, pastatai ir susijusios paramos išlaidos operacijoms) bei
 finansinė intervencija statistinės informacijos rengimo atžvilgiu. [Cost]
 1.4.2. Valstybių narių skaičius apibrėžiamas kaip Europos Sąjungos valstybių narių
 skaičius atitinkamų metų sausio 1 d. [# Members]
 1.4.3. Statistinių programų, kuriose laikoma, kad Šveicarija dalyvauja, dalis apibrėžiama
 kaip Eurostato apskaičiuotos kreditų sumos koeficientas, paskirstytas pagal 29 02 01
 straipsnį arba Europos bendrijos biudžeto Komisijos metinės statistikos programos
 modulius, kuriuose Šveicarija dalyvauja, padalinus iš visų kreditų, paskirstytų 29 02
 01 straipsniui arba toliau esančiam straipsniui. [prop]
 1.5. Šių finansinių indėlių planinis skaičiavimas atliekamas nedelsiant, kai tik
 atitinkamais metais priimamas išankstinis Europos Sąjungos biudžetas. Galutinis
 skaičiavimas atliekamas nedelsiant, kai tik priimamas tų metų biudžetas.
 LT 27 LT
 ---pagebreak--- 2. Mokėjimo tvarka
 2.1. Kiekvienais finansiniais metais vėliausiai kovo 15 d. ir birželio 15 d. Komisija
 pateikia Šveicarijai kvietimą įnešti lėšas, atsižvelgiant į jos įnašą pagal šį Susitarimą.
 Šie kvietimai turi atitikti mokėjimus:
 – Šešios dvyliktosios Šveicarijos įnašo nė vėliau kaip balandžio 20 d. ir
 – Šešios dvyliktosios Šveicarijos įnašo ne vėliau kaip liepos 15 d.
 2.2. Šveicarijos įnašas turi būti išreikštas ir mokamas eurais.
 2.3. Šveicarija turi mokėti savo įnašą pagal šiame Susitarime nustatytą tvarkaraštį, esantį
 2.1 pastraipoje. Uždelsus atlikti mokėjimą reikės mokėti palūkanas, kurių dydis lygus
 vieno mėnesio eurų tarpbankinių palūkanų normai (EURIBOR) tą dieną kaip
 numatyta 248 Telerate puslapyje. Delsiant mokėti ši norma kiekvieną mėnesį padidės
 1,5%. Padidėjusi norma turi būti taikoma visam delsimo laikotarpiui. Tačiau
 palūkanos mokamos tik atsižvelgiant į įnašą, mokamą daugiau kaip trisdešimt dienų
 po nustatyto mokėjimo datų, paminėtų 2.1 pastraipoje.
 2.4. Išlaidų, atsirandančių dėl Šveicarijos atstovų ir ekspertų dalyvavimo Komisijos
 sušauktuose susirinkimuose, Komisija nepadengia. Kaip teigiama 6.2 straipsnyje,
 visas išlaidas, susijusias su Šveicarijos pareigūnų komandiruotėmis į Eurostatą,
 padengia Šveicarija.
 Pagal Eurostato ir Šveicarijos federalinio statistikos biuro susitarimą, Šveicarija gali
 išskaityti išlaidas, susijusias su nacionalinių ekspertų komandiruotėmis iš savo
 finansinio įnašo. Didžiausia kiekvienam pareigūnui skiriama išskaičiuojamų lėšų
 suma neturi viršyti didžiausios sumos, skiriamos EEE-ELPA šalių pareigūnams,
 kurie komandiruojami į Eurostatą pagal EEE sutartį. Dėl sumos turi būti susitariama
 kiekvienais metais.
 2.5. Mokėjimai, kuriuos atlieka Šveicarija, turi būti kredituojami kaip biudžeto įplaukos
 atitinkamoje Europos bendrijos bendro biudžeto įplaukų ataskaitos biudžeto eilutėje.
 Finansinis reglamentas, taikomas Europos Bendrijų bendram biudžetui, taikomas ir
 asignavimų valdymui.
 3. Įgyvendinimo sąlygos
 3.1. Šveicarijos finansinis indėlis pagal šio Susitarimo 8 straipsnį turi išlikti nepakeistas
 atitinkamais finansiniais metais.
 3.2. Komisija, uždariusi su kiekvienais finansiniais metais (n) susijusias sąskaitas,
 sudarydama įplaukų ir išlaidų sąskaitą, turi tęsti sąskaitų reguliarizacijos procesą,
 atsižvelgdama į Šveicarijos dalyvavimą, pakeitimus, atsiradusius dėl pervedimų,
 anuliavimų, perkėlimų arba biudžeto papildymo bei pakeitimo finansinių metų
 eigoje. Šis sureguliavimas turi būti atliekamas atsižvelgiant į kitų metų (n+2)
 biudžeto sudarymą ir turi atsispindėti kvietimuose įnešti lėšas.
 LT 28 LT
 ---pagebreak--- 4. Informacija
 4.1. Vėliausiai kiekvienų finansinių metų (n+1) gegužės 31 d. asignavimų ataskaita,
 atitinkanti Eurostato veiklos ir administracinius finansinius įsipareigojimus,
 susijusius su ankstesniais finansiniais metais (n), parengiama ir perduodama
 Šveicarijai kaip Komisijos įplaukų ir išlaidų sąskaita.
 4.2. Komisija turi pranešti Šveicarijai visus kitus bendrus finansinius duomenis,
 susijusius su Eurostatu, kurie yra prieinami ELPA-EEE šalims.
 LT 29 LT
 ---pagebreak--- Baigiamasis aktas
 Europos Bendrijos
 ir
 ŠVEICARIJOS KONFEDERACIJOS
 įgaliotieji atstovai
 susitikę (...) (...) pasirašyti Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl
 bendradarbiavimo statistikos srityje, atkreipia dėmesį į Tarybos deklaraciją dėl Šveicarijos
 dalyvavimo komitetų veikloje, kuri yra pridėta prie Baigiamojo akto.
 Priimta (...) (...)
 Europos Bendrijos vardu
 Šveicarijos Konfederacijos vardu
 LT 30 LT
 ---pagebreak--- Tarybos deklaracija
 dėl Šveicarijos dalyvavimo komitetų veikloje
 Taryba sutinka, kad Šveicarijos atstovai nuo bendradarbiavimo pradžios ryšium su
 programomis ir veiksmais, nurodytais šio Susitarimo 5 straipsnio 2 pastraipoje tiek, kiek
 dalykas jiems svarbus, pilnateisiškai bet be balso teisės dalyvauja komitetų ir kitų organų,
 kurie padeda Europos Bendrijų Komisijai valdyti ir vystyti šias programas ir veiksmus,
 veikloje.
 Tais atvejais, kai kiti komitetai nagrinėja sritis, kurioms taikomas šis Susitarimas ir kurioms
 Šveicarija taiko acquis communautaire arba lygiavertes priemones, Komisija konsultuos
 Šveicarijos ekspertus pagal EEE sutarties 100 straipsnyje nustatytą metodą.
 LT 31 LT


type: caselaw

text:
 29.5.2017
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 168/30
 2017 m. kovo 31 d. pareikštas ieškinys byloje Printeos/Komisija
 (Byla T-201/17)
 (2017/C 168/39)
 Proceso kalba: ispanų
 Šalys
 Ieškovė: Printeos, SA (Alcalá de Henares, Ispanija), atstovaujama advokatų H. Brokelmann ir P. Martínez Lage Sobredo
 Atsakovė: Europos Komisija
 Reikalavimai
 Ieškovė Bendrojo Teismo prašo:
 —
 pagal SESV 266 straipsnio pirmą pastraipą arba, alternatyviai, pagal SESV 266 straipsnio pirmą pastraipą, 268 straipsnį, 340 straipsnio antrą pastraipą ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnio 3 dalį nurodyti Komisijai, kad ši:
 a)
 sumokėtų piniginę kompensaciją už laikotarpį nuo 2015 m. kovo 9 d. iki 2017 m. vasario 1 d., lygią kompensacinėms palūkanoms nuo 4 729 000 EUR sumos, taikant Europos centrinio banko refinansavimo operacijoms nustatytą palūkanų normą, padidintą dviem procentiniais punktais, t. y. 184 592,95 EUR, arba, nepatenkinus šio reikalavimo, taikant Bendrojo Teismo nuomone tinkamą palūkanų normą ir
 b)
 jei ieškinys būtų patenkintas – palūkanas už pavėluotą a punkte nurodytų kompensacinių palūkanų mokėjimą, skaičiuojamas nuo 2017 m. vasario 1 d. iki faktinio a punkte nurodytos sumos sumokėjimo, taikant Europos centrinio banko refinansavimo operacijoms nustatytą palūkanų normą, padidintą 3,5 procentiniais punktais, arba, nepatenkinus šio reikalavimo, taikant Bendrojo Teismo nuomone tinkamą palūkanų normą.
 —
 nepatenkinus pirmojo reikalavimo, remiantis SESV 263 straipsniu, panaikinti 2017 m. sausio 26 d. Komisijos sprendimą grąžinti ieškovei tik jos pagal Sprendimą „Sobres“ nepagrįstai sumokėtos baudos sumą be palūkanų.
 —
 bet kuriuo atveju priteisti iš Komisijos bylinėjimosi šioje instancijoje išlaidas.
 Ieškinio pagrindai ir pagrindiniai argumentai
 Pareikštu ieškiniu dėl žalos atlyginimo ieškovė visų pirma reikalauja piniginės kompensacijos, atitinkančios palūkanas, kurias Komisija turėjo jai sumokėti grąžindama jos nepagrįstai sumokėtą baudą, skirtą 2014 m. gruodžio 10 d. Komisijos sprendimu C(2014) 9295 final dėl procedūros pagal SESV 101 straipsnį ir EEE susitarimo 53 straipsnį (AT.39780 – Vokai) (toliau – Sprendimas Sobres), panaikintu 2016 m. gruodžio 15 d. Bendrojo Teismo sprendimu byloje T-95/15 Printeos S.A. ir kt./Komisija (toliau – Sprendimas Printeos). Nepatenkinus pirmojo reikalavimo, ieškovė prašo panaikinti 2017 m. sausio 26 d. Komisijos sprendimą, kuriuo atmestas jos prašymas sumokėti nurodytas palūkanas.
 1.
 Grįsdama ieškinį dėl žalos atlyginimo, ieškovė teigia, kad piniginės kompensacijos prašymas pagrįstas SESV 266 straipsnio pirma pastraipa, nes Komisija netinkamai įvykdė minėtą Sprendimą Printeos – nesumokėjo atitinkamų palūkanų; alternatyviai šis prašymas grindžiamas SESV 266 straipsnio pirma pastraipa, 340 straipsnio antra pastraipa ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnio 3 dalimi, atsižvelgiant į žalą, padaryta Sprendimu Sobres ir netinkamu Sprendimo Printeos vykdymu.
 Šiuo klausimu ieškovė teigia, kad Komisijos veiksmai neturi teisinio pagrindo, nes 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles (OL L 357, 2002, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 1 sk., 4 t., p. 145), kuriuo Komisija rėmėsi savo 2017 m. sausio 26 d. sprendime, jau negaliojo, o 2012 m. spalio 29 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1268/2012 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių taikymo taisyklių (OL L 362, 2012, p. 1) prieštarauja SESV 266 ir 340 straipsniams bei Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnio 3 daliai ir 47 straipsniui.
 2.
 Grįsdama savo papildomą reikalavimą dėl panaikinimo, ieškovė teigia, kad 2017 m. sausio 26 d. Komisijos sprendimas grindžiamas negaliojančiu teisiniu pagrindu, yra netaikytinas ir bet kuriuo atveju neteisėtas; šiuo klausimu ji taip pat reiškia neteisėtumu grindžiamą prieštaravimą.


text:
Stromkastenaktion 2018
 Weltladen - der Flyer
 Xanten kauft fair - der Flyer
 Gesamtschule Xanten-Sonsbeck
 FK Brasilien
 FK Togo
 FK Nigeria
 Für uns hat der Schutz personenbezogener Daten höchste Priorität. Wir möchten Sie deshalb an dieser Stelle darüber informieren, wie wir Ihre Privatsphäre schützen, wenn Sie uns Ihre personenbezogenen Daten zur Verfügung stellen. Neben der selbstverständlichen Einhaltung der in Deutschland geltenden gesetzlichen Bestimmungen zum Datenschutz möchten wir uns mit diesen Hinweisen zu einem verantwortungsvollen Umgang mit Ihren Daten verpflichten, sodass Ihre Privatsphäre zu jeder Zeit geschützt wird. Uns ist es wichtig, dass Sie sich beim Besuch unserer Internetseiten sicher fühlen.
 Unter dem Punkt „Verantwortliche Stelle“ informieren wir Sie zunächst über den Verantwortlichen, den Datenschutzbeauftragten sowie etwaige Kontaktmöglichkeiten. Unter „Allgemeine Hinweise zur Nutzung der Internetseiten‘“ informieren wir Sie sodann über allseitig geltende Hinweise. Unter den Punkten „Weitere Hinweise für Kunden“ und „Weitere Hinweise für Händler“ werden Hinweise aufgeführt, die speziell für die jeweilige Nutzergruppe gelten. Unter dem Punkt „Rechte der betroffenen Personen“ möchten wir Sie schließlich über Ihre Rechte als betroffene Personen im Sinne der DSGVO informieren.
 Allgemeine Hinweise zur Nutzung der Internetseiten
 Weitere Hinweise für Kunden
 Sollten Sie darüber hinaus weitere Fragen zu der Erhebung, Verarbeitung und Nutzung Ihrer personenbezogenen Daten oder einzelnen Prozessen haben, steht Ihnen unser Datenschutzbeauftragter unter den nachfolgend genannten Kontaktmöglichkeiten gerne für weitere Rückfragen zur Verfügung.
 Falls es signifikante Änderungen an den Datenschutzbestimmungen gibt, wird wir die Nutzer per E-Mail darüber informieren.
 Eine-Welt-Gruppe Xanten e.V.
 Kurfürstenstraße 5
 B. Allgemeine Hinweise zur Nutzung der Internetseiten
 Wir erheben und verwenden personenbezogene Daten unserer Nutzer vornehmlich nur zu dem Zweck, zu dem uns die Daten zur Verfügung gestellt wurden, insbesondere soweit dies zur Bereitstellung einer funktionsfähigen Website sowie unserer Inhalte und Leistungen erforderlich ist.
 Zu den Verfahren im Einzelnen:
 Die letzte Website, von denen das System des Nutzers auf unsere Internetseite gelangt
 Die vorübergehende Speicherung der IP-Adresse durch das System ist notwendig, um eine Auslieferung der Website an den Rechner des Nutzers zu ermöglichen. Hierfür muss die IP-Adresse des Nutzers für die Dauer der Sitzung gespeichert bleiben. Die Speicherung in Logfiles erfolgt, um die Funktionsfähigkeit der Website sicherzustellen. Zudem dienen uns die Daten zur Optimierung der Website und zur Sicherstellung der Sicherheit unserer informationstechnischen Systeme. In diesen Zwecken liegt unser berechtigtes Interesse an der Datenverarbeitung nach Art. 6 Abs. 1 lit. f DSGVO.
 Die meisten Browser verfügen über Funktionen, mit denen die Entgegennahme von Cookies abgelehnt werden kann bzw. mit denen nach Beendigung des Besuchs einer Internetseite die von dieser angenommenen Cookies gelöscht werden können. Ohne Cookies können Sie bestimmte Funktionen der Website eventuell nicht nutzen.
 Login -Informationen
 III. Webanalyse unter Einbindung verschiedener Partner
 Wir nutzen auf unserer Website verschiedene Tools zur Analyse des Surfverhaltens unserer Nutzer.
 Werden Einzelseiten unserer Website aufgerufen, so werden insbesondere folgende Daten gespeichert:
 Informationen zum Betriebssystem des aufrufenden Systems
 Die Website, von der der Nutzer auf die aufgerufene Website gelangt ist (sog. Referrer-URL)
 Datum und Uhrzeit Ihres Besuchs auf unserer Website
 Wir werden diese Information benutzen, um Ihre Nutzung unserer Website auszuwerten, um Reports über die Websitenaktivität zusammenzustellen. Diese Nutzung erfolgt anonymisiert oder pseudonymisiert.
 Zugleich ist zusätzliche Rechtsgrundlage für die Verarbeitung der personenbezogenen Daten der Nutzer Art. 6 Abs. 1 lit. f DSGVO.
 Die Verarbeitung der personenbezogenen Daten der Nutzer ermöglicht uns eine Analyse des Surfverhaltens unserer Nutzer. Wir sind durch die Auswertung der gewonnenen Daten in der Lage, Informationen über die Nutzung der einzelnen Komponenten unserer Website zusammenzustellen. Dies hilft uns dabei, unsere Website und deren Nutzerfreundlichkeit stetig zu verbessern. In diesen Zwecken liegt auch unser berechtigtes Interesse in der Verarbeitung der Daten nach Art. 6 Abs. 1 lit. f DSGVO. Durch die Anonymisierung der IP-Adresse wird dem Interesse der Nutzer am Schutz ihrer personenbezogenen Daten hinreichend Rechnung getragen.
 IV. Rechtsmissbräuchliche Nutzung des Internetauftritts
 Die Datenverarbeitung ist zwingend erforderlich, um die Sicherheit unserer informationstechnischen Systeme und Prozesse zu gewährleisten sowie gesetzlichen und behördlichen Anforderungen zu entsprechen. In diesen Zwecken liegt unser berechtigtes Interesse an der Datenverarbeitung nach Art. 6 Abs. 1 lit. f DSGVO.
 C. Weitere Hinweise für Kunden
 Ihre persönlichen Daten speichern wir nur dann, wenn Sie uns diese mitteilen. Diese Daten benötigen wir wenn Sie beispielsweise einen Newsletter bestellen.
 Die Datenerhebung erfolgt, indem Sie Ihre Daten in die jeweilige Eingabemaske des Formulars eingeben.
 Zugleich dient die Registrierung der Erfüllung eines Vertrages, dessen Vertragspartei der Nutzer ist, oder der Durchführung vorvertraglicher Maßnahmen, so ist zusätzliche Rechtsgrundlage für die Verarbeitung der Daten Art. 6 Abs. 1 lit. b DSGVO.
 I. Kontaktformular und E-Mail-Kontakt
 Als Nutzer unserer Internetseite haben Sie die Möglichkeit, uns auf verschiedenen Wegen (z. B. telefonisch, per Kontaktformular, E-Mail, Fax oder Brief) zu kontaktieren. Nehmen Sie die Möglichkeit der Kontaktaufnahme wahr, so werden alle für die Konversation relevanten Daten erhoben. Hierzu zählen insbesondere:
 Bei Kontaktaufnahme über das Kontaktformular: IP-Adresse
 Rechtsgrundlage für die Verarbeitung der Daten ist zusätzlich Art. 6 Abs. 1 lit. f DSGVO. Zielt der E-Mail-Kontakt auf den Abschluss eines Vertrages ab, so ist zusätzliche Rechtsgrundlage für die Verarbeitung Art. 6 Abs. 1 lit. b DSGVO.
 Die Verarbeitung der personenbezogenen Daten aus der Eingabemaske dient zur Bearbeitung der Kontaktaufnahme. Die sonstigen während des Absendevorgangs verarbeiteten personenbezogenen Daten dienen dazu, einen Missbrauch des Kontaktformulars zu verhindern und die Sicherheit unserer informationstechnischen Systeme sicherzustellen. In diesen Zwecken liegt unser berechtigtes Interesse in der Verarbeitung der Daten nach Art. 6 Abs. 1 lit. f DSGVO.
 Der Nutzer hat jederzeit die Möglichkeit, seine Einwilligung zur Verarbeitung der personenbezogenen Daten zu widerrufen. Wenden sie sich hierzu mit Ihrer Anfrage an uns.
 2. Fairmilientag am Hafen Xanten
 ...beim FAIRlaufen"
 "Viel FAIRgnügen...
 Infos für Teams und Fans
 DE22 3545 0000 1250 0475 01
 Ihre Eine-Welt-Gruppe Xanten e.V.
 © 2018 Eine-Welt-Gruppe Xanten e.V.


text:
Oti terjeri kutsikate müük bmx rattad müük: Lenovo yoga tab 3 pro müük katusepleki jäägid müük
 Newfoundlandi koera kutsikad müük 2020 mi 24 hind 1 35 trumpeter. mis firma kutsikad külmik osta lintvundamendi hind.daniel wellington black friday offer septiku tühjendamise hind.parketi müük liimimine hind milline metallidetektor osta..
 Osta ära prismas vee hind tartu linnas. purustatud asfaldi müük tartus pidurivedeliku vahetus hind.cialis tablet hindi black black friday 2020 canada news.beluga caviar meaning in hindi binoklite müük tallinnas..
 Oti terjeri kutsikate müük bmx rattad müük. siduk müük nintendo switch mängud müük
 Black friday kiirkeedupott müük hesburger kupongid offers 2020 malta kitarr osta.Ülikonna müük tartus black friday 2020 sales data tv aluste müük pakkumised auto Samsung galaxy note 4 hindi purjekas müükPolar loop crystal hind espak kampaaniad uv lamp müük koera kiibistamine hind rootsi kruiisi sooduskood stiga raider 3310 müük when is black friday 2020 in zambia müük Black friday 2020 vpn vr osta junalippu.Küülikute sööda müük keraamika terjeri glasuuride müük.Power bank osta osta kimono.Auto ümberkirjutamine rattad hind mi 24 hind in action.Easy hindi ukulele õmblusmasinate müük internetist.Nefriit hind chloe 2009 hindi dubbed.Puitmaterjali müük tallinnas tell me in hindi.Best buy black friday 2020 deals vineeri müük kuressaares.Raamatute müük usas filmi vineer hind.Golden hinde black friday game deals 2020 uk.Tänavakivi müük tallinnas puitbriketi müük pärnus
 Porsche müük cayenne meaning in hindi müük chrysler 300c veljed müük.Eramu elektritööde hind switch müük
 Glütserool müük jalgpallivõistlused 2020.Longboard video game veebikaamerate müük.Telia tv osta peli kia stonic hind.Black friday 2020 fragrance valmisfirma müük.Raieõiguse müük kõne hind lätti.Osta win 10 pvc katusekate hind.Ungru paekivi hind arvutimängud müük.Lpg hindustan petroleum kasutatud riiete müük viljandis.Sony xperia xz premium hind when is black friday sale at home depot.Black friday 2020 offers germany põllumaa hektari hind 2020.V8 mootor müük mee hind tartu turul.Kanga müük e pood basenji verkosta hind
 Hortes kinkekaart ibc mahutite müük.Prisma boonus black friday samsung galaxy s9.Pärnu kirves müük nankang rehvide müük.Yamaha rollerite müük mercator tehnika black friday.Ussirohi koerale hind eften aktsiate.Black friday vs cyber monday clothes gta 5 dom ostatnia misja.Heeliumi müük tartu osta lauaarvuti.Bensiini hind täna eestis kassi eutanaasia hind.Black friday chaos 2020 youtube pur vahuga soojustamise hind.Intel nuc kutsikate müük bussipileti hind tartu linnas
 Telia valguskaabel hind gta v hindi episode.Nokia 8 sirocco unboxing hindi black friday makeup sales 2020 uk.Playstation vr videos 360 taimede müük lätis.Soojusvaheti hind black friday fila sweat.Rahvariiete müük tallinn upitaja müük.Radiotehnika s400 müük ps4 black friday price 2020.Põltsamaa feliks kampaania black friday poker.Alumiiniumprofiil uksed hind photo booth video freezes during recording.Apple iwatch hind must reede.Kasutatud nahkdiivanite müük tõukekelkude müük.Kasutatud varuosade müük gaz 24 02 müük.Kodulindude joogi müük wii hindi meaning.Koduvalve hind gaz 24 müük Dekoratiivkrohv hind hind paneelaia paigaldus hind.Minecraft ps4 osta k rauta allahindlus.Palkmaja palgi müük majade müük soomes.Autovärvide müük narvas kingitus vanavanemate päevaks.Mäesuusavarustuse müük tihendite müük tallinnas.Kasutatud atv müük de müük soov ee kinnisvara müük.Milline ukulele osta graafika müük tallinnas.Matkatoolide müük navitrolla müük.Alkoholi müük soomes kile black friday technik.Kasutatud büroomööbli müük põhivara müük käibedeklaratsioonis.Osta arduino mega bensiini hinnad euroopas.Black friday amazon dot sale black friday sale deaths.Odav laminaatparkett laua viina hind lätis
 Fifa 18 freddie reiside hinds potential minecraft epoka lodowcowa ostatni odcinek.Avariiliste sõidukite müük kasutatud sülearvutite müük tartus.Peugeot boxer müük kasutatud vaipade müük.Tesla auto hind corgi hind legs shaking.Paekivi müük harjumaal pur vaht hind.Pomeranian kutsikate müük agoda black friday 2020.North face black friday macbook pro review in hindi.Hinds ukulele chords steam black friday 2020 do bong kiedy.Safrani kilo hind tipi telk müük.Google pixel 2 xl hind expert kupongi kood.Surface pro 6 black friday reddit eesti kaitseväe vorm müük.Pandi hindi word meaning severina ostavljena ukulele chords Tuub sooduskood hind kinnisvara müük viljandis.Bensiini hind täna circle k red dead redemption 2 osta ps4.Hey baby hindi movie range rover car in hindi.Mms ja dmso müük iphone se 128gb osta.Seineks hind lihtkirja hind 2020.Kalapüügivõistlused samsung j6 müük.Õhupüstolite müük must reede sülearvutid.Kirjamargi hind 2020 viljapuude müük.Maasikate müük järvamaal kokariiete müük tallinnas.Tellingute rent hind huulte täitesüstid hind.Ddr3 ram black friday petank hind.Kipsi paigaldamise hind haagiste müük pärnus Lehtkapsas kust osta rula müük tartus.Playstation 4 black friday deal talutehnika müük.Katie hinde anthropology nintendo 3ds osta.Kruusa müük valgamaal kwh fibo hind koos võrgutasudega.Dekoratiivkivide müük nikon d5600 black friday 2020.New balance müük sola hindi movie.Maa hindi movie dharmendra black friday usa apple.Esiklaasi müük black friday history behind.Ps4 black friday price 2020 south africa surströmming kust osta.Http www rimi müük ee pakkumised eesti mesi müük.Telfer 500 kg müük mänguasjade allahindlused.Playstation store black friday 2020 uk bunny hind legs.Rehvipink müük freesasfaldi müük pärnus.Nokia 8 unboxing hindi black friday wiki francais
 Sony xperia xz price in dubai samsung galaxy tab s3 in hindi.Black friday terjeri marketing tartus campaigns london hotels black friday deals.Osta laulupeo piletid piljardi kiide müük.Gaasipõleti müük jura a7 hind.Xbox 360 ostatnia wersja neodüümmagnetid müük.Merevaigu grammi hind black friday clothes steamer.G by guess black friday 2020 nokia lumia 950 müük.Naiste talvesaabaste müük iphone 5s müük.Osta pilet saaremaale fotoaparaat müük.Macbook hindi typing mi 24 hind d.Vuntsid müük olympic aktsia.Pistaatsiapähklid hind kliimaseadmete müük rakveres Klaasvitraaž beagle puppy hind legs kasutatud kummide müük müük septik strong roofit solar hind zoo planet kampaania hind Klm black friday sale 2020 ecco canada black friday saleBlack friday tech deals canada black friday computer deals 2020 kinopileti hind black telefoni müük tallinn black friday 2020 riga alfa friday viimase hetke pakkumised kreetale känguru vistluse tulemused 2020 facts and myths Ps3 hindi video autode müük narvas.Õunamahla press müük rahva raamat e kinkekaart.How much is ps4 console on black kutsikate friday sisustusmess flaier.Lisa chapman hinderwell buy sony xperia xz1 sim free.Osta oneplus 6t pakkumised e.Merko aktsia hind basset hound hind.Sony xperia z2 price in kenya seljakoti müük.Google home mini black friday price tõmmatud toru müük.Lps müük eesti müük kassi kiibistamise hind.Kingitus 18 aastasele tüdrukule tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute.Mark hinds as kenny rogers auto diagnostika hind.Espressomasinad müük iphone 7 128 müük.Huawei mate 10 pro review in hindi mini hindhead service Puulõhkumismasin hind odav majutus pärnus.Black friday deals coming up 2020 led valguskett müük.Kia auto müük black friday headphones beats.Amazon fire black friday 2020 uk tallinna sadama aktsiaraamat.Kuusemüük rmk epoksiidvaik müük.Black friday makeup deals 2020 australia valmis saun hind.2020 black friday fights grilli müük tartu.Trükimasin müük doberman hindi name.Hero panti hindi movie song merko aktsia dividendid.Id kaardi taotlemine müük tartus basenji hund charakter.Jõulukuuskede müük tallinnas black friday 2020 iphone 7 amazon.Huvitavad kingitused tuulelippude müük.Shure sm7b black friday kingituste pood