type: legislation

text:
 |
 52011PC0425
 Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o společné rybářské politice /* KOM/2011/0425 v konečném znění - 2011/0195 (COD) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU
 · Obecné souvislosti
 V roce 2009 provedla Komise analýzu
 společné rybářské politiky (SRP) na základě zelené knihy o
 reformě společné rybářské politiky[1]. Komise
 dospěla k závěru, že navzdory pokroku od reformy z roku 2002 nebyly
 splněny cíle, kterými je dosažení udržitelného rybolovu ve všech jeho
 rozměrech (environmentálním, hospodářském a sociálním), a zelená
 kniha popsala řadu strukturálních nedostatků stávající SRP. Evropský
 parlament a Rada ministrů tento závěr podpořily.
 Četné příspěvky z veřejné
 diskuse v období od dubna 2009 do listopadu 2010 a zvláštní studie a hodnocení
 rovněž potvrdily celkové hodnocení uvedené v zelené knize a napomohly
 určení nedostatků, které je třeba prostřednictvím reformy
 vyřešit.
 · Odůvodnění a cíle návrhu
 Společná rybářská politika
 potřebuje zásadní reformu zrušením stávajícího nařízení Rady (ES)
 č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání
 rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky a jeho
 nahrazením dne 1. ledna 2013 novou SRP přijatou Evropským parlamentem a
 Radou na základě tohoto návrhu.
 Hlavními problémy SRP jsou:
 –
 nedostatečné zaměření cílů na
 environmentální, hospodářskou a sociální udržitelnost,
 –
 nepřijatelně vysoké hladiny
 výmětů,
 –
 nadměrná kapacita loďstev, nadměrný
 odlov, celkové přípustné odlovy (TAC), které jsou stanoveny příliš
 vysoko, a nízká úroveň dodržování měly za následek, že převážná
 většina populací Unie je nadměrně lovena,
 –
 nízká ziskovost a nízká ekonomická odolnost u
 významného počtu loďstev,
 –
 nedostatečné začlenění
 environmentálních hledisek do politiky,
 –
 nedostatek spolehlivých údajů pro posouzení
 všech populací a loďstev,
 –
 značná veřejná finanční podpora
 odvětví rybolovu nepřispívá k dosažení cílů SRP,
 –
 malá přitažlivost rybolovných činností a
 úpadek některých pobřežních společenství závislých na rybolovu,
 –
 mikrořízení typu shora dolů na úrovni
 Unie postrádající pružnost a přizpůsobení se místním a regionálním
 podmínkám,
 –
 nedostatečný rozvoj akvakultury v Unii,
 –
 právní úprava a řízení jsou nákladné a velmi
 složité, což podporuje nedodržování pravidel,
 –
 obchodní politika čelící výzvě
 globalizace a rostoucí vzájemné závislosti.
 Tento návrh nového základního nařízení je
 odůvodněný, neboť je zapotřebí:
 –
 upřesnit cíle SRP,
 –
 zlepšit soudržnost mezi politickými iniciativami,
 jichž se týká SRP,
 –
 lépe chránit biologické mořské zdroje, zejména
 u víceletých plánů řízení rybolovu, a skoncovat
 s výměty,
 –
 přispívat k ekosystémové politice a politice
 ochrany životního prostředí v rámci SRP,
 –
 stanovit regionalizaci opatření na
 základě přístupu založeného na jednotlivých mořských oblastech v
 rámci pilíře zachování zdrojů,
 –
 posílit shromažďování údajů a
 vědecké poradenství pro znalostní základnu politiky zachování zdrojů,
 –
 plně začlenit vnější politiku do
 SRP,
 –
 podporovat rozvoj akvakultury,
 –
 reformovat společnou tržní politiku SRP,
 –
 do roku 2014 poskytnout právní rámec pro nový
 finanční nástroj prostřednictvím podpory cílů SRP a agendy EU
 2020,
 –
 dále zlepšit a zefektivnit zapojení
 zúčastněných stran,
 –
 včlenit nedávno přijatý nový kontrolní
 režim do SRP.
 Celkovým cílem návrhu je zajistit rybolovné
 činnosti a činnosti v oblasti akvakultury, které poskytnou
 dlouhodobě udržitelné podmínky životního prostředí a
 přispějí k dostupnosti dodávek potravin. Politika je zaměřena
 na využívání živých mořských biologických zdrojů, které
 nejpozději do roku 2015 obnoví a udrží rybolovné zdroje na úrovních, které
 zajistí maximální udržitelný výnos. SRP zavede přístup předběžné
 opatrnosti a ekosystémový přístup v oblasti řízení rybolovu.
 V souvislosti s tímto návrhem Komise
 přijme zastřešující sdělení o společné rybářské
 politice, návrh nařízení o společné organizaci trhu s produkty
 rybolovu a akvakultury, sdělení o vnějším rozměru SRP a
 zprávu o konkrétních částech nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze
 dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných
 zdrojů v rámci společné rybářské politiky.
 · Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu
 Nařízení rady (ES) č. 2371/2002 ze
 dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných
 zdrojů v rámci společné rybářské politiky je současným
 obecným právním rámcem pro SRP. Tento návrh by měl toto nařízení
 nahradit.
 Nařízení Rady (ES) č. 850/98 ze dne
 30. března 1998 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření
 na ochranu nedospělých mořských živočichů[2].
 Nařízení Rady (ES) č. 104/2000 ze
 dne 17. prosince 1999 o společné organizaci trhu s produkty rybolovu a
 akvakultury[3].
 Nařízení Rady (ES) č. 2187/2005 ze
 dne 21. prosince 2005, kterým se stanoví technická opatření pro zachování
 rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a
 Øresundu, mění nařízení (ES) č. 1434/98 a zrušuje nařízení
 (ES) č. 88/98[4].
 Nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 ze
 dne 27. července 2006 o Evropském rybářském fondu[5].
 Nařízení Rady (ES) č. 1967/2006 ze
 dne 21. prosince 2006 o opatřeních pro řízení udržitelného využívání
 rybolovných zdrojů ve Středozemním moři, o změně
 nařízení (EHS) č. 2847/93 a o zrušení nařízení (ES) č.
 1626/94[6].
 Nařízení Rady (ES) č. 199/2008 ze
 dne 25. února 2008 o vytvoření rámce Společenství pro
 shromažďování, správu a využívání údajů v odvětví rybolovu a pro
 podporu vědeckého poradenství pro společnou rybářskou politiku[7].
 Nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 ze
 dne 29. září 2008, kterým se zavádí systém Společenství pro
 předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a
 neregulovaného rybolovu, mění nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES)
 č. 1936/2001 a (ES) č. 601/2004 a zrušují nařízení (ES) č.
 1093/94 a (ES) č. 1447/1999[8].
 Nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze
 dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu
 Společenství k zajištění dodržování pravidel společné
 rybářské politiky, o změně nařízení (ES)
 č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004,
 (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES)
 č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007,
 (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES)
 č. 1300/2008 a (ES) č. 1342/2008 a o zrušení
 nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES)
 č. 1966/2006[9].
 Rozhodnutí Rady (ES) č.
 2004/585 ze dne 19. července 2004, kterým se zřizují regionální
 poradní sbory v rámci společné rybářské politiky[10].
 · Soulad s ostatními politikami a cíli Unie
 Návrh a jeho cíle jsou v souladu s ostatními
 politikami Unie, zejména s politikou environmentální, sociální,
 regionální, rozvojovou, zemědělskou, tržní a obchodní, finanční,
 politikou výzkumu a inovací, politikou zdraví a ochrany spotřebitele a
 s cíli těchto politik.
 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
 ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A HODNOCENÍ DOPADU
 ·
 Konzultace zúčastněných stran
 Metody konzultací, hlavní cílová
 odvětví a obecný profil respondentů
 Během let 2009 a 2010 ukázala konzultace
 o reformě prostřednictvím internetových příspěvků a
 četná diskusní setkání se zúčastněnými osobami všeobecnou
 podporu reformy. Evropský parlament, Evropský sociální a hospodářský výbor
 a Výbor regionů rovněž předložily stanoviska k zelené knize.
 Rada ministrů reformu několikrát projednávala. Veřejná
 konzultace byla shrnuta v dokumentu Shrnutí konzultace o reformě
 společné rybářské politiky[11].
 Shrnutí odpovědí a jak byly zohledněny
 Zjednodušení, přizpůsobení
 rozhodování Lisabonské smlouvě, posilování dlouhodobého přístupu k
 zachování a řízení zdrojů včetně řešení problému
 výmětů, regionalizace, další zapojení zúčastněných osob a
 větší odpovědnost odvětví byly hlavními body reakcí. Relativní
 stabilita je v zásadě považována, zejména členskými státy, za
 ústřední pilíř SRP. Drobný a pobřežní rybolov jsou
 považovány za důležité, avšak myšlenka rozlišeného režimu nad rámec
 stávajících právních předpisů si získala jen omezenou podporu. Mnozí
 pokládali tržnější přístup v oblasti řízení loďstva a tržní
 politiku za užitečné hnací síly udržitelnosti. Ohledně vnější
 politiky a mezinárodních akcí byla uznána potřeba úplného souladu se
 zásadami a cíli SRP. Ukázala se silná podpora pro přísnější cílení
 veřejných finančních prostředků na cíle politiky. Mnoho
 příspěvků také pokládalo za důležitou akvakulturu.
 Komise při vypracování svého návrhu
 řádně zohlednila příspěvky konzultace, zejména pokud jde o
 vytváření podmínek životního prostředí pro udržitelnost a
 upevnění cíle maximálního udržitelného výnosu, důkladnější
 dlouhodobý náhled, regionalizaci a další zapojení zúčastněných osob a
 zavedení tržnějších nástrojů při zohlednění specifických
 vlastností malých loďstev. V návrhu se rovněž odráží důležitost
 akvakultury.
 · Sběr a využití výsledků odborných konzultací
 Pro vypracování návrhů byly kromě
 řady studií a výzkumných projektů použity rovněž externí odborné
 posudky i stávající poznatky o politice, mezi nimi (každoroční)
 doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) a
 Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR).
 Veřejně dostupná odborná stanoviska a studie jsou
 zveřejněny na webových stránkách GŘ MARE.
 · Posouzení dopadů
 Ohledně hodnocení dopadu byly pro
 reformní balíček SRP identifikovány různé možnosti. Všechny možnosti
 zahrnují udržitelnost životního prostředí jakožto základní podmínku pro
 celkovou udržitelnost. Metodologicky byla analýza dopadů podpořena
 ukazateli výkonnosti pro měření dopadů možností. Dopady všech
 možností byly analyzovány a porovnány s analýzou možnosti tzv. zachování
 současného stavu. To umožnilo identifikaci dvou
 upřednostňovaných možností uvedených ve zprávě o posouzení
 dopadů. Obě možnosti jsou podobné zaměřením na udržitelnost
 životního prostředí při vytvoření dostatečné pružnosti,
 která by poskytla odvětví rybolovu čas k přizpůsobení se
 ctižádostivým cílům ochrany životního prostředí.
 3. PRÁVNÍ PRVKY NÁVRHU
 Právní základ
 Ustanovení čl. 43 odst. 2 Smlouvy o
 fungování Evropské unie.
 Zásada subsidiarity
 Ustanovení v návrhu týkající se zachování
 biologických mořských zdrojů spadají do výlučné pravomoci Unie a
 zásada subsidiarity tedy pro tato ustanovení neplatí.
 Ustanovení v návrhu týkající se
 akvakultury a potřeby stanovit strategické směry Unie, pokud jde o
 společné priority a cíle rozvoje činností v oblasti akvakultury,
 spadají pod společné pravomoci Unie a členských států. Nezávazné
 strategické směry Unie budou tvořit základ víceletých vnitrostátních
 strategických plánů, přičemž bude zohledněno, že
 strategická rozhodnutí přijatá na vnitrostátní úrovni mohou ovlivnit
 rozvoj činností v oblasti akvakultury v sousedních
 členských státech. Ustanovení v návrhu týkající se společné
 organizace trhu spadají pod společné pravomoci Unie a členských
 států. Mezi cíle společné organizace trhu patří vyšší
 konkurenceschopnost odvětví rybolovu a akvakultury Unie, větší
 transparentnost trhů a přispění k zajištění rovných
 podmínek pro všechny produkty uváděné na trh v Unii. Aby bylo možno
 dosáhnout těchto cílů, musí být opatření, k nimž patří
 organizace odvětví, včetně opatření ke stabilizaci
 trhů a obchodních norem i požadavky na informování spotřebitelů,
 v celé Unii ve vzájemném souladu. Návrh se tedy řídí zásadou subsidiarity.
 Zásada proporcionality
 Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z těchto důvodů:
 Společná rybářská politika je společná politika a měla by být tedy zavedena prostřednictvím nařízení přijatého Evropským parlamentem a Radou. Pro dosažení základního cíle směřujícího k provozování rybolovu a akvakultury, které poskytne dlouhodobě udržitelné hospodářské, environmentální a sociální podmínky a přispěje k dostupnosti dodávek potravin, je nezbytné a vhodné stanovit pravidla pro zachování a využívání biologických mořských zdrojů. Toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle. Prostřednictvím navrhovaného regionalizovaného přístupu budou mít členské státy pravomoc přijmout technická opatření a opatření pro zachování zdrojů, která jsou potřebná pro dosažení úkolů a cílů stanovených nařízeními přijatými zákonodárci Unie a založená na dostupné sadě nástrojů opatření v rámci politiky zachování zdrojů SRP. To vytvoří regionální pružnost v uplatňování právní úpravy Unie. Členské státy budou mít i nadále možnost přidělovat rybolovná práva rozdělená Radou mezi regiony nebo hospodářské subjekty, jak považují za vhodné, členské státy tedy mají dostatečný manévrovací prostor pro rozhodování o tom, jakým způsobem na základě zvoleného sociálně-ekonomického modelu využijí rybolovná práva, která jim byla přidělena.
 4. NEPOVINNÉ PRVKY
 · Podrobné vysvětlení návrhu
 Komise v návrhu zavádí významné změny
 SRP. V tomto oddíle je návrh podrobně vysvětlen.
 Obecná ustanovení
 Celkovým cílem SRP je zajistit, aby
 činnosti rybolovu a akvakultury poskytovaly dlouhodobě udržitelné
 podmínky životního prostředí, které jsou předpokladem k dosažení
 hospodářsky a sociálně udržitelného odvětví rybolovu
 přispívajícího k dostupnosti potravin. Hodnocení dopadů ukazuje, že
 ctižádostivé cíle v oblasti zdrojů splňující mezinárodní závazek Unie
 dosáhnout maximálního udržitelného výnosu do roku 2015 mohou přinést
 důležité celkové zlepšení populací vedoucí k významným hospodářským a
 sociálním zlepšením. Tyto pozitivní výsledky hodnocení dopadů
 zdůrazňují předpoklad ekologické udržitelnosti jakožto podmínku
 dlouhodobé hospodářské a sociální udržitelnosti.
 Snížení nežádoucích úlovků, skoncování s
 výměty a minimalizace negativního dopadu na mořské ekosystémy v
 kombinaci s přístupem založeným na předběžné opatrnosti a ekosystémovým
 přístupem přispěje k dobrému stavu prostředí moří v
 rámci rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí.
 Přístup k vodám
 Návrh potvrzuje zásadu rovného přístupu
 do vod při rovném zacházení s plavidly třetích zemí, které mají
 přístup do vod Unie.
 Komise navrhuje prodloužit stávající omezení
 práva rybolovu v pásmu 12 námořních mil až do roku 2022. Tato omezení
 snížila tlak rybolovu na biologicky nejcitlivější oblasti a
 přispěla k hospodářské stabilitě pro drobný pobřežní
 rybolov.
 Komise navrhuje zavést do tohoto nařízení
 zvláštní omezení pro pásmo 100 námořních mil od Azorských ostrovů,
 Madeiry a Kanárských ostrovů, která jsou v současné době
 stanovena v nařízení Rady (ES) č. 1954/2003[12]. Tato
 omezení jsou odůvodněná v zájmu ochrany citlivé biologické situace
 kolem těchto ostrovů a ve světle článku 349 Smlouvy tím, že
 zohlední strukturální, sociální a hospodářskou situaci a potřebu
 zachovat místní hospodářství těchto ostrovů.
 Zachování biologických mořských
 zdrojů
 Zachování biologických mořských
 zdrojů je základním pilířem pro dosažení cílů SRP.
 Víceleté plány řízení pro řízení
 zdrojů na úrovních, které jsou schopné vytvářet maximální udržitelný
 výnos, jsou klíčem k zachování zdrojů. Musí pokud možno přejít v
 plány založené na rybolovných oblastech – zahrnující více populací v méně
 plánech. Populace nezahrnuté do plánů jsou řízeny
 prostřednictvím stanovení rybolovných práv Radou a jiných opatření.
 Druhým základním prvkem návrhu zachování
 zdrojů je ukončení praxe výmětů a snížení nežádoucích úlovků.
 Návrh zavádí povinnost vyložit veškeré úlovky určených populací,
 s přesným časovým plánem pro provedení a v kombinaci s
 určitými doprovodnými opatřeními.
 Návrh také zahrnuje hlavní zásady pro
 technická opatření k zachování zdrojů platná pro rybolovné oblasti.
 Pro víceleté plány a technická ochranná
 opatření Komise zamýšlí odklon od mikrořízení spolutvůrci práva.
 Právní předpisy Unie týkající se těchto plánů a opatření
 musí definovat základní náležitosti, jako je oblast působnosti, úkoly,
 ukazatele hodnocení a časové rámce. Komise navrhuje decentralizaci, která
 může členské státy opravňovat přijmout opatření pro
 zachování zdrojů a technická opatření potřebná pro dosažení
 cílů a úkolů s použitím sady nástrojů opatření
 v rámci politiky zachování zdrojů. To vytvoří regionální
 pružnost a zjednodušení politiky. Návrh zahrnuje právní ustanovení, jimiž
 zajistí, aby dotčené členské státy přijaly opatření, která
 jsou slučitelná a účinná. Je stanoven nouzový mechanismus pro zásah
 Komise v případech, kdy se členské státy nemohou dohodnout nebo kdy
 není dosahováno cílů.
 Ustanovení pro naléhavá opatření, kdy je
 ohroženo zachování biologických mořských zdrojů, na žádost
 členského státu nebo z podnětu Komise jsou zachována a je
 zařazeno nové ustanovení pro opatření v oblasti rybolovu v
 souvislosti se závazky v oblasti právních předpisů Unie pro životní
 prostředí. Stávající
 oprávnění pro členské státy přijímat ochranná opatření v
 pásmu 12 námořních mil a opatření platná pouze pro rybářská
 plavidla plující pod jejich vlajkou jsou v návrhu zachována.
 Přístup ke zdrojům
 Zavedení systému převoditelných koncesí
 k rybolovu bude tvořit hlavní hnací sílu pro úpravu kapacity
 loďstva. Hodnocení dopadů ukázalo jasné pozitivní a významné
 přínosy takového systému převoditelných rybolovných koncesí pro
 odstranění nadměrné kapacity a zlepšení hospodářských
 výsledků odvětví rybolovu.
 Návrh zavádí povinný systém
 převoditelných koncesí k rybolovu (na rybolovná práva pro regulované
 populace) od roku 2014 pro všechna plavidla s výjimkou plavidel kratších než 12
 metrů lovících pasivními lovnými zařízeními. S přihlédnutím ke
 specifickým vlastnostem a obtížné socioekonomické situaci některých malých
 loďstev bude zavedení převoditelných koncesí k rybolovu pro
 zbývající plavidla ponecháno na volbě členských států.
 Členské státy mohou regulovat převoditelné koncese k rybolovu, aby
 zajistily jejich těsné spojení s rybářskými komunitami (např.
 omezením převoditelnosti ve skupinách loďstva) a zabránily
 spekulacím. Dodržování a zachování relativní stability převoditelnosti
 těchto koncesí může být omezeno na plavidla plující pod stejnou
 vlajkou. Členské státy mohou vytvořit rezervu a zavést poplatek pro
 koncese, které by za obvyklých podmínek mohly být členských státy zrušeny
 pouze po uplynutí jejich platnosti nebo uplatnění včasného varování.
 Řízení rybolovné kapacity
 Obecná povinnost členských států
 přizpůsobit kapacitu loďstva rybolovným právům je
 zachována. Nadále je nezbytná základní politika řízení loďstev s
 celkovými stropy rybolovné kapacity stanovenými Komisí pro každý členský
 stát. Převoditelné rybolovné koncese urychlí snížení kapacity loďstev
 a to je důvodem, aby bylo členským státům umožněno
 vyloučit plavidla s těmito koncesemi ze stropů kapacity. Pro
 období, kdy bude nadále možné vyřazení plavidel z provozu za využití
 veřejné podpory v rámci Evropského rybářského fondu, musí být i
 nadále zachována ustanovení o kapacitě loďstev. Rejstříky
 loďstva členských států a Komise zajistí informované monitorování
 a řízení loďstev.
 Vědecká základna pro řízení
 rybolovu
 Spolehlivé a úplné údaje pro vědecké
 poradenství i pro účely provádění a kontroly jsou stěžejní pro
 dobře fungující řízení rybolovu. Návrh stanovuje základní pravidla a
 povinnosti členských států ohledně shromažďování, správy,
 dostupnosti údajů a předpisů týkajících se přístupu pro
 Komisi. Potřeba koordinace shromažďování údajů mezi
 členskými státy v decentralizovaném kontextu je pro Komisi hlavním
 důvodem pro zavedení povinnosti regionální koordinace shromažďování
 údajů.
 S cílem zlepšit kvalitu, soudržnost a
 součinnost úsilí v oblasti vědy zaměřené na rozvoj politik
 návrh rovněž zavádí pro členské státy ustanovení týkající se
 přijetí vnitrostátních programů shromažďování údajů o
 rybolovu a vědeckých a inovačních programů a vzájemné koordinaci
 činnosti států, zejména s ohledem na rámec Unie pro výzkum a inovaci.
 Vnější politika
 Vnější politika je začleněna do
 SRP s cílem zajistit sladění jejích cílů s celkovými zásadami
 a cíli SRP. Unie se aktivně podílí na práci regionálních organizací
 pro řízení rybolovu (RFMO) a mezinárodních mnohostranných subjektů
 (OSN, FAO) za účelem jejich posílení a zlepšení jejich výkonnosti při
 řízení a zachování mezinárodních populací ryb. Unie podpoří nejlepší
 dostupné postoje na vědeckém základě, přínos v oblasti rozvoje
 vědeckých poznatků a spolupráci, jejímž cílem je posílit
 dodržování pravidel v mezinárodním kontextu.
 Vztahy se třetími zeměmi
 prostřednictvím dohod o udržitelném rybolovu (SFA) jsou dalšími
 prostředky pro mezinárodní podporu zásad a cílů SRP. SFA musí být v
 souladu s cíli politiky rozvoje a přispějí ke stanovení vysoce
 kvalitního rámce správy v partnerských zemích, přičemž se
 zaměří na udržitelné a transparentní řízení zdrojů,
 sledování, dohled a kontrolu. Zajistí, aby využívání rybolovných zdrojů
 probíhalo na základě spolehlivého vědeckého poradenství a bylo
 zaměřeno pouze na přebytečné zdroje, které partnerská
 země nemůže nebo nechce lovit sama. V rámci SFA budou partnerské
 země kompenzovány za poskytnutí přístupu ke svým rybolovným
 zdrojům a partnerským zemím bude poskytnuta finanční pomoc na
 provádění jejich vlastní politiky udržitelného rybolovu.
 Akvakultura
 SRP by měla podporovat ekologicky,
 hospodářsky a sociálně udržitelný rozvoj odvětví akvakultury.
 Akvakultura přispívá k zabezpečování potravin, růstu a pracovním
 příležitostem v pobřežních a venkovských oblastech. Pokud
 členské státy vypracují na základě strategických směrů Unie
 vnitrostátní strategické plány pro usnadnění udržitelného rozvoje akvakultury
 v souvislosti s bezpečností podnikání, přístupem k vodám a prostoru
 a zjednodušení správních postupů udělování licencí, lze
 dosáhnout výrazného pokroku. Rozvoj akvakultury má jasný unijní rozměr:
 strategické volby na vnitrostátní úrovni mohou mít vliv na tento rozvoj v
 sousedních členských státech. Je stěžejní, aby měly členské
 státy příležitost dozvědět se, co ostatní členské státy
 plánují pro budoucí rozvoj akvakultury.
 Komise má za to, že zvláštní povaha
 akvakultury vyžaduje odvětvově zaměřený poradní sbor
 zúčastněných stran, a navrhuje pro tento účel založení poradního
 sboru pro akvakulturu.
 Společná organizace trhu
 Organizace společného trhu musí
 přispívat k dosažení cílů SRP, umožnit odvětví uplatňovat
 SRP na přiměřené úrovni a posilovat konkurenceschopnost zejména
 výrobců.
 Kontrola a vynucování
 V souladu s novým režimem kontrol
 přijatým nařízeními Rady č. 1005/2008 a č. 1224/2009[13] návrh
 zařazuje základní prvky pro režim kontroly a vynucování Unie za
 účelem dodržování pravidel SRP. S ohledem na zařazení povinnosti
 vykládky úlovků, jejímž cílem je zamezit výmětům, do části
 o zachování zdrojů, Komise navrhuje povinnosti sledování a kontroly
 zejména v souvislosti s plně dokumentovaným rybolovem a rovněž
 pilotní projekty týkající se nových technologií kontroly rybolovu, které
 přispějí k udržitelnému rybolovu.
 Finanční nástroje
 Ke zvýšení úrovně dodržování pravidel
 návrh zavádí podmínky finanční pomoci Unie, které mohou přispět
 k dosažení cílů SRP. Finanční pomoc bude podmíněna dodržováním
 pravidel a tato zásada bude platit pro členské státy i
 hospodářské subjekty. V případě členských států
 může nedodržování vést k přerušení, zastavení nebo finančním
 opravám finanční pomoci Unie. V případě hospodářských
 subjektů mohou závažná protiprávní jednání vést k zákazu přístupu k
 finanční pomoci nebo finančním omezením. Kromě toho návrh zavádí
 povinnost členských států zohlednit při poskytování
 finanční pomoci chování (zejména neexistenci závažných protiprávních
 jednání) hospodářských subjektů v nedávné minulosti.
 Poradní sbory
 Komise navrhuje upevnit a pokud možno
 rozšířit zkušenosti s regionálními poradními sbory v rámci SRP.
 Vzhledem k tomu, že některé z nich nejsou regionálního rázu nebo
 regionálně omezené, musí být sedm stávajících sborů přejmenováno
 na poradní sbory spolu se založením poradního sboru pro akvakulturu. Vzhledem
 ke zvláštnostem Černého moře – uzavřeného pobřeží
 moře, o něž se dělí čtyři státy, které nejsou
 členy Unie – a s přihlédnutím k probíhajícím jednáním se všemi
 zeměmi z oblasti Černého moře, které nejsou členy EU, za
 účelem poradenství v oblasti zachování zdrojů a posílení spolupráce
 mezi Rumunskem, Bulharskem a jejich sousedy v této oblasti hodlá Komise do roku
 2015 zřídit poradní sbor pro Černé moře.
 Závěrečná ustanovení
 Závěrečná část stanovuje
 oblasti přenesení pravomocí na Komisi, jejich výkon, rušení nebo podávání
 námitek, jakož i zřízení Výboru pro rybolov a akvakulturu v souvislosti
 s prováděcími akty. Rovněž navrhuje zrušit a/nebo
 změnit příslušné stávající právní předpisy.
 2011/0195 (COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
 RADY
 o společné rybářské politice
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
 UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
 unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise[14],
 po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním
 parlamentům,
 s ohledem na stanovisko Evropského
 hospodářského a sociálního výboru[15],
 s ohledem na stanovisko Výboru
 regionů,
 v souladu s řádným
 legislativním postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Nařízením Rady (ES) č. 2371/2002[16] byl
 zaveden systém Společenství pro zachování a udržitelné využívání
 rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky.
 (2)
 Působnost společné rybářské politiky
 se vztahuje na zachování, řízení a využívání biologických mořských
 zdrojů. Kromě toho se působnost společné rybářské
 politiky vztahuje v souvislosti s tržními opatřeními a
 finančními opatřeními na podporu jejích cílů na biologické
 sladkovodní zdroje a akvakulturu, jakož i na zpracování a uvádění
 produktů rybolovu a akvakultury na trh, pokud takové činnosti probíhají
 na území členských států nebo ve vodách Unie, včetně
 činností prováděných rybářskými plavidly plujícími pod vlajkou
 třetích zemích a v těchto zemích zapsanými nebo rybářskými
 plavidly Unie nebo státními příslušníky členských států, aniž je
 dotčena prvořadá odpovědnost státu vlajky, vzhledem
 k ustanovením článku 117 Úmluvy Organizace spojených národů o
 mořském právu.
 (3)
 Společná rybářská politika by měla
 zajistit, aby rybolovné a akvakulturní činnosti přispívaly
 k dlouhodobě udržitelným environmentálním, hospodářským a
 sociálním podmínkám. Mimoto by měla přispívat ke zvýšení
 produktivity, přiměřené životní úrovni odvětví rybolovu,
 stabilním trhům, zajistit dostupnost zdrojů a aby se dodávky potravin
 dostaly ke spotřebitelům za rozumné ceny.
 (4)
 Unie je smluvní stranou Úmluvy Organizace spojených
 národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 (UNCLOS)[17] a
 ratifikovala dohodu Organizace spojených národů o provedení ustanovení
 Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10.
 prosince 1982 o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce
 stěhovavých rybích populací ze dne 4. srpna 1995 („dohoda OSN o rybích
 populacích“)[18].
 Přijala rovněž Dohodu Organizace spojených národů pro výživu a
 zemědělství k podpoře dodržování mezinárodních
 opatření na zachování a řízení rybářskými plavidly na volném
 moři ze dne 24. listopadu 1993 („dohoda FAO o dodržování opatření“)[19]. Tyto
 mezinárodní nástroje převážně stanoví povinnosti týkající se
 zachování, včetně povinnosti přijmout opatření na zachování
 a řízení, jejichž cílem je udržet nebo obnovit mořské zdroje na
 úrovních, které zaručují maximální udržitelný výnos v mořských
 oblastech spadajících pod vnitrostátní právní předpisy i na volném
 moři, jakož i povinnosti spolupracovat za tímto účelem s jinými
 státy, povinnosti intenzivně uplatňovat při zachování,
 řízení a využívání rybích populací přístup založený na
 předběžné opatrnosti, povinnosti zajistit slučitelnost
 opatření na zachování a řízení, pokud se mořské zdroje vyskytují
 v mořských oblastech, které mají z hlediska právních
 přepisů odlišný status, a povinnosti řádně zohlednit jiné
 zákonné způsoby využití moří. Společná rybářská politika by
 měla přispět k tomu, aby Unie řádně plnila své
 mezinárodní závazky v rámci těchto mezinárodních nástrojů.
 Členské státy, které přijmou opatření na zachování a řízení
 na základě svých pravomocí stanovených v rámci společné
 rybářské politiky, by měly rovněž jednat plně
 v souladu s mezinárodními závazky v oblasti zachování a spolupráce
 stanovenými výše uvedenými mezinárodními nástroji.
 (5)
 Na Světovém summitu o udržitelném rozvoji v
 Johannesburgu v roce 2002 se Evropská unie a její členské státy zavázaly
 postupovat proti pokračujícímu úbytku populací ryb. Unie by tedy měla
 vylepšit svou společnou rybářskou politiku, aby zajistila, že prioritně
 budou úrovně využívání biologických mořských zdrojů do roku 2015
 obnoveny a udrženy na úrovních schopných vytvářet maximální udržitelný
 výnos ze stavů lovených populací. Jestliže je k dispozici méně
 vědeckých informací, může to pro maximální udržitelný výnos vyžadovat
 využití zprostředkovaných informací.
 (6)
 Cíle v oblasti rybolovu byly stanoveny v rozhodnutí
 konference smluvních stran Úmluvy o biologické rozmanitosti o strategickém
 plánu pro biologickou rozmanitost pro období 2011–2020[20],
 společná rybářská politika by měla zajistit soudržnost s cíli v
 oblasti biologické rozmanitosti přijatými Evropskou radou[21] a
 s cíli sdělení Komise „Naše životní pojistka, náš přírodní
 kapitál: strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020“[22], a to
 zejména s cílem dosáhnout maximálního udržitelného výnosu do roku 2015.
 (7)
 Udržitelné využívání biologických mořských
 zdrojů by mělo být založeno na přístupu předběžné
 opatrnosti, který má být odvozen ze zásady obezřetnosti uvedené
 v čl. 191 odst. 2 prvním pododstavci Smlouvy.
 (8)
 Společná rybářská politika by měla
 přispívat k ochraně mořského prostředí a zejména k dosažení
 dobrého stavu prostředí nejpozději do roku 2020, jak je stanoveno
 v čl. 1 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES
 ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví rámec pro činnost
 Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (rámcová
 směrnice o strategii pro mořské prostředí)[23].
 (9)
 K řízení rybolovu musí být zaveden
 přístup založený na ekosystému, dopady rybolovných činností na
 životní prostředí by měly být omezeny a nežádoucí úlovky by měly
 být minimalizovány a postupně odstraněny.
 (10)
 Je důležité, aby řízení společné
 rybářské politiky postupovalo podle zásad řádné správy. Tyto zásady
 zahrnují rozhodování založené na nejlepším dostupném vědeckém poradenství,
 široké zapojení zúčastněných stran a dlouhodobý náhled. Úspěšné
 řízení společné rybářské politiky závisí rovněž na jasné
 definici odpovědností na úrovni Unie, na vnitrostátní, regionální a místní
 úrovni a také na vzájemné slučitelnosti a soudržnosti přijatých
 opatření s ostatními politikami Unie.
 (11)
 Podle potřeby by společná rybářská
 politika měla brát v plné míře ohledy na zdraví zvířat, dobré
 životní podmínky zvířat a na bezpečnost potravin a krmiv .
 (12)
 Provádění společné rybářské politiky
 by mělo zohlednit vzájemné vztahy s ostatními námořními záležitostmi,
 jimiž se zabývá integrovaná námořní politika[24], s
 uznáním, že všechny záležitosti týkající se evropských oceánů a moří
 jsou vzájemně propojené, včetně územního plánování
 námořních prostor. Soudržnost a integrace by měly být zajištěny
 v řízení různých odvětvových politik v rámci Baltského
 moře, Severního moře, Keltského moře, Biskajského zálivu,
 pobřeží Iberského poloostrova, povodí Středozemního a Černého
 moře.
 (13)
 Rybářská plavidla Unie by měla mít rovný
 přístup do vod Unie a ke zdrojům, které podléhají pravidlům SRP.
 (14)
 Platná pravidla omezující přístup ke
 zdrojům v pásmu 12 námořních mil od linií členských států
 fungovala dostatečně uspokojivě a omezila intenzitu rybolovu
 v nejcitlivější části vod Unie. Tato pravidla rovněž
 zachovala tradiční rybářské činnosti, na kterých je do velké
 míry závislý hospodářský a sociální rozvoj některých pobřežních
 komunit. Tato pravidla by tedy měla platit i nadále.
 (15)
 Biologické mořské zdroje v oblasti Azor,
 Madeiry a Kanárských ostrovů by měly být nadále pod zvláštní
 ochranou, neboť přispívají k zachování místního hospodářství
 těchto ostrovů, s ohledem na strukturální, sociální a
 hospodářskou situaci těchto ostrovů. Omezení určitých
 rybolovných činností v těchto vodách na rybářská plavidla
 zapsaná v přístavech Azorských ostrovů, Madeiry a Kanárských
 ostrovů by tedy mělo být zachováno.
 (16)
 Cíle udržitelného využívání biologických
 mořských zdrojů se účinněji dosáhne prostřednictvím
 víceletého přístupu k řízení rybolovu, stanovujícího jakožto prioritu
 víceleté plány, které odrážejí zvláštnosti různých rybolovných oblastí.
 (17)
 Víceleté plány by se měly pokud možno
 vztahovat k více populacím, pokud jsou tyto populace využívány
 společně. Víceleté plány by měly stanovit základ pro stanovení
 rybolovných práv a vyčíslitelné cíle pro udržitelné využívání
 dotčených populací a mořských ekosystémů tím, že definují
 jasné časové rámce a ochranné mechanismy pro nepředvídaný vývoj.
 (18)
 Jsou potřeba opatření ke snížení a
 odstranění současných vysokých úrovní nežádoucích úlovků a
 výmětů. Nežádoucí úlovky a výměty ve skutečnosti
 představují značné plýtvání a mají negativní dopad na udržitelné
 využívání biologických mořských zdrojů a mořských ekosystémů,
 jakož i finanční dostupnost rybolovu. Měla by být stanovena a
 postupně prováděna povinnost vykládky všech úlovků řízených
 populací ulovených během rybolovných činností ve vodách Unie nebo
 rybářskými plavidly Unie.
 (19)
 Vykládky nežádoucích úlovků by neměly
 vést k plnému ekonomickému zvýhodnění daného hospodářského
 subjektu. Způsoby využití vykládek úlovků ryb, které nedosahují
 minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů, by měly být
 omezené a neměly by zahrnovat prodej pro lidskou spotřebu.
 (20)
 Z důvodu zachování populací by měly být
 uplatňovány jasné cíle s ohledem na určitá technická
 opatření.
 (21)
 U populací, pro které nebyl stanoven žádný víceletý
 plán, by měla být stanovením omezení úlovků a/nebo intenzity rybolovu
 zajištěna míra využívání vytvářející maximální udržitelný výnos.
 (22)
 S ohledem na nejistý hospodářský stav
 odvětví rybolovu a závislost některých pobřežních komunit na
 rybářství je nutné zajistit relativní stabilitu rybolovných činností
 rozdělením rybolovných práv mezi členské státy na základě předvídatelného
 podílu populací pro každý členský stát.
 (23)
 Tato relativní stabilita rybolovných činností
 by vzhledem k prozatímní biologické situaci populací měla zajistit
 zvláštní potřeby regionů, kde je místní obyvatelstvo obzvláště
 závislé na rybolovu a činnostech s ním souvisejících, jak o tom
 rozhodla Rada ve svém usnesení ze dne 3. listopadu 1976 o některých
 vnějších aspektech vytvoření rybolovného pásma ve Společenství o
 šířce 200 mil[25]
 s účinkem od 1. ledna 1977, a zejména v příloze VII tohoto
 usnesení. Proto je třeba rozumět pojmu relativní stability v tomto
 smyslu.
 (24)
 Členské státy by měly mít možnost podávat
 opodstatněné žádosti Komisi, aby vypracovala v rámci společné
 rybářské politiky opatření, která členské státy považují za
 nezbytná pro plnění povinností, pokud jde o zvláště chráněné
 oblasti podle článku 4 směrnice Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu
 2009 o ochraně volně žijících ptáků[26], zvláštní oblasti ochrany podle článku 6 směrnice Rady
 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních
 stanovišť, volně žijících živočichů a planě
 rostoucích rostlin[27] a chráněné
 mořské oblasti podle čl. 13 odst. 4 směrnice Evropského
 Parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví
 rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální
 politiky (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí)[28].
 (25)
 Komise by měla být schopná přijmout
 prozatímní opatření v případě vážného ohrožení biologických
 mořských zdrojů nebo mořského ekosystému
 v důsledku rybolovných činností, které vyžaduje okamžitou
 akci.
 (26)
 Členské státy by měly být schopné
 přijmout ochranná a technická opatření pro provádění
 společné rybářské politiky a umožnit tak, aby politika lépe
 řešila situace a zvláštnosti jednotlivých rybolovných oblastí a aby
 se zvýšilo dodržování politiky.
 (27)
 Členským státům je třeba v jejich
 pásmech o šířce 12 námořních mil povolit přijímat opatření
 pro zachování zdrojů a řízení platná pro všechna rybářská
 plavidla Unie za předpokladu, že pokud se tato opatření použijí na
 rybářská plavidla z jiných členských států, musí být
 přijatá opatření nediskriminační a musí jim předcházet
 konzultace s ostatními dotčenými členskými státy, a za
 předpokladu, že Unie nepřijala opatření, která se výslovně
 zabývají zachováním zdrojů a řízením v tomto pásmu 12 námořních
 mil.
 (28)
 Členským státům je třeba povolit
 přijímat opatření pro zachování a řízení populací ve vodách
 Unie platná pouze pro rybářská plavidla Unie plující pod jejich vlajkou.
 (29)
 Nejpozději 31. prosince 2013 je třeba
 zavést systém převoditelných koncesí k rybolovu pro většinu
 populací řízených v rámci společné rybářské politiky pro všechna
 plavidla o délce 12 metrů a více a všechna ostatní plavidla lovící
 s vlečným zařízením. Členské státy mohou ze systému
 převoditelných koncesí k rybolovu vyloučit jiná plavidla o délce do 12
 metrů, než plavidla lovící s vlečným zařízením. Tento systém by
 měl přispět k odvětvově způsobenému snížení
 rybářských loďstev a zlepšení hospodářské výkonnosti a
 zároveň vytvořit právně bezpečné a výhradní
 převoditelné rybolovné koncese ročních rybolovných práv
 členského státu. Vzhledem k tomu, že biologické mořské zdroje jsou
 společným majetkem, převoditelné koncese k rybolovu by měly
 pouze stanovit nároky uživatele na část ročních rybolovných práv
 členského státu, které mohou být v souladu se stanovenými pravidly
 zrušeny.
 (30)
 Koncese k rybolovu by měly být
 převoditelné a pronajímatelné, aby se decentralizovalo řízení
 rybolovných práv směrem k odvětví rybolovu a zajistilo, že
 rybáři odcházející z odvětví nebudou potřebovat spoléhat na
 veřejnou finanční pomoc v rámci společné rybářské politiky.
 (31)
 Specifické vlastnosti a socioekonomická
 zranitelnost některých malých loďstev jsou důvodem
 k omezení povinného systému převoditelných rybolovných koncesí na
 velká plavidla. Systém převoditelných koncesí k rybolovu by se měl
 používat na populace, pro které jsou udělena rybolovná práva.
 (32)
 Pro rybářská plavidla Unie nepůsobící v
 rámci systému převoditelných koncesí k rybolovu lze přijmout
 zvláštní opatření tak, aby se přizpůsobil počet
 rybářských plavidel Unie dostupným zdrojům. Tato opatření by
 měla stanovit povinné maximální stropy kapacity loďstev a stanovit
 vnitrostátní režimy vstupu a výstupu v souvislosti s finančními
 prostředky určenými na vyřazování plavidel z provozu
 poskytnutými v rámci Evropského rybářského fondu.
 (33)
 Členské státy by měly zaznamenávat nejnutnější
 informace o vlastnostech a činnostech rybářských plavidel Unie
 plujících pod jejich vlajkou. Tyto záznamy je třeba zpřístupnit
 Komisi pro účely sledování velikosti kapacity loďstev členských
 států.
 (34)
 Řízení rybolovu založené na nejlepším
 dostupném vědeckém poradenství vyžaduje harmonizované, spolehlivé a
 přesné soubory údajů. Členské státy by proto měly
 shromažďovat údaje o loďstvech a jejich rybolovných činnostech,
 zejména biologické údaje o úlovcích, včetně výmětů,
 informace ze zjišťování o populacích ryb a o možných
 ekologických dopadech rybolovných činností na mořský ekosystém.
 (35)
 Shromažďování údajů by mělo
 zahrnovat údaje, které usnadní hospodářské posouzení podniků
 působících v odvětví rybolovu, v akvakultuře a
 v odvětví zpracování produktů rybolovu a akvakultury a údaje o
 vývoji zaměstnanosti v těchto odvětvích.
 (36)
 Je třeba, aby členské státy spravovaly
 shromážděné údaje a zpřístupňovaly je konečným
 uživatelům vědeckých údajů na základě víceletého programu
 Unie. Rovněž je třeba, aby členské státy spolupracovaly mezi
 sebou při koordinování činností shromažďování údajů.
 Rovněž je třeba, aby členské státy případně
 spolupracovaly ohledně shromažďování údajů s třetími
 zeměmi v rámci téhož povodí moře.
 (37)
 Je třeba posílit vědu v odvětví
 rybářství zaměřenou na rozvoj politik prostřednictvím
 shromažďování vnitrostátních vědeckých údajů o rybolovu,
 programů pro výzkum a inovaci v koordinaci s ostatními
 členskými státy, jakož i pomocí rámcových nástrojů Unie pro výzkum a
 inovaci.
 (38)
 Unie by měla podporovat cíle společné
 rybářské politiky na mezinárodní úrovni. K tomu účelu by se Unie
 měla snažit zlepšit výkonnost regionálních a mezinárodních organizací
 při zachování a řízení mezinárodních populací ryb podporou
 rozhodování, které je založené na vědě, a zlepšením dodržování
 pravidel, větší transparentností a zapojením zúčastněných
 stran i potíráním nezákonných, nehlášených a neregulovaných (NNN) rybolovných
 činností.
 (39)
 Dohody o udržitelném rybolovu uzavřené s
 třetími zeměmi by měly zajistit, že jsou rybolovné činnosti
 Unie ve vodách třetí země založené na nejlepším dostupném
 vědeckém poradenství, čímž se zajistí udržitelné využívání
 biologických mořských zdrojů. Tyto dohody, které poskytují
 přístupová práva výměnou za finanční příspěvek od
 Unie, by měly přispět ke stanovení vysoce kvalitního rámce
 správy, aby se tak zajistila zejména účinná opatření ke sledování,
 kontrole a dohledu.
 (40)
 Vložení doložky o lidských právech do dohod o
 udržitelném rybolovu by mělo být plně v souladu s celkovými cíli
 politiky Unie v oblasti rozvoje.
 (41)
 Dodržování demokratických zásad a lidských práv
 stanovených ve Všeobecné deklaraci lidských práv a jiných příslušných
 mezinárodních nástrojích týkajících se lidských práv a dodržování zásady
 právního státu by mělo tvořit základní prvek dohod o udržitelném rybolovu
 a měla by se na něj vztahovat zvláštní doložka o lidských právech.
 (42)
 Akvakultura by měla přispět
 k zachování udržitelného potenciálu produkce potravin v celé Unii,
 tak aby se zajistilo dlouhodobé zabezpečení potravin pro evropské
 obyvatele a přispělo se k rostoucí světové poptávce po
 potravinách z vodních organismů.
 (43)
 Strategie Komise pro udržitelný rozvoj evropské
 akvakultury[29]
 přijatá v roce 2009, kterou uvítala a podpořila Rada a uvítal
 Evropský parlament, zmínila potřebu vytvoření a podpory rovnocenných
 podmínek pro akvakulturu jako základ pro její udržitelný rozvoj.
 (44)
 Společná rybářská politika by měla
 přispět ke strategii Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný
 růst podporující začlenění a napomoci dosažení cílů
 stanovených v této strategii[30].
 (45)
 Činnosti akvakultury v Unii jsou
 ovlivňovány různými podmínkami přesahujícími vnitrostátní
 hranice, i pokud jde o udělování povolení hospodářským
 subjektům, je třeba vypracovat strategické směry Unie pro
 vnitrostátní strategické plány s cílem zvýšit konkurenceschopnost
 průmyslu akvakultury, podpořit jeho rozvoj a inovace a podnítit
 hospodářskou činnost, diverzifikaci a zlepšení kvality života
 v pobřežních a venkovských oblastech, a rovněž je třeba
 vytvořit mechanismy výměny informací a osvědčených
 postupů mezi členskými státy prostřednictvím otevřené
 metody koordinace vnitrostátních opatření týkajících se bezpečnosti
 podnikání, přístupu do vod a prostoru Unie a zjednodušení správních
 postupů udělování licencí.
 (46)
 Zvláštní povaha akvakultury vyžaduje poradní sbor
 ke konzultaci se zúčastněnými stranami o prvcích politik Unie, které
 by mohly mít dopad na akvakulturu.
 (47)
 Je třeba posílit konkurenceschopnost
 odvětví rybolovu a akvakultury Unie a volá se po zjednodušení, které by
 podpořilo lepší řízení činností tohoto odvětví
 v oblasti produkce a uvádění na trh; společná organizace trhu
 pro produkty rybolovu a akvakultury by měla zajistit rovné podmínky pro
 všechny produkty rybolovu a akvakultury na unijním trhu, měla by umožnit
 spotřebitelům lépe se rozhodovat na základě dostupných informací
 a podpořit odpovědnou spotřebu a měla by zlepšit
 hospodářské znalosti a vědomosti o trzích Unie v rámci celého
 zásobovacího řetězce.
 (48)
 Společná organizace trhu by měla být
 provedena v souladu s mezinárodními závazky Unie, zejména co se
 týče ustanovení Světové obchodní organizace. Úspěch
 společné rybářské politiky vyžaduje účinný režim kontrol,
 inspekce a vynucování, včetně boje proti NNN rybolovným
 činnostem. Je třeba stanovit režim Unie pro kontrolu, inspekci a
 vynucování tak, aby se zajistilo dodržování pravidel společné
 rybářské politiky.
 (49)
 V rámci režimu Unie pro kontrolu, inspekci a
 vynucování je třeba podpořit používání moderních technologií. Je
 třeba, aby členské státy nebo Komise měly možnost provádět
 pilotní projekty týkající se nových kontrolních technologií a systémů pro
 správu údajů.
 (50)
 Aby se zajistilo zapojení dotčených
 hospodářských subjektů do režimu Unie pro kontrolu, inspekci a
 vynucování, je třeba, aby členské státy měly možnost vyžadovat
 od držitelů licence k rybolovu vydané pro rybářská plavidla Unie
 o délce 12 metrů nebo více, která plují pod jejich vlajkou, aby
 přiměřeně přispívali na náklady tohoto režimu.
 (51)
 Cílů společné rybářské politiky
 nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států
 z důvodů obtíží, s nimiž se potýkají při rozvoji
 odvětví rybolovu a jeho řízení, a z důvodu omezených
 finančních prostředků členských států. Měla by
 být proto poskytnuta víceletá finanční pomoc zaměřená na priority
 společné rybářské politiky Unie, aby se přispělo k dosažení
 těchto cílů.
 (52)
 Je třeba, aby byla finanční pomoc Unie
 podmíněna dodržováním pravidel společné rybářské politiky
 členskými státy i hospodářskými subjekty. Je tedy třeba, aby v
 případech nedodržování pravidel společné rybářské politiky
 členskými státy a vážných porušení těchto pravidel hospodářskými
 subjekty byla tato finanční pomoc přerušena, zastavena nebo opravena.
 (53)
 Dialog se zúčastněnými stranami se ukázal
 být zásadní pro dosažení cílů společné rybářské politiky. S
 přihlédnutím k rozdílným podmínkám v celých vodách Unie a větší
 regionalizaci společné rybářské politiky je třeba, aby poradní
 sbory umožnily společné rybářské politice využívat znalosti a
 zkušenosti všech zúčastněných stran.
 (54)
 Zdá se být vhodné, aby byla Komise
 prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci oprávněna vytvořit
 nový poradní sbor a změnit oblasti působnosti sborů stávajících,
 zejména s ohledem na zvláštnosti Černého moře.
 (55)
 Za účelem dosažení cílů společné
 rybářské politiky je třeba, aby byla v souladu s článkem 290
 Smlouvy na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty, aby bylo možno
 specifikovat opatření související s rybolovem v zájmu zmírnění dopadu
 rybolovných činností ve zvláštních oblastech ochrany,
 přizpůsobení povinnosti vykládky všech úlovků za účelem
 souladu s mezinárodními závazky Unie, opatření pro zachování
 zdrojů v případě neplnění povinností v rámci
 víceletých plánů nebo technických opatření, nových výpočtů
 stropů kapacity loďstev, definování údajů o vlastnostech a činnosti
 pro rybářská plavidla Unie, pravidel pro provádění pilotních
 projektů týkajících se nových kontrolních technologií a systémů pro
 správu údajů, změn přílohy III v souvislosti
 s oblastmi působnosti poradních sborů a složení a fungování
 poradních sborů.
 (56)
 Zvláště je důležité, aby při
 přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci
 Komise vedla vhodné konzultace, včetně konzultací s odborníky.
 (57)
 Při přípravě a vypracovávání
 aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit vhodný
 způsob včasného a soustavného předávání příslušných
 dokumentů Evropskému parlamentu a Radě.
 (58)
 Pro zajištění jednotných podmínek pro
 provádění technickoprovozních požadavků na postupy předávání
 údajů týkajících se rejstříků rybářských plavidel a
 požadavků na údaje pro řízení rybolovu je třeba udělit
 Komisi prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány
 v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU)
 č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a
 obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při
 výkonu prováděcích pravomocí[31].
 (59)
 K dosažení základního cíle společné
 rybářské politiky, kterým je zajistit dlouhodobě udržitelné
 environmentální, hospodářské a sociální podmínky pro odvětví rybolovu
 a akvakultury a přispět k dostupnosti dodávek potravin, je
 nezbytné a vhodné stanovit pravidla pro zachování a využívání biologických
 mořských zdrojů.
 (60)
 V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v
 článku 5 Smlouvy o Evropské unii toto nařízení nepřekračuje
 rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
 (61)
 Rozhodnutí Rady č. 585/2004/ES ze dne 19.
 července 2004, kterým se zřizují regionální poradní sbory v rámci
 společné rybářské politiky[32],
 by mělo být zrušeno poté, co vstoupí v platnost příslušná pravidla
 podle tohoto nařízení.
 (62)
 Nařízení Rady (ES) č. 199/2008 ze dne 25.
 února 2008 o vytvoření rámce Společenství pro shromažďování,
 správu a využívání údajů v odvětví rybolovu a pro podporu
 vědeckého poradenství pro společnou rybářskou politiku[33] by
 mělo být zrušeno, avšak mělo by nadále platit pro vnitrostátní
 programy přijaté pro shromažďování a správu údajů na období let
 2011–2013.
 (63)
 Z důvodu množství změn a z hlediska
 jejich významu by mělo být zrušeno nařízení Rady (ES)
 č. 2371/2002,
 PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
 ČÁST I
 OBECNÁ USTANOVENÍ
 Článek 1
 Oblast působnosti
 1.
 Společná rybářská politika se vztahuje
 na:
 a) zachování, řízení a využívání
 mořských biologických zdrojů; a
 b) biologické sladkovodní zdroje,
 akvakulturu a na zpracování a uvádění produktů rybolovu a akvakultury
 na trh v souvislosti s opatřeními v oblasti tržních a finančních
 opatření na podporu společné rybářské politiky.
 2.
 Společná rybářská politika se vztahuje na
 činnosti uvedené v odstavci 1, pokud jsou prováděny:
 a) na území členských států; nebo
 b) ve vodách Unie, včetně
 činností prováděných rybářskými plavidly plujícími pod vlajkou
 třetích zemí nebo v těchto zemích registrovanými; nebo
 c) rybářskými plavidly Unie mimo vody
 Unie; nebo
 d) státními příslušníky členských
 států, aniž je dotčena prvořadá odpovědnost státu vlajky.
 Článek 2
 Obecné cíle
 1.
 Společná rybářská politika musí zajistit,
 aby činnosti rybolovu a akvakultury zajistily dlouhodobě udržitelné
 environmentální, hospodářské a sociální podmínky a přispěly k
 dostupnosti dodávek potravin.
 2.
 Společná rybářská politika musí
 uplatňovat přístup předběžné opatrnosti v oblasti
 řízení rybolovu a jejím účelem je zajistit, aby využívání živých
 biologických mořských zdrojů do roku 2015 obnovilo a zachovalo stavy
 lovených druhů nad úrovně, které mohou vytvářet maximální
 udržitelný výnos.
 3.
 Společná rybářská politika musí
 provádět ekosystémový přístup k řízení rybolovu, aby zajistila,
 že dopady rybolovných činností na mořský ekosystém budou omezené.
 4.
 Do společné rybářské politiky musí být
 začleněny požadavky vyplývající z právních předpisů Unie
 pro oblast životního prostředí.
 Článek 3
 Specifické cíle
 Za účelem dosažení obecných cílů
 stanovených v článku 2 musí společná rybářská politika, zejména:
 a) odstranit nežádoucí úlovky populací
 lovených ke komerčním účelům a postupně zajistit, že
 jsou vykládány všechny úlovky těchto populací;
 b) zajistit podmínky pro účinné
 rybolovné činnosti v rámci hospodářsky životaschopného a
 konkurenceschopného odvětví rybolovu;
 c) podporovat rozvoj akvakulturních
 činností Unie s cílem přispět k zabezpečení potravin a
 pracovním příležitostem v pobřežních a venkovských oblastech;
 d) přispívat k přiměřené
 životní úrovni pro ty, kdo závisejí na rybolovných činnostech;
 e) zohlednit zájmy spotřebitelů;
 f) zajistit systematické a harmonizované
 shromažďování údajů a jejich správu.
 Článek 4
 Zásady řádné správy
 Společná rybářská politika se musí
 řídit následujícími zásadami řádné správy:
 a) jasné definování odpovědností na
 úrovni Unie a na vnitrostátní, regionální a místní úrovni;
 b) stanovení opatření v souladu
 s nejlepším dostupným vědeckým poradenstvím;
 c) dlouhodobý náhled;
 d) široké zapojení zúčastněných
 stran ve všech fázích od vypracování po provádění opatření;
 e) prvořadá odpovědnost státu
 vlajky;
 f) soulad s integrovanou námořní
 politikou a s ostatními politikami Unie.
 Článek 5
 Definice
 Pro účely tohoto nařízení se:
 - „vodami Unie“ rozumí vody spadající
 pod svrchovanost nebo do jurisdikce členských států s výjimkou vod
 přiléhajících k územím uvedeným v příloze II Smlouvy;
 - „biologickými mořskými zdroji“
 rozumějí dostupné a dosažitelné živé mořské vodní druhy,
 včetně anadromních a katadromních druhů během všech stádií
 jejich životního cyklu;
 - „biologickými sladkovodními zdroji“
 rozumějí dostupné a dosažitelné živé sladkovodní druhy;
 - „rybářským plavidlem“ rozumí
 jakékoli plavidlo vybavené pro účely obchodního využívání biologických
 mořských druhů;
 - „rybářským plavidlem Unie“
 rozumí rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a
 zapsané v Unii;
 - „maximálním udržitelným výnosem“
 rozumí maximální odlov, který je možné odebírat z populace ryb bez omezení;
 - „přístupem předběžné
 opatrnosti v oblasti řízení rybolovu“ rozumí přístup, podle kterého
 by nedostatek příslušných vědeckých údajů neměl být
 důvodem k odložení nebo nepřijetí řídicích opatření pro
 zachování cílových druhů, přidružených nebo závislých druhů a
 necílových druhů a jejich životního prostředí;
 - „ekosystémovým přístupem k
 řízení rybolovu“ rozumí přístup, který zajistí, aby přínosy
 plynoucí z živých vodních zdrojů byly velké, zatímco přímé a
 nepřímé dopady rybolovných činností na mořské ekosystémy byly
 malé a nenarušovaly budoucí fungování, rozmanitost a celistvost těchto
 ekosystémů;
 - „mírou úmrtnosti danou rybolovem“
 rozumějí odlovy z populace za dané období ve srovnání
 s průměrným stavem populace dostupné pro rybolov v tomto
 období;
 - „populací“ rozumí biologické
 mořské zdroje s charakteristickými vlastnostmi, které se vyskytují
 v dané oblasti řízení;
 - „omezením odlovu“ rozumí množstevní
 omezení pro vykládky populace ryb nebo skupiny populací ryb za dané období;
 - „referenčními body pro
 zachování“ rozumějí hodnoty parametrů rybí populace (jako je biomasa
 nebo míra úmrtnosti daná rybolovem) používané při řízení rybolovu,
 například pokud jde o přijatelnou úroveň biologického rizika
 nebo požadovanou úroveň výnosu;
 - „ochranou“ rozumějí
 preventivní opatření, která mají ochránit před něčím
 nežádoucím nebo předcházet tomu, aby se něco nežádoucího stalo;
 - „technickými opatřeními“
 rozumějí opatření, která regulují druhové a velikostní složení
 odlovů a dopady na části ekosystémů v důsledku rybolovných
 činností tím, že upravují používání a strukturu lovných zařízení a
 omezují přístup do rybolovných oblastí;
 - „rybolovným právem“ rozumí
 kvantifikovaný právní nárok na lov ryb, vyjádřený odlovy a/nebo intenzitou
 rybolovu a podmínkami, které jsou s nimi funkčně spojeny
 a které je třeba kvantifikovat na určité úrovni;
 - „intenzitou rybolovu“ rozumí
 součin kapacity a činnosti rybářského plavidla; pro skupinu
 plavidel součet intenzit rybolovu všech plavidel ve skupině;
 - „převoditelnými koncesemi k
 rybolovu“ rozumějí odvolatelné nároky uživatele na konkrétní část
 rybolovných práv přidělených členskému státu nebo stanovených
 v plánech řízení přijatých členským státem v souladu
 s článkem 19 nařízení (ES) č. 1967/2006[34], které
 může držitel převést na jiné způsobilé držitele takových
 převoditelných koncesí k rybolovu;
 - „jednotlivými rybolovnými právy“
 rozumějí roční rybolovná práva přidělená držitelům
 převoditelných koncesí k rybolovu v členském státě na
 základě podílu rybolovných práv náležících tomuto členskému státu;
 - „rybolovnou kapacitou“ rozumí
 prostornost plavidla v GT (hrubá prostornost) a jeho výkon v kW (kilowatty),
 jak jsou definovány v článcích 4 a 5 nařízení Rady (EHS)
 č. 2930/86[35];
 - „akvakulturou“ rozumí
 pěstování nebo chov vodních organismů za použití postupů
 určených ke zvýšení produkce těchto organismů nad
 přirozenou kapacitu životního prostředí, přičemž tyto
 organismy zůstávají po dobu pěstování nebo chovu majetkem fyzické
 nebo právnické osoby až do doby svého sběru;
 - „licencí k rybolovu“ rozumí
 licence uvedená v čl. 4 odst. 9 nařízení (ES)
 č. 1224/2009;
 - „povolením k rybolovu“ rozumí
 povolení uvedené v čl. 4 odst. 10 nařízení (ES)
 č. 1224/2009;
 - „rybolovem“ rozumí sběr nebo
 lov vodních organismů žijících ve svém přirozeném prostředí nebo
 úmyslné používání jakýchkoli prostředků umožňujících tento
 sběr nebo lov;
 - „produkty rybolovu“ rozumějí
 vodní organismy vzešlé z jakékoli rybolovné činnosti;
 - „hospodářským subjektem“
 rozumí fyzická nebo právnická osoba, která provozuje nebo vlastní jakýkoli
 podnik vykonávající jakékoli činnosti související s jakoukoli fází výroby,
 zpracování, uvádění na trh, distribuce a maloobchodního prodeje
 produktů rybolovu a akvakultury;
 - „závažným protiprávním jednáním“
 rozumí protiprávní jednání definované v čl. 42 odst. 1 nařízení
 Rady (ES) č. 1005/2008 a čl. 90 odst. 1 nařízení Rady (ES)
 č. 1224/2009;
 - „konečným uživatelem
 vědeckých údajů“ rozumí subjekt se zájmem o vědeckou analýzu
 údajů v odvětví rybolovu pro účely výzkumu nebo řízení;
 - „přebytky přípustného
 odlovu“ rozumí ta část přípustného odlovu, na jejíž odlov nemá
 pobřežní stát rybolovnou kapacitu;
 - „produkty akvakultury“
 rozumějí vodní organismy v jakémkoli stadiu svého životního cyklu vzešlé
 z jakékoli činnosti akvakultury;
 - „biomasou reprodukující se
 populace“ rozumí odhad hmotnosti ryb z konkrétního zdroje, která se
 v určenou dobu reprodukuje, včetně samců i
 samiček a včetně ryb, které se rozmnožují živorodým
 způsobem;
 - „smíšenými lovišti“ rozumějí
 loviště, kdy se v lovené oblasti vyskytuje více druhů než jeden a
 jsou ohroženy ulovením;
 - „dohodami o udržitelném rybolovu“
 rozumějí mezinárodní dohody uzavřené s jiným státem za účelem
 získání přístupu ke zdrojům nebo do vod výměnou za finanční
 kompenzaci od Unie.
 ČÁST II
 PŘÍSTUP DO VOD
 Článek 6
 Obecná pravidla pro přístup do vod
 1.
 Rybářská plavidla Unie musí mít rovný
 přístup do vod a ke zdrojům ve všech jiných vodách Unie, než jsou
 vody uvedené v odstavcích 2 a 3, s výhradou opatření
 přijatých podle části III.
 2.
 Členské státy jsou od 1. ledna 2013 do
 31. prosince 2022 oprávněny ve vodách do 12 námořních mil
 od základních linií, které jsou pod jejich svrchovaností nebo jurisdikcí,
 omezit rybolov rybářských plavidel, která tradičně operují
 v těchto vodách z přístavů na přilehlém pobřeží,
 aniž jsou dotčena pravidla pro rybářská plavidla Unie plující pod
 vlajkou jiných členských států podle stávajících sousedských
 vztahů mezi členskými státy a opatření uvedená
 v příloze I, která pro každý členský stát stanoví
 zeměpisné oblasti v rámci pobřežních pásem jiných členských
 států, kde se tyto činnosti provozují, a druhy, kterých se tyto
 činnosti týkají. Členské státy informují Komisi o omezeních
 zavedených podle tohoto článku.
 3.
 Ve vodách až do 100 námořních mil od linie
 pobřeží Azorských ostrovů, Madeiry a Kanárských ostrovů
 mohou dotyčné členské státy od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2022
 omezit rybolov na plavidla zapsaná v přístavech těchto ostrovů.
 Výjimku tvoří plavidla Unie, která tradičně loví v těchto
 vodách, pokud tato plavidla nepřekračují tradičně
 používanou intenzitu rybolovu. Členské státy informují Komisi o omezeních
 zavedených podle tohoto článku.
 4.
 Ustanovení, která budou následovat po režimu
 stanoveném v odstavcích 2 a 3, budou přijata do 31. prosince 2022.
 ČÁST III
 OPATŘENÍ PRO ZACHOVÁNÍ BIOLOGICKÝCH MOŘSKÝCH ZDROJŮ
 HLAVA I
 DRUHY OPATŘENÍ
 Článek 7
 Druhy opatření pro
 zachování zdrojů
 Opatření pro zachování biologických
 mořských zdrojů mohou zahrnovat:
 a) přijetí víceletých plánů podle
 článků 9–11;
 b) stanovení cílů pro udržitelné
 využívání populací;
 c) přijetí opatření za účelem
 přizpůsobení počtu rybářských plavidel a/nebo typů
 rybářských plavidel dostupným rybolovným právům;
 d) zavedení pobídek, včetně
 pobídek hospodářské povahy, na podporu selektivnějšího rybolovu nebo
 rybolovu s malým dopadem;
 e) stanovení rybolovných práv;
 f) přijetí technických opatření
 uvedených v článku 14;
 g) přijetí opatření týkajících se
 povinnosti vykládky všech úlovků;
 h) provádění pilotních projektů
 týkajících se alternativních způsobů řízení rybolovu.
 Článek 8
 Druhy technických
 opatření
 Technická opatření mohou zahrnovat:
 a) velikost ok a pravidla týkající se
 používání rybolovných zařízení;
 b) omezení v oblasti konstrukce rybolovných
 zařízení, včetně
 i) úprav nebo doplňkových zařízení na
 zlepšení selektivity nebo snížení dopadu na bentické pásmo;
 ii) úprav nebo doplňkových zařízení ke
 snížení vedlejších úlovků ohrožených, bezprostředně ohrožených a
 chráněných druhů;
 c) zákazy používání určitých lovných
 zařízení v určitých oblastech nebo obdobích;
 d) zákaz nebo omezení rybolovných
 činností v určitých pásmech a/nebo obdobích;
 e) požadavky na rybářská plavidla na
 ukončení činnosti v určité oblasti po vymezenou minimální dobu
 za účelem ochrany dočasného nahromadění zranitelného
 mořského zdroje;
 f) konkrétní opatření ke snížení
 dopadu rybolovných činností na mořský ekosystém a necílové druhy;
 g) jiná technická opatření
 zaměřená na ochranu biologické rozmanitosti moří.
 HLAVA II
 OPATŘENÍ UNIE
 Článek 9
 Víceleté plány
 1.
 Jako prioritu je potřeba stanovit víceleté
 plány stanovující ochranná opatření s cílem zachovat a obnovit populace
 ryb nad úrovněmi, které zaručují maximální udržitelný výnos.
 2.
 Víceleté plány stanoví:
 a) základ pro stanovení rybolovných práv pro
 dotčené rybí populace na základě předem stanovených
 referenčních bodů pro zachování; a
 b) opatření schopná účinně
 zabránit tomu, aby byly referenční body pro zachování
 překračovány.
 3.
 Víceleté plány se musí pokud možno vztahovat
 buď na rybolov využívající jednu rybí populaci, nebo na rybolov
 využívající smíšené populace, s náležitým zohledněním vzájemného
 působení populací a lovišť.
 4.
 Víceleté plány jsou založeny na přístupu
 předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu a vědecky
 opodstatněným způsobem zohlední omezení dostupných údajů
 a metody hodnocení a veškeré kvantifikované zdroje nejistoty.
 Článek 10
 Cíle víceletých
 plánů
 1.
 Víceleté plány stanoví úpravy míry úmrtnosti dané
 rybolovem vedoucí k takové míře úmrtnosti dané rybolovem, která obnoví a
 zachová všechny populace nad úrovněmi, které do roku 2015 zaručí
 maximální udržitelný výnos.
 2.
 V případech, kdy není možné určit míru
 úmrtnosti dané rybolovem, která obnoví a zachová populace nad
 úrovněmi, které zaručí maximální udržitelný výnos, víceleté plány
 stanoví preventivní opatření, která by zajistila srovnatelný stupeň
 zachování příslušných populací.
 Článek 11
 Obsah víceletých plánů
 Víceletý plán zahrnuje:
 a) oblast působnosti z hlediska
 populací, loviště a mořského ekosystému, na které bude víceletý plán
 uplatňován;
 b) cíle, které jsou v souladu s cíli
 stanovenými v článcích 2 a 3;
 c) vyčíslitelné cíle vyjádřené:
 i) mírou úmrtnosti danou rybolovem, a/nebo
 ii) biomasou reprodukující se populace, a
 iii) stabilitou odlovů;
 d) jasné časové rámce pro dosažení
 vyčíslitelných cílů;
 e) technická opatření, včetně
 opatření týkajících se odstranění nežádoucích úlovků;
 f) vyčíslitelné ukazatele pro
 pravidelné monitorování a hodnocení pokroku souvisejícího s dosažením cílů
 víceletého plánu;
 g) konkrétní opatření a cíle pro
 sladkovodní část životního cyklu anadromních a katadromních
 druhů;
 h) minimalizaci dopadů rybolovu na
 ekosystém;
 i) ochranu a kritéria, která tuto ochranu
 aktivují;
 j) jakákoli jiná opatření vhodná pro
 dosažení cílů víceletých plánů.
 Článek 12
 Plnění povinností v rámci právních předpisů Unie v oblasti
 životního prostředí
 1. Ve zvláštních oblastech
 ochrany ve smyslu článku 6 směrnice 92/43/EHS, článku 4
 směrnice 2009/147/ES a čl. 13 odst. 4 směrnice
 2008/56/ES provádějí členské státy rybolovné činnosti takovým
 způsobem, aby se v nich zmírnil dopad těchto činností.
 2. Komise je oprávněna přijmout
 v souladu s článkem 55 akty v přenesené pravomoci, aby bylo možno
 specifikovat opatření související s rybolovem, a zmírnit tak dopad
 rybolovných činností ve zvláštních oblastech ochrany.
 Článek 13
 Opatření Komise v případě vážného ohrožení biologických
 mořských zdrojů
 1.
 Komise může na základě důkazů o
 vážném ohrožení zachování biologických mořských zdrojů nebo
 mořského ekosystému, které vyžaduje okamžitý zásah, a na základě
 odůvodněné žádosti členského státu nebo z vlastního podnětu
 rozhodnout o prozatímních opatřeních ke zmírnění ohrožení.
 2.
 Členský stát sdělí odůvodněnou
 žádost uvedenou v odstavci 1 současně Komisi, ostatním členským
 státům a dotčeným poradním sborům.
 Článek 14
 Rámce technických opatření
 Je třeba stanovit rámce technických
 opatření k zajištění ochrany biologických mořských zdrojů
 a snížení dopadů rybolovných činností na populace ryb a
 mořské ekosystémy. Rámce technických opatření:
 a) přispívají k zachování nebo
 obnovení populací ryb nad úrovněmi, které zaručují maximální
 udržitelný výnos prostřednictvím zlepšení selekce velikosti a
 případně selekce druhů;
 b) snižují odlovy podměrečných
 jedinců z populací ryb;
 c) snižují odlovy nežádoucích mořských
 organismů;
 d) zmírňují dopady lovných
 zařízení na ekosystém a životní prostředí se zvláštním ohledem na
 ochranu biologicky citlivých populací a stanovišť.
 Článek 15
 Povinnost vykládky všech úlovků
 1.
 Všechny úlovky následujících populací ryb, na které
 se vztahuje omezení odlovu, ulovené během rybolovných činností ve
 vodách Unie nebo rybářskými plavidly Unie mimo vody Unie musí být vyloveny
 a uchovávány na palubě rybářských plavidel a zaznamenány a
 vyloženy, s výjimkou případů, kdy se používají jako živá návnada,
 v souladu s následujícím časovým rámcem:
 a) nejpozději od 1. ledna 2014:
 –
 makrela obecná, sleď obecný, kranas obecný,
 treska modravá, drsnatec obecný, sardel obecná, stříbrnice evropská,
 sardinka, huňáček severní;
 –
 tuňák obecný, mečoun obecný, tuňák
 křídlatý, tuňák velkooký, ostatní plachetníkovití;
 b) nejpozději od 1. ledna 2015:
 treska obecná, štikozubec obecný, jazyk obecný;
 c) nejpozději od 1. ledna 2016:
 treska jednoskvrnná, treska bezvousá, pakambala průsvitná, ďas
 mořský, platýs evropský, mník mořský, treska tmavá, treska sajda,
 platýs červený, pakambala velká, pakambala východoatlantská, mník modrý,
 tkaničnice tmavá, hlavoun tuponosý, červenice obecná, platýs
 černý, mníkovec bělolemý, okouník a středomořské populace
 žijící při dně.
 2.
 Pro populace ryb stanovené v odstavci 1 jsou
 stanoveny minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů
 založené na nejlepším dostupném vědeckém poradenství. Prodej úlovků
 těchto populací ryb o velikosti menší, než je referenční velikost pro
 zachování, bude omezen pouze ke zpracování na rybí moučku nebo krmiva pro
 domácí zvířata.
 3.
 Obchodní podmínky týkající se úlovků ryb
 přesahujících stanovená rybolovná práva se stanoví v souladu
 s článkem 27 [nařízení o společné organizaci trhů
 s produkty rybolovu a akvakultury].
 4.
 Členské státy zajistí, aby byla rybářská
 plavidla Unie plující pod jejich vlajkou vybavena tak, aby zajistila úplnou
 dokumentaci všech rybolovných a zpracovatelských činností za
 účelem sledování plnění povinnosti vykládky všech úlovků.
 5.
 Odstavec 1 se nedotýká mezinárodních závazků.
 6.
 Komise je zmocněna k přijímání aktů
 v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55 s cílem vymezit
 opatření stanovená odstavcem 1 za účelem souladu s mezinárodními
 závazky Unie.
 Článek 16
 Rybolovná práva
 1.
 Rybolovná práva přidělená členským
 státům zajistí každému členskému státu relativní stabilitu rybolovu
 pro každou populaci ryb nebo loviště. Při rozdělování nových
 rybolovných práv budou zohledněny zájmy každého členského státu.
 2.
 Rybolovná práva na vedlejší úlovky mohou být
 vyhrazena v rámci celkových rybolovných práv.
 3.
 Rybolovná práva musí být v souladu s
 vyčíslitelnými cíli, časovými rámci a rozpětími stanovenými
 v souladu s čl. 9 odst. 2 a čl. 11 písm. b), c) a h).
 4.
 Členské státy si mohou poté, co informují
 Komisi, vzájemně vyměnit všechna rybolovná práva, která jim byla
 přidělena, nebo jejich část.
 HLAVA III
 REGIONALIZACE
 KAPITOLA I
 VÍCELETÉ PLÁNY
 Článek 17
 Opatření pro zachování
 zdrojů přijatá v souladu s víceletými plány
 1.
 Členské státy mohou být ve víceletém plánu
 stanoveném podle článků 9, 10 a 11 zmocněny v souladu s uvedeným
 plánem přijímat opatření, která stanoví opatření pro zachování
 zdrojů pro plavidla plující pod jejich vlajkou, pokud jde o populace ve
 vodách Unie, ke kterým jim byla přidělena rybolovná práva.
 2.
 Členské státy zajistí, aby opatření pro
 zachování zdrojů přijatá podle odstavce 1:
 a) byla v souladu s cíli stanovenými v
 článcích 2 a 3;
 b) byla v souladu s oblastí působnosti
 a cíli víceletých plánů;
 c) účinně splňovala cíle a
 vyčíslitelné cíle stanovené ve víceletém plánu; a
 d) nebyla méně přísná než
 opatření stanovená ve stávajících právních předpisech Unie.
 Článek 18
 Oznámení opatření pro
 zachování zdrojů prováděné členským státem
 Členské státy, které přijmou
 opatření pro zachování zdrojů podle čl. 17 odst. 1, uvědomí
 o těchto opatřeních Komisi, ostatní dotčené členské
 státy a příslušné poradní sbory.
 Článek 19
 Posouzení
 Komise může kdykoli posoudit
 slučitelnost a účinnost opatření pro zachování zdrojů
 přijatých členskými státy podle čl. 17 odst. 1.
 Článek 20
 Opatření pro zachování
 zdrojů přijatá v rámci víceletých plánů v případě
 neplnění povinností
 1.
 Komise je zmocněna k přijímání aktů
 v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55 za účelem stanovení
 opatření pro zachování zdrojů pro loviště, na která se vztahuje
 víceletý plán, pokud členský stát oprávněný přijímat
 opatření v souladu s článkem 17 o těchto opatřeních Komisi
 neinformuje do tří měsíců ode dne vstupu víceletého plánu v
 platnost.
 2.
 Komise je zmocněna k přijímání aktů
 v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55 za účelem stanovení
 opatření pro zachování zdrojů pro loviště, na která se vztahuje
 víceletý plán, pokud
 a) nejsou opatření členského státu
 považována za slučitelná s cíli víceletého plánu na základě posouzení
 provedeného podle článku 19 nebo
 b) se má na základě posouzení
 provedeného podle článku 19 za to, že opatření členského státu
 nesplňují účinně cíle a vyčíslitelné cíle stanovené ve
 víceletém plánu, nebo
 c) byla aktivována ochrana podle čl. 11
 písm. i).
 3.
 Opatření pro zachování zdrojů
 přijatá Komisí musí zajišťovat splnění cílů a úkolů
 stanovených víceletým plánem. Poté,
 co jsou Komisí přijaty akty v přenesené pravomoci, pozbudou
 opatření členských států účinnosti.
 KAPITOLA II
 TECHNICKÁ OPATŘENÍ
 Článek 21
 Technická opatření
 Členské státy mohou být v rámci
 technických opatření stanovených podle článku 14 zmocněny v
 souladu s uvedeným rámcem přijímat opatření, která stanoví technická
 opatření pro plavidla plující pod jejich vlajkou, pokud jde o populace v
 jejich vodách, ke kterým jim byla přidělena rybolovná práva.
 Členské státy zajistí, aby tato technická opatření:
 a) byla v souladu s cíli stanovenými v
 článcích 2 a 3;
 b) byla v souladu s cíli stanovenými v
 opatřeních přijatých v souladu s článkem 14;
 c) účinně splňovala cíle
 stanovené v opatřeních přijatých v souladu s článkem 14; a
 d) nebyla méně přísná než
 opatření stanovená ve stávajících právních předpisech Unie.
 Článek 22
 Oznámení technických
 opatření členského státu
 Členské státy, které přijmou
 technická opatření podle článku 21, musí o těchto
 opatřeních informovat Komisi, ostatní dotčené členské státy a
 příslušné poradní sbory.
 Článek 23
 Posouzení
 Komise může kdykoli posoudit
 slučitelnost a účinnost technických opatření přijatých
 členskými státy podle článku 21.
 Článek 24
 Opatření přijatá v
 rámci technických opatření v případě neplnění povinností
 1.
 Komise je zmocněna k přijímání aktů
 v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55 za účelem stanovení
 technických opatření, na která se vztahuje rámec technických
 opatření, pokud členský stát oprávněný přijímat
 opatření v souladu s článkem 21 o těchto opatřeních
 Komisi neinformuje do tří měsíců ode dne vstupu rámce
 technických opatření v platnost.
 2.
 Komise je zmocněna k přijímání aktů
 v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55 za účelem stanovení
 technických opatření, pokud se má na základě posouzení provedeného
 podle článku 23 za to, že opatření členského státu:
 a) nejsou slučitelná s cíli uvedenými v
 rámci technických opatření nebo
 b) účinně nesplňují cíle
 stanovené v tomto rámci technických opatření.
 3.
 Účelem technických opatření
 přijatých Komisí je zajistit plnění cílů rámce technických
 opatření. Poté, co jsou Komisí přijaty akty v přenesené
 pravomoci, pozbudou opatření členského státu účinnosti.
 HLAVA IV
 VNITROSTÁTNÍ OPATŘENÍ
 Článek 25
 Opatření členských států platná pouze pro mořská plavidla
 plující pod jejich vlajkou
 Členský stát může přijmout
 opatření pro zachování populací ryb ve vodách Unie pod podmínkou, že tato
 opatření:
 a) budou platit pouze pro rybářská
 plavidla plující pod vlajkou tohoto členského státu nebo pro osoby usazené
 na území v případě rybolovných činností, které nejsou
 prováděny rybářským plavidlem;
 b) jsou v souladu s cíli stanovenými v
 článcích 2 a 3 a
 c) nejsou méně přísná než
 opatření stanovená ve stávajících právních předpisech Unie.
 Článek 26
 Opatření členského státu v pásmu 12 námořních mil
 1.
 Členský stát může přijmout
 nediskriminační opatření pro zachování a řízení populací ryb a
 minimalizaci vlivu rybolovu na zachování mořského ekosystému v pásmu
 12 námořních mil od svých základních linií za předpokladu, že
 Unie nepřijala opatření, která řeší otázky zachování a
 řízení zdrojů výslovně pro danou oblast. Opatření
 členského státu musí být v souladu s cíli stanovenými v článcích 2 a
 3 a nesmí být méně přísná než stávající opatření stanovená v
 právních předpisech Unie.
 2.
 Pokud by opatření, která má členský stát
 přijmout k zachování a řízení zdrojů, mohla mít vliv na
 rybářská plavidla ostatních členských států, musí být tato
 opatření přijata teprve po konzultaci s Komisí, dotčenými
 členskými státy a příslušnými poradními sbory ohledně návrhu
 opatření opatřeného důvodovou zprávou.
 ČÁST IV
 PŘÍSTUP KE ZDROJŮM
 Článek 27
 Stanovení systémů
 převoditelných koncesí k rybolovu
 1.
 Nejpozději 31. prosince 2013 každý
 členský stát stanoví systém převoditelných koncesí k rybolovu
 pro
 a) všechna rybářská plavidla o celkové
 délce 12 metrů nebo více; a
 b) všechna rybářská plavidla o celkové
 délce menší než 12 metrů lovící vlečným zařízením.
 2.
 Členské státy mohou rozšířit systém
 převoditelných koncesí k rybolovu na rybářská plavidla o celkové
 délce menší než 12 metrů používající jiné druhy zařízení než
 vlečné zařízení a uvědomí o tom Komisi.
 Článek 28
 Přidělování převoditelných
 koncesí k rybolovu
 1.
 Převoditelná koncese k rybolovu stanovuje
 nárok na využití jednotlivých rybolovných práv přidělených v souladu
 s čl. 29 odst. 1.
 2.
 Každý členský stát přidělí na
 základě transparentních kritérií převoditelné koncese k rybolovu
 pro každou populaci nebo skupinu populací, pro kterou jsou přidělena
 rybolovná práva v souladu s článkem 16, vyjma rybolovných práv získaných v
 rámci dohod o udržitelném rybolovu.
 3.
 Při rozdělování převoditelných
 koncesí k rybolovu týkajících se smíšených lovišť členské státy
 zohlední pravděpodobné složení úlovků plavidel účastnících se
 takových rybolovů.
 4.
 Převoditelné koncese k rybolovu mohou být
 přiděleny pouze členským státem vlastníkovi rybářského
 plavidla plujícího pod vlajkou tohoto státu nebo právnické či fyzické
 osobě pro účely použití na takovém plavidle. Převoditelné
 koncese k rybolovu mohou být sloučeny dohromady pro společné
 řízení právnickými nebo fyzickými osobami nebo uznanými organizacemi
 producentů. Členské státy mohou na základě transparentních a
 objektivních kritérií omezit způsobilost pro získání převoditelných
 koncesí k rybolovu.
 5.
 Členské státy mohou omezit dobu platnosti
 převoditelných koncesí k rybolovu na dobu nejméně 15 let za
 účelem přerozdělení těchto koncesí. Pokud členské
 státy neomezí dobu platnosti převoditelných koncesí k rybolovu, mohou tyto
 koncese zrušit s výpovědí nejméně 15 let.
 6.
 Členské státy mohou zrušit převoditelné
 koncese k rybolovu s kratší výpovědí v případě
 zjištěného závažného protiprávního jednání, kterého se dopustil držitel
 koncesí. Toto zrušení musí být provedeno takovým způsobem, aby se
 plně projevilo z hlediska společné rybářské politiky, zásady
 proporcionality a v případě potřeby mělo okamžitý
 účinek.
 7.
 Odchylně od odstavců 5 a 6 mohou
 členské státy zrušit převoditelné koncese k rybolovu, které
 nebyly využívány na rybářském plavidle po dobu tří po sobě
 následujících let.
 Článek 29
 Přidělování
 jednotlivých rybolovných práv
 1.
 Členské státy přidělí jednotlivá
 rybolovná práva držitelům převoditelných koncesí k rybolovu
 uvedených v článku 28 na základě rybolovných práv
 přidělených členským státům nebo stanovených v plánech
 řízení přijatých členskými státy v souladu s článkem
 19 nařízení (ES) č. 1967/2006.
 2.
 Členské státy stanoví rybolovná práva, která
 mohou být na základě nejlepšího dostupného vědeckého poradenství
 přidělena rybářským plavidlům plujícím pod jejich vlajkou,
 pro druhy, pro které Rada nestanovila rybolovná práva.
 3.
 Rybářská plavidla provádějí rybolovnou
 činnost pouze tehdy, pokud mají dostatek jednotlivých rybolovných práv,
 která by pokryla všechny jejich případné úlovky.
 4.
 Členské státy mohou vyhradit až 5 %
 rybolovných práv. Musí stanovit cíle a transparentní kritéria pro
 rozdělení takto vyhrazených rybolovných práv. Tato rybolovná práva mohou
 být přidělena pouze způsobilým držitelům
 převoditelných koncesí k rybolovu, jak je stanoveno v čl.
 28 odst. 4.
 5.
 Při přidělování převoditelných
 koncesí k rybolovu v souladu s článkem 28 a při
 přidělování rybolovných práv v souladu s odstavcem 1 tohoto
 článku může členský stát v rámci rybolovných práv, která byla
 tomuto členskému státu přiznána, poskytnout pobídky pro rybářská
 plavidla používající selektivní lovná zařízení, která odstraňují
 nežádoucí vedlejší úlovky.
 6.
 Členské státy mohou stanovit poplatky za
 využívání jednotlivých rybolovných práv, které přispějí na náklady
 spojené s řízením rybolovu.
 Článek 30
 Rejstřík
 převoditelných koncesí k rybolovu a jednotlivých rybolovných práv
 Členské státy zřídí a vedou
 rejstřík převoditelných koncesí k rybolovu a jednotlivých rybolovných
 práv.
 Článek 31
 Převod
 převoditelných koncesí k rybolovu
 1.
 V rámci členského státu lze převoditelné
 koncese k rybolovu plně nebo částečně
 převádět mezi způsobilými držiteli těchto koncesí.
 2.
 Členský stát může povolit převod
 převoditelných rybolovných koncesí do jiných členských států a z
 těchto států.
 3.
 Členské státy mohou regulovat převod
 převoditelných koncesí k rybolovu tím, že stanoví podmínky pro jejich
 převod na základě transparentních a objektivních kritérií.
 Článek 32
 Pronájem jednotlivých
 rybolovných práv
 1.
 V rámci členského státu lze jednotlivá
 rybolovná práva částečně nebo plně pronajímat.
 2.
 Členský stát může povolit pronájem
 jednotlivých rybolovných práv do jiných členských států a z
 těchto států.
 Článek 33
 Přidělování
 rybolovných práv, na která se nevztahuje systém převoditelných koncesí
 k rybolovu
 1.
 Každý členský stát rozhodne o způsobu,
 jak mohou být rybolovná práva, která mu byla přiznána v souladu s
 článkem 16 a na která se nevztahuje systém převoditelných rybolovných
 koncesí, přidělena rybářským plavidlům plujícím pod jeho
 vlajkou. Uvědomí Komisi o metodě přidělování.
 ČÁST V
 ŘÍZENÍ RYBOLOVNÉ KAPACITY
 Článek 34
 Úprava rybolovné kapacity
 1.
 Členské státy zavedou opatření, kterými
 se upravuje rybolovná kapacita jejich loďstev, aby dosáhly účinné rovnováhy
 mezi touto rybolovnou kapacitou a svými rybolovnými právy.
 2.
 Výstup z loďstva s poskytnutím veřejné
 podpory poskytnuté Evropským rybářským fondem na programové období
 2007–2013 se povoluje pouze tehdy, pokud mu předcházelo odebrání licence k
 rybolovu a oprávnění k rybolovu.
 3.
 Rybolovná kapacita odpovídající rybářským
 plavidlům staženým s veřejnou podporou nebude nahrazena.
 4.
 Členské státy zajistí, že od 1. ledna 2013
 rybolovná kapacita jejich loďstev nikdy nepřesáhne stropy rybolovné
 kapacity stanovené v souladu s článkem 35.
 Článek 35
 Řízení rybolovné
 kapacity
 1.
 Na loďstvo každého členského státu se
 vztahují stropy rybolovné kapacity stanovené v příloze II.
 2.
 Členské státy mohou požádat Komisi o
 vyloučení rybářských plavidel, na která se vztahuje systém převoditelných
 koncesí k rybolovu stanovený v souladu s článkem 27, ze stropů
 rybolovné kapacity stanovených v souladu s odstavcem 1. V tomto
 případě budou stropy rybolovné kapacity přepočítány, tak
 aby byla zohledněna rybářská plavidla, na která se nevztahuje systém
 převoditelných rybolovných koncesí.
 3.
 Komise je zmocněna k přijímání aktů
 v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55, které se týkají
 přepočítání stropů rybolovné kapacity uvedených v odstavcích 1 a
 2.
 Článek 36
 Rejstříky rybářských loďstev
 1.
 Členské státy zaznamenávají u rybářských
 plavidel Unie plujících pod jejich vlajkou údaje o vlastnostech a
 činnosti, které jsou potřebné pro řízení opatření
 stanovených v rámci tohoto nařízení.
 2.
 Členské státy zpřístupní Komisi údaje
 uvedené v odstavci 1.
 3.
 Komise zřídí rejstřík rybářských
 loďstev Unie obsahující údaje, které získá podle odstavce 2.
 4.
 Údaje obsažené v rejstříku rybářských
 loďstev Unie budou zpřístupněny všem členským státům.
 Komise je zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci
 v souladu s článkem 55, které se týkají definování údajů
 uvedených v odstavci 1.
 5.
 Komise stanoví technickoprovozní požadavky pro
 postupy předávání údajů uvedených v odstavcích 2, 3 a 4. Tyto
 prováděcí akty jsou přijímány v souladu s přezkumným
 řízením uvedeným v článku 56.
 ČÁST VI
 VĚDECKÁ ZÁKLADNA PRO ŘÍZENÍ RYBOLOVU
 Článek 37
 Požadavky na údaje pro řízení rybolovu
 1.
 Členské státy shromažďují biologické,
 technické, environmentální, hospodářské a sociální údaje
 potřebné pro řízení rybolovu založené na ekosystémovém přístupu,
 spravují je a zpřístupňují konečným uživatelům
 vědeckých údajů, včetně subjektů, které určí
 Komise. Tyto údaje umožňují zejména vyhodnocení:
 a) stavu využívaných biologických
 mořských zdrojů,
 b) úrovně rybolovu a dopadu rybolovných
 činností na biologické mořské zdroje a na mořské
 ekosystémy, a
 c) sociální a hospodářskou výkonnost
 rybolovu, akvakultury a zpracovatelských odvětví ve vodách a mimo vody
 Unie.
 2.
 Členské státy:
 a) zajistí, že jsou shromážděné údaje
 přesné a spolehlivé;
 b) zabrání zdvojování shromažďování
 údajů pro různé účely;
 c) zajistí bezpečné uchovávání
 shromážděných údajů a případně vhodnou ochranu a
 důvěrnost shromážděných údajů;
 d) zajistí, že Komise nebo subjekty
 určené Komisí mají přístup k vnitrostátním databázím a systémům
 používaným ke zpracování shromážděných údajů pro účely
 ověření existence a kvality údajů.
 3.
 Členské státy zajistí vnitrostátní koordinaci
 shromažďování a správy vědeckých údajů pro řízení rybolovu.
 Za tímto účelem určí národního zpravodaje a organizují
 každoročně vnitrostátní koordinační zasedání. Komise je
 informována o vnitrostátních koordinačních činnostech a je zvána na
 koordinační zasedání.
 4.
 Členské státy koordinují své činnosti
 shromažďování údajů s ostatními členskými státy ve stejném
 regionu a vyvíjejí veškeré úsilí o koordinaci svých akcí s třetími
 zeměmi se svrchovaností nebo jurisdikcí nad vodami ve stejném regionu.
 5.
 Shromažďování, správa a využívání údajů
 bude realizováno v rámci víceletého programu od roku 2014. Takový víceletý
 program zahrnuje cíle ohledně přesnosti shromažďovaných
 údajů a úrovně agregace pro shromažďování, správu a využívání
 těchto údajů.
 6.
 Komise je zmocněna k přijímání aktů
 v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55 za účelem stanovení
 cílů ohledně přesnosti shromažďovaných údajů a za
 účelem vymezení úrovní agregace pro shromažďování, správu a využívání
 těchto údajů pro víceletý program uvedený v odstavci 5.
 7.
 Komise stanoví technickoprovozní požadavky pro
 postupy předávání shromážděných údajů. Tyto prováděcí akty
 jsou přijímány v souladu s přezkumným řízením uvedeným v
 článku 56.
 Článek 38
 Výzkumné programy
 1.
 Členské státy přijmou vnitrostátní
 programy v oblasti shromažďování vědeckých údajů a výzkumné
 a inovační programy. Koordinují své činnosti shromažďování
 údajů z oblasti rybolovu a výzkumné a inovační činnosti s rámci
 pro výzkum a inovace ostatních členských států a Unie.
 2.
 Členské státy zajistí dostupnost
 příslušných pravomocí a lidských zdrojů, které mají být zapojeny do
 vědeckého poradenského procesu.
 ČÁST VII
 VNĚJŠÍ POLITIKA
 HLAVA I
 MEZINÁRODNÍ RYBÁŘSKÉ ORGANIZACE
 Článek 39
 Cíle
 1.
 Unie se účastní činností mezinárodních
 organizací zabývajících se rybolovem, včetně regionálních organizací
 pro řízení rybolovu (RFMO) v souladu s mezinárodními závazky a cíli
 politiky a v souladu s cíli stanovenými v článcích 2 a 3.
 2.
 Postoje Unie v mezinárodních organizacích
 zabývajících se rybolovem a v RFMO jsou založeny na nejlepším dostupném
 vědeckém poradenství, aby bylo zajištěno zachování nebo obnovení
 rybolovných zdrojů nad úrovněmi, které mohou vytvářet maximální
 udržitelný výnos.
 3.
 Unie účinně přispívá k rozvoji a
 podporuje rozvoj vědeckých poznatků a poradenství v RFMO a
 mezinárodních organizacích.
 Článek 40
 Dodržování mezinárodních
 ustanovení
 Unie spolupracuje s třetími zeměmi a
 mezinárodními organizacemi zabývajícími se rybolovem, včetně RFMO, s
 cílem posílit dodržování opatření přijatých těmito mezinárodními
 organizacemi.
 HLAVA II
 DOHODY O UDRŽITELNÉM RYBOLOVU
 Článek 41
 Zásady a cíle dohod o
 udržitelném rybolovu
 1.
 Dohody o udržitelném rybolovu s třetími
 zeměmi stanoví rámec správy v právní, hospodářské a environmentální
 oblasti pro rybolovné činnosti prováděné rybářskými plavidly
 Unie ve vodách třetí země.
 2.
 Rybářská plavidla Unie loví pouze
 přebytky přípustného odlovu stanoveného třetí zemí uvedeného
 v čl. 62 odst. 2 Úmluvy Organizace spojených národů o
 mořském právu a určeného na základě nejlepšího dostupného
 vědeckého poradenství a výměny příslušných informací mezi Unií a
 danou třetí zemí o celkové intenzitě rybolovu dotčených
 populací, tak aby se zajistilo, že rybolovné zdroje zůstanou nad
 úrovněmi, které mohou vytvářet maximální udržitelný výnos.
 Článek 42
 Finanční pomoc
 1. Unie poskytne
 prostřednictvím dohod o udržitelném rybolovu třetím zemím
 finanční pomoc s cílem:
 a) nést část nákladů na
 přístup k rybolovným zdrojům ve vodách třetí země;
 b) stanovit rámec správy
 včetně vytvoření a zachování potřebných vědeckých a
 výzkumných institucí, kapacit určených k sledování, kontrole a dozoru
 a jiných složek budujících možnosti, které spadají pod rámec politiky
 udržitelného rybolovu realizované třetí zemí. Tato finanční pomoc je
 podmíněna dosažením konkrétních výsledků.
 ČÁST VIII
 AKVAKULTURA
 Článek 43
 Podpora akvakultury
 1.
 Komise stanoví do roku 2013 nezávazné strategické
 směry Unie v oblasti společných priorit a cílů pro rozvoj
 činností akvakultury s cílem podpořit udržitelnost a
 přispět k zabezpečení potravin, růstu a zaměstnanosti.
 Tyto strategické směry zohlední příslušné výchozí pozice a rozdílné
 podmínky v rámci celé Unie, utvoří základ pro víceleté vnitrostátní
 strategické plány a zaměří se na:
 a) zvýšení konkurenceschopnosti odvětví
 akvakultury a podporu jeho rozvoje a inovace;
 b) podporu hospodářské činnosti;
 c) diverzifikaci a zlepšení kvality života
 v pobřežních a venkovských oblastech;
 d) zajištění rovných podmínek pro
 hospodářské subjekty, pokud jde o přístup do vod a prostoru.
 2.
 Členské státy stanoví víceletý vnitrostátní
 strategický plán pro rozvoj činností akvakultury na svých územích do roku
 2014.
 3.
 Víceletý strategický plán zahrnuje cíle členského
 státu a opatření k jejich dosažení.
 4.
 Víceleté strategické plány se zaměří
 zejména na:
 a) zjednodušení správních postupů,
 zejména co se týče udělování licencí;
 b) jistotu pro hospodářské subjekty v
 odvětví akvakultury v souvislosti s přístupem k vodám a prostoru;
 c) ukazatele environmentální,
 hospodářské a sociální udržitelnosti;
 d) hodnocení jiných možných
 přeshraničních vlivů na sousední členské státy.
 5.
 Členské státy si vyměňují informace
 a osvědčené postupy prostřednictvím otevřené metody koordinace
 vnitrostátních opatření obsažených ve víceletých strategických plánech.
 Článek 44
 Konzultace poradních
 sborů
 V souladu s článkem 53 bude zřízen
 poradní sbor pro akvakulturu.
 ČÁST IX
 SPOLEČNÁ ORGANIZACE TRHU
 Článek 45
 Cíle
 1.
 Bude stanovena společná organizace trhu s
 produkty rybolovu a akvakultury, která:
 a) přispěje k dosažení cílů
 stanovených v článcích 2 a 3;
 b) umožní odvětví rybolovu a
 akvakultury uplatňovat společnou rybářskou politiku na
 příslušné úrovni;
 c) posílí konkurenceschopnost odvětví
 rybolovu a akvakultury Unie, zejména producentů;
 d) zlepší transparentnost trhů, zejména
 pokud jde o hospodářské poznatky a porozumění unijním trhům s
 produkty rybolovu a akvakultury v rámci zásobovacího řetězce a
 povědomí spotřebitelů;
 e) přispěje k zajištění
 rovných podmínek pro všechny produkty uváděné na trh v Unii podporou
 udržitelného využívání rybolovných zdrojů.
 2.
 Společná organizace trhů se použije na
 produkty rybolovu a akvakultury uvedené v příloze I k [nařízení o
 společné organizaci trhů s produkty rybolovu a akvakultury], které
 jsou uváděny na trh v Unii.
 3.
 Společná organizace trhů zahrnuje
 zejména:
 a) organizaci odvětví, včetně
 opatření ke stabilizaci trhu;
 b) společné obchodní normy.
 ČÁST X
 KONTROLA A VYNUCOVÁNÍ
 Článek 46
 Cíle
 1.
 Dodržování pravidel společné rybářské
 politiky musí být zajišťováno účinným režimem Unie pro kontrolu
 rybolovu, včetně boje proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému
 (NNN) rybolovu.
 2.
 Režim Unie pro kontrolu rybolovu je založen zejména
 na:
 a) globálním a integrovaném přístupu;
 b) používání moderních technologií kontroly
 pro dostupnost a kvalitu údajů o rybolovu;
 c) strategii zohledňující míru rizika
 zaměřené na systematické a automatické křížové kontroly všech
 dostupných vhodných údajů;
 d) rozvoji kultury dodržování pravidel mezi
 hospodářskými subjekty;
 e) stanovení účinných,
 přiměřených a odrazujících sankcí.
 Článek 47
 Pilotní projekty v oblasti
 nových technologií kontroly a systémů pro správu údajů
 1.
 Komise a členské státy mohou
 uskutečňovat pilotní projekty v oblasti nových technologií kontroly a
 systémů správy údajů.
 2.
 Komise je zmocněna přijímat akty v
 přenesené pravomoci v souladu s článkem 55, které se týkají pravidel
 provádění pilotních projektů v oblasti nových technologií kontroly a
 systémů pro správu údajů.
 Článek 48
 Příspěvek na
 náklady kontroly, inspekce a vynucování
 Členské státy mohou po držitelích licence k rybolovu
 pro rybářská plavidla o celkové délce 12 metrů nebo více a plující
 pod jejich vlajkou požadovat, aby přiměřeně
 přispěly na náklady provádění režimu Unie pro kontrolu rybolovu.
 ČÁST XI
 FINANČNÍ NÁSTROJE
 Článek 49
 Cíle
 Za účelem dosažení cílů stanovených
 v článcích 2 a 3 lze poskytnout finanční pomoc Unie.
 Článek 50
 Podmínky poskytnutí
 finanční pomoci pro členské státy
 1.
 Finanční pomoc Unie pro členské státy je
 podmíněna dodržováním pravidel společné rybářské politiky ze
 strany členských států.
 2.
 Nedodržování pravidel společné rybářské
 politiky členskými státy může mít za následek přerušení nebo
 pozastavení plateb nebo provedení finanční opravy finanční pomoci
 Unie poskytované v rámci společné rybářské politiky. Tato
 opatření jsou přiměřená povaze, rozsahu, délce trvání a
 opakování nedodržování.
 Článek 51
 Podmínky finanční pomoci
 pro hospodářské subjekty
 1.
 Finanční pomoc Unie pro hospodářské
 subjekty je podmíněna dodržováním pravidel společné rybářské
 politiky ze strany hospodářských subjektů.
 2.
 Závažná porušení pravidel společné
 rybářské politiky, kterých se dopustí hospodářské subjekty, mají za
 následek dočasný nebo trvalý zákaz přístupu k finanční
 pomoci Unie a/nebo provedení finančních snížení. Tato opatření jsou
 přiměřená povaze, rozsahu, délce trvání a opakování závažných
 protiprávních jednání.
 3.
 Členské státy zajistí, že je finanční
 pomoc Unie poskytována pouze tehdy, pokud nebyly dotčenému
 hospodářskému subjektu uloženy žádné sankce za závažná protiprávní jednání
 v období jednoho roku před datem podání žádosti o finanční pomoc
 Unie.
 ČÁST XII
 PORADNÍ SBORY
 Článek 52
 Poradní sbory
 1.
 Pro každou z oblastí působnosti stanovených v
 příloze III jsou zřízeny poradní sbory s cílem podpořit
 vyvážené zastoupení všech zúčastněných stran a přispět k
 dosažení cílů stanovených v článcích 2 a 3.
 2.
 Komise je zmocněna k přijímání aktů
 v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55, které se týkají
 změn uvedené přílohy v souvislosti se změnami oblastí
 působnosti, s vytvořením nových oblastí působnosti poradních
 sborů nebo s vytvořením nových poradních sborů.
 3.
 Každý poradní sbor stanoví svůj jednací
 řád.
 Článek 53
 Úkoly poradních sborů
 1.
 Poradní sbory mohou:
 a) předkládat Komisi nebo dotčeným
 členským státům doporučení a návrhy ohledně otázek
 týkajících se řízení rybolovu a akvakultury;
 b) informovat Komisi a členské státy o
 problémech týkajících se řízení rybolovu a akvakultury v jejich
 oblasti působnosti;
 c) v úzké spolupráci s vědci
 přispívat ke shromažďování, předávání a analýze údajů
 potřebných pro vypracování opatření pro zachování zdrojů.
 2.
 Komise a případně dotčené
 členské státy odpovědí v přiměřené době na každé
 doporučení, návrh nebo informace, které obdrží podle odstavce 1.
 Článek 54
 Složení, fungování a
 financování poradních sborů
 1.
 Poradní sbory jsou složeny z organizací
 zastupujících hospodářské subjekty působící v odvětví rybolovu a
 ostatní zájmové skupiny dotčené společnou rybářskou politikou.
 2.
 Každý poradní sbor se skládá z valné hromady a
 výkonného výboru a přijímá opatření potřebná pro jeho organizaci
 a pro zajištění transparentnosti a dodržování všech vyjádřených
 stanovisek.
 3.
 Poradní sbory se mohou ucházet o finanční
 pomoc Unie jakožto subjekty, které sledují cíl obecného evropského zájmu.
 4.
 Komise je zmocněna přijímat akty v
 přenesené pravomoci v souladu s článkem 55, které se týkají složení a
 fungování poradních sborů.
 ČÁST XIII
 PROCESNÍ USTANOVENÍ
 Článek 55
 Výkon přenesení pravomoci
 1.
 Pravomoc přijímat akty v přenesené
 pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto
 článku.
 2.
 Přenesení pravomoci uvedené v čl. 12
 odst. 2, čl. 15 odst. 6, čl. 20 odst. 1 a 2, čl. 24 odst. 1 a 2,
 čl. 35 odst. 3, čl. 36 odst. 4, čl. 37 odst. 6, čl. 47
 odst. 2, čl. 52 odst. 2 a v čl. 54 odst. 4 se svěřuje na
 dobu neurčitou od 1. ledna 2013.
 3.
 Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení
 pravomoci uvedené v čl. 12 odst. 2, čl. 15 odst. 6, čl. 20
 odst. 1 a 2, čl. 24 odst. 1 a 2, čl. 35 odst. 3, čl. 36 odst. 4,
 čl. 37 odst. 6, čl. 47 odst. 2, čl. 52 odst. 2 a čl. 54
 odst. 4 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení
 pravomocí v něm blíže určených. Nabývá účinku dnem následujícím
 po zveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku
 Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm
 upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v
 přenesené pravomoci.
 4.
 Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise
 neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
 5.
 Akt v přenesené pravomoci přijatý podle
 čl. 12 odst. 3, čl. 15 odst. 4, čl. 20 odst. 1 a 2,
 čl. 24 odst. 1 a 2, čl. 35 odst. 3, čl. 36 odst. 4, čl. 37
 odst. 7, čl. 47 odst. 2, čl. 52 odst. 2 a čl. 54 odst. 4 vstoupí
 v platnost, pouze pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví ve
 lhůtě dvou měsíců od oznámení aktu Evropskému parlamentu a
 Radě námitky nebo pokud Evropský parlament a Rada před uplynutím této
 lhůty Komisi informují, že námitky nevysloví. Z podnětu
 Evropského parlamentu nebo Rady je tato lhůta prodloužena o 2 měsíce.
 Článek 56
 Provádění
 Při provádění pravidel společné
 rybářské politiky je Komisi nápomocen Výbor pro rybolov a akvakulturu.
 Uvedený výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
 Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU)
 č. 182/2011.
 Část XIV
 ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
 Článek 57
 Zrušení
 1.
 Nařízení (ES) č. 2371/2002 se zrušuje.
 Odkazy na zrušené nařízení se považují za
 odkazy na toto nařízení.
 2.
 Rozhodnutí (ES) č. 2004/585 se zrušuje ode dne
 vstupu předpisů přijatých podle čl. 51 odst. 4 a čl.
 52 odst. 4 v platnost.
 3.
 Článek 5 nařízení (ES) č. 1954/2003
 se vypouští.
 4.
 Nařízení (ES) č. 199/2008 se zrušuje.
 5.
 Nařízení (ES) č. 639/2004 se zrušuje.
 Článek 58
 Přechodná
 opatření
 Aniž je dotčen čl. 57 odst. 4,
 nařízení (ES) č. 199/2008 se i nadále použije pro vnitrostátní
 programy přijaté v oblasti shromažďování a správy údajů pro
 období let 2011–2013.
 Článek 59
 Vstup v platnost
 Toto nařízení vstupuje v platnost dnem
 následujícím po dni vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Použije se ode dne 1. ledna 2013.
 Toto nařízení je závazné v celém
 rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
 V Bruselu dne .
 Za Evropský parlament Za
 Radu
 předseda předseda
 PŘÍLOHA I
 PŘÍSTUP DO
 POBŘEŽNÍCH VOD VE SMYSLU ČL. 6 ODST. 2
 1. POBŘEŽNÍ VODY SPOJENÉHO
 KRÁLOVSTVÍ
 A. PŘÍSTUP
 PRO FRANCII
 Zeměpisná oblast || Druh || Význam nebo zvláštní vlastnosti
 Pobřeží Spojeného království (6 až 12 námořních mil)
 1. Berwick-upon-Tweed východním směrem Coquet Island východním směrem || Sleď obecný || Bez omezení
 2. Flamborough Head východním směrem Spurn Head východním směrem || Sleď obecný || Bez omezení
 3. Lowestoft východním směrem Lyme Regis jižním směrem || Všechny druhy || Bez omezení
 4. Lyme Regis jižním směrem Eddystone jižním směrem || Druhy žijící při dně || Bez omezení
 5. Eddystone jižním směrem Longships jihozápadním směrem || Druhy žijící při dně Hřebenatkovití Humr Langusta || Bez omezení Bez omezení Bez omezení Bez omezení
 6. Longships jihozápadním směrem Hartland Point severozápadním směrem || Druhy žijící při dně Langusta Humr || Bez omezení Bez omezení Bez omezení
 7. Od Hartland Point k linii severně od Lundy Island || Druhy žijící při dně || Bez omezení
 8. Od linie přímo na západ od Lundy Island po Cardigan Harbour || Všechny druhy || Bez omezení
 9. Point Lynas severním směrem Morecambe Light Vessel východním směrem || Všechny druhy || Bez omezení
 10. County Down || Druhy žijící při dně || Bez omezení
 11. New Island severovýchodním směrem Sanda Island jihozápadním směrem || Všechny druhy || Bez omezení
 12. Port Stewart severním směrem Barra Head západním směrem || Všechny druhy || Bez omezení
 13. 57°40' severní šířky Butt of Lewis západním směrem || Všechny druhy Kromě korýšů a měkkýšů || Bez omezení
 14. St Kilda, Flannan Islands || Všechny druhy || Bez omezení
 15. Západně od linie spojující maják Butt of Lewis s bodem 59°30'severní šířky – 5°45' západní délky || Všechny druhy || Bez omezení
 B. PŘÍSTUP PRO IRSKO
 Zeměpisná oblast || Druh || Význam nebo zvláštní vlastnosti ||
 || Pobřeží Spojeného království (6 až 12 námořních mil)
 || 1. Point Lynas severním směrem Mull of Galloway jižním směrem || Druhy žijící při dně Humr || Bez omezení Bez omezení
 || 2. Mull of Oa západním směrem Barra Head západním směrem || Druhy žijící při dně Humr || Bez omezení Bez omezení
 C. PŘÍSTUP PRO NĚMECKO
 Zeměpisná oblast || Druh || Význam nebo zvláštní vlastnosti
 || Pobřeží Spojeného království (6 až 12 námořních mil)
 || 1. Východně od Shetland a Fair Isle mezi liniemi vedoucími přímo na jihovýchod od majáku Sumbrugh Head, přímo na severovýchod od majáku Skroo a přímo na jihozápad od majáku Skadan || Sleď obecný || Bez omezení
 || 2. Berwick-upon-Tweed východním směrem, maják Whitby High východním směrem || Sleď obecný || Bez omezení
 || 3. Maják North Foreland východním směrem, nový maják Dungeness jižním směrem || Sleď obecný || Bez omezení
 || 4. Pásmo okolo St Kilda || Sleď obecný Makrela || Bez omezení Bez omezení
 || 5. Maják Butt of Lewis západním směrem k linii spojující maják Butt of Lewis a bod 59°30' severní šířky –5°45' západní délky || Sleď obecný || Bez omezení
 || 6. Pásmo okolo North Rona a Sulisker (Sulasgeir) || Sleď obecný || Bez omezení
 D. PŘÍSTUP PRO NIZOZEMSKO
 Zeměpisná oblast || Druh || Význam nebo zvláštní vlastnosti
 Pobřeží Spojeného království (6 až 12 námořních mil)
 1. Východně od Shetland a Fair Isle mezi liniemi vedoucími přímo na jihovýchod od majáku Sumburgh Head, přímo na severovýchod od majáku Skroo a přímo na jihozápad od majáku Skadan || Sleď obecný || Bez omezení
 2. Berwick upon Tweed východním směrem, Flamborough Head východním směrem || Sleď obecný || Bez omezení
 3. North Foreland východním směrem, nový maják Dungeness jižním směrem || Sleď obecný || Bez omezení
 E. PŘÍSTUP PRO BELGII
 Zeměpisná oblast || Druh || Význam nebo zvláštní vlastnosti
 Pobřeží Spojeného království (6 až 12 námořních mil)
 1. Berwick upon Tweed východním směrem Coquer Island východním směrem || Sleď obecný || Bez omezení
 2. Cromer severním směrem North Foreland východním směrem || Druhy žijící při dně || Bez omezení
 3. North Foreland východním směrem Nový maják Dungeness jižním směrem || Druhy žijící při dně Sleď obecný || Bez omezení Bez omezení
 4. Nový maják Dungeness jižním směrem, Selsey Bill jižním směrem || Druhy žijící při dně || Bez omezení
 5. Straight Point jihovýchodním směrem, South Bishop severozápadním směrem || Druhy žijící při dně || Bez omezení
 2. POBŘEŽNÍ
 VODY IRSKA
 A. PŘÍSTUP
 PRO FRANCII
 Zeměpisná oblast || Druh || Význam nebo zvláštní vlastnosti
 Pobřeží Irska (6 až 12 námořních mil)
 1. Erris Head severozápadním směrem Sybil Point západním směrem || Druhy žijící při dně Humr || Bez omezení Bez omezení
 2. Mizen Head jižním směrem Stags jižním směrem || Druhy žijící při dně Humr Makrela || Bez omezení Bez omezení Bez omezení
 3. Stags jižním směrem Cork jižním směrem || Druhy žijící při dně Humr Makrela Sleď obecný || Bez omezení Bez omezení Bez omezení Bez omezení
 4. Cork jižním směrem, Carnsore Point jižním směrem || Všechny druhy || Bez omezení
 5. Carnsore Point jižním směrem, Haulbowline jihovýchodním směrem || Všechny druhy, kromě korýšů a měkkýšů || Bez omezení
 B. PŘÍSTUP
 PRO SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ
 Zeměpisná oblast || Druh || Význam nebo zvláštní vlastnosti
 Pobřeží Irska (6 až 12 námořních mil)
 1. Mine Head jižním směrem Hook Point || Druhy žijící při dně Sleď obecný Makrela || Bez omezení Bez omezení Bez omezení
 2. Hook Point Carlingford Lough || Druhy žijící při dně Sleď obecný Makrela Humr Hřebenatkovití || Bez omezení Bez omezení Bez omezení Bez omezení Bez omezení
 C. PŘÍSTUP
 PRO NIZOZEMSKO
 Zeměpisná oblast || Druh || Význam nebo zvláštní vlastnosti
 Pobřeží Irska (6 až 12 námořních mil)
 1. Stags jižním směrem Carnsore Point jižním směrem || Sleď obecný Makrela || Bez omezení Bez omezení
 D. PŘÍSTUP
 PRO NĚMECKO
 Zeměpisná oblast || Druh || Význam nebo zvláštní vlastnosti
 Pobřeží Irska (6 až 12 námořních mil)
 1. Old Head of Kinsale jižním směrem Carnsore Point jižním směrem || Sleď obecný || Bez omezení
 2. Cork jižním směrem Carnsore Point jižním směrem || Makrela || Bez omezení
 E. PŘÍSTUP
 PRO BELGII
 Zeměpisná oblast || Druh || Význam nebo zvláštní vlastnosti
 Pobřeží Irska (6 až 12 námořních mil)
 1. Cork jižním směrem Carnsore Point jižním směrem || Druhy žijící při dně || Bez omezení
 2. Wicklow Head východním směrem Carlingford Lough jihovýchodním směrem || Druhy žijící při dně || Bez omezení
 3. POBŘEŽNÍ
 VODY BELGIE
 Zeměpisná oblast || Členský stát || Druh || Význam nebo zvláštní vlastnosti
 3 až 12 námořních mil || Nizozemsko || Všechny druhy || Bez omezení
 || Francie || Sleď obecný || Bez omezení
 4. POBŘEŽNÍ
 VODY DÁNSKA
 Zeměpisné oblasti || Členský stát || Druh || Význam nebo zvláštní vlastnosti
 Pobřeží Severního moře (od dánsko-německé hranice až po Hanstholm) (6 až 12 námořních mil) || Německo || Platýsovité ryby Garnáti a krevety || Bez omezení Bez omezení
 Od dánsko-německé hranice až po Blåvands Huk || Nizozemsko || Platýsovité ryby Ryby jiné platýsovité || Bez omezení Bez omezení
 Od Blåvands Huk až po Bovbjerg || Belgie || Treska obecná || Bez omezení pouze během června a července
 || || Treska jednoskvrnná || Bez omezení pouze během června a července
 || Německo || Platýsovité ryby || Bez omezení
 || Nizozemsko || Platýs velký || Bez omezení
 || Jazyk obecný || Bez omezení
 Od Thyborøn až po Hanstholm || Belgie || Treska bezvousá || Bez omezení pouze během června a července
 || || Platýs velký || Bez omezení pouze během června a července
 || Německo || Platýsovité ryby || Bez omezení
 || Šprot obecný || Bez omezení
 || Treska obecná || Bez omezení
 || Treska tmavá || Bez omezení
 || Treska jednoskvrnná || Bez omezení
 || Makrela || Bez omezení
 || Sleď obecný || Bez omezení
 || Treska bezvousá || Bez omezení
 || Nizozemsko || Treska obecná || Bez omezení
 || Platýs velký || Bez omezení
 || Jazyk obecný || Bez omezení
 Skagerrak (od Hanstholm až po Skagen) (4 až 12 námořních mil) || Belgie Německo Nizozemsko || Platýs velký Platýsovité ryby Šprot obecný Treska obecná Treska tmavá Treska jednoskvrnná Makrela Sleď obecný Treska bezvousá Treska obecná Platýs velký Jazyk obecný || Bez omezení pouze během června a července Bez omezení Bez omezení Bez omezení Bez omezení Bez omezení Bez omezení Bez omezení Bez omezení Bez omezení Bez omezení Bez omezení
 Kattegat (3 až 12 námořních mil) || Německo || Treska obecná || Bez omezení
 || || Platýsovité ryby || Bez omezení
 || Humr || Bez omezení
 || Sleď obecný || Bez omezení
 Severně od Zeeland k rovnoběžce se zeměpisnou šířkou procházející majákem Forsnæs || Německo || Šprot obecný || Bez omezení
 Baltské moře (včetně Velkého a Malého Beltu, Soundu, Bornholmu) 3 až 12 námořních mil || Německo || Platýsovité ryby || Bez omezení
 || || Treska obecná || Bez omezení
 || Sleď obecný || Bez omezení
 || Šprot obecný || Bez omezení
 || Úhoř || Bez omezení
 || Losos obecný || Bez omezení
 || Treska bezvousá || Bez omezení
 || Makrela || Bez omezení
 Skagerrak (4 až 12 námořních mil) || Švédsko || Všechny druhy || Bez omezení
 Kattegat (3 (*) až 12 námořních mil) || Švédsko || Všechny druhy || Bez omezení
 Baltské moře (3 až 12 námořních mil) || Švédsko || Všechny druhy || Bez omezení
 (*) Měřeno od pobřežní linie.
 5. POBŘEŽNÍ
 VODY NĚMECKA
 Zeměpisná oblast || Členský stát || Druh || Význam nebo zvláštní vlastnosti
 Pobřeží Severního moře (3 až 12 námořních mil) Všechna pobřeží || Dánsko || Druhy žijící při dně || Bez omezení ||
 || || Šprot obecný || Bez omezení
 || Smáček menší || Bez omezení
 Nizozemsko || Druhy žijící při dně || Bez omezení
 || Garnáti a krevety || Bez omezení
 Od dánsko-německé hranice až po severní výběžek ostrova Amrum na 54°43′ severní šířky || Dánsko || Garnáti a krevety || Bez omezení ||
 Pásmo okolo Helgolandu || Spojené království || Treska obecná || Bez omezení ||
 || || Platýs velký || Bez omezení
 Baltské pobřeží (3 až 12 námořních mil) || Dánsko || Treska obecná || Bez omezení ||
 || || Platýs velký || Bez omezení
 || Sleď obecný || Bez omezení
 || Šprot obecný || Bez omezení
 || Úhoř || Bez omezení
 || Treska bezvousá || Bez omezení
 || Makrela || Bez omezení
 6. POBŘEŽNÍ
 VODY FRANCIE A ZÁMOŘSKÝCH DEPARTEMENTŮ
 Zeměpisná oblast || Členský stát || Druh || Význam nebo zvláštní vlastnosti ||
 Severovýchodní pobřeží Atlantského oceánu (6 až 12 námořních mil) ||
 Od belgicko-francouzské hranice až po východní část departementu Manche (ústí Vire-Grandcamp les Bains 49° 23' 30" severní šířky – 1° 2 'západní délky severoseverovýchodním směrem) || Belgie || Druhy žijící při dně || Bez omezení ||
 || || Hřebenatkovití || Bez omezení
 || Nizozemsko || Všechny druhy || Bez omezení
 Dunkerque (2° 20' východní délky) k mysu Antifer (0° 10' východní délky) || Německo || Sleď obecný || Bez omezení pouze od října do prosince ||
 Od belgicko-francouzské hranice až po mys Alprech západním směrem (50° 42' 30" severní šířky — 1° 33' 30" východní délky) || Spojené království || Sleď obecný || Bez omezení ||
 Pobřeží Atlantského oceánu (6 až 12 námořních mil) ||
 Od španělsko-francouzské hranice až po 46° 08′ severní šířky || Španělsko || Sardelovití || Cílený rybolov, bez omezení pouze od 1. března do 30. června ||
 || || Rybolov na živou návnadu pouze od 1. července do 31. října
 || Sardinka obecná || Bez omezení pouze od 1. ledna do 28. února a od 1. července do 31. prosince
 || Mimoto musí být činnosti týkající se výše uvedených druhů provozovány v souladu s činnostmi provozovanými během roku 1984 a v rámci jejich omezení pro tento rok
 Pobřeží Středozemního moře (6 až 12 námořních mil) ||
 Španělská hranice / mys Leucate || Španělsko || Všechny druhy || Bez omezení ||
 7. POBŘEŽNÍ
 VODY ŠPANĚLSKA
 Zeměpisná oblast || Členský stát || Druh || Význam nebo zvláštní vlastnosti
 Pobřeží Atlantského oceánu (6 až 12 námořních mil)
 Od francouzsko-španělské hranice až k majáku na mysu Mayor (3° 47' západní délky) || Francie || Pelagické druhy || Bez omezení v souladu s činnostmi provozovanými během roku 1984 a v rámci jejich omezení pro tento rok
 Pobřeží Středozemního moře (6 až 12 námořních mil)
 Francouzská hranice/mys Creus || Francie || Všechny druhy || Bez omezení
 8. POBŘEŽNÍ
 VODY NIZOZEMSKA
 Zeměpisná oblast || Členský stát || Druh || Význam nebo zvláštní vlastnosti
 (3 až 12 námořních mil) celé pobřeží || Belgie || Všechny druhy || Bez omezení
 || Dánsko || Druhy žijící při dně Šprot obecný Smáček menší Kranas obecný || Bez omezení Bez omezení Bez omezení Bez omezení
 || Německo || Treska obecná Garnáti a krevety || Bez omezení Bez omezení
 (6 až 12 námořních mil) celé pobřeží || Francie || Všechny druhy || Bez omezení
 Jižní bod Texelu, západním směrem až po nizozemsko-německou hranici || Spojené království || Druhy žijící při dně || Bez omezení
 9. POBŘEŽNÍ
 VODY FINSKA
 Zeměpisná oblast || Členský stát || Druh || Význam nebo zvláštní vlastnosti
 Baltské moře (4 až 12 námořních mil) (*) || Švédsko || Všechny druhy || Bez omezení
 (*) 3 až 12 námořních mil okolo ostrovů Bogskär.
 10. POBŘEŽNÍ VODY ŠVÉDSKA
 Zeměpisná oblast || Členský stát || Druh || Význam nebo zvláštní vlastnosti
 Skagerrak (4 až 12 námořních mil) || Dánsko || Všechny druhy || Bez omezení
 Kattegat (3 (*) až 12 námořních mil) || Dánsko || Všechny druhy || Bez omezení
 Baltské moře (4 až 12 námořních mil) || Dánsko || Všechny druhy || Bez omezení
 || Finsko || Všechny druhy || Bez omezení
 (*) Měřeno od pobřežní linie || || ||
 PŘÍLOHA II
 STROPY RYBOLOVNÉ KAPACITY
 Stropy kapacity (na základě situace ke dni 31. prosince 2010) || ||
 Členský stát || GT (hrubá prostornost) || kW
 Belgie || 18 911 || 51 585
 Bulharsko || 8 448 || 67 607
 Dánsko || 88 528 || 313 341
 Německo || 71 114 || 167 089
 Estonsko || 22 057 || 53 770
 Irsko || 77 254 || 210 083
 Řecko || 91 245 || 514 198
 Španělsko (včetně nejvzdálenějších regionů) || 446 309 || 1 021 154
 Francie (včetně nejvzdálenějších regionů) || 219 215 || 1 194 360
 Itálie || 192 963 || 1 158 837
 Kypr || 11 193 || 48 508
 Lotyšsko || 49 067 || 65 196
 Litva || 73 489 || 73 516
 Malta || 15 055 || 96 912
 Nizozemsko || 166 384 || 350 736
 Polsko || 38 376 || 92 745
 Portugalsko (včetně nejvzdálenějších regionů) || 115 305 || 388 054
 Rumunsko || 1 885 || 6 716
 Slovinsko || 1 057 || 10 974
 Finsko || 18 187 || 182 385
 Švédsko || 42 612 || 210 744
 Spojené království || 235 570 || 924 739
 || ||
 Nejvzdálenější regiony EU || GT (hrubá prostornost) || kW
 Španělsko
 Kanárské ostrovy: D< 12 m. Vody EU || 2 649 || 21 219
 Kanárské ostrovy: D > 12 m. Vody EU || 3 059 || 10 364
 Kanárské ostrovy: D > 12 m. Mezinárodní vody a vody třetí země || 28 823 || 45 593
 Francie
 Ostrov Réunion: Druhy žijící při dně a pelagické druhy. D < 12 m || 1 050 || 19 320
 Ostrov Réunion: Pelagické druhy. D > 12 m || 10 002 || 31 465
 Francouzská Guyana: Druhy žijící při dně a pelagické druhy. Délka < 12 m || 903 || 11 644
 Francouzská Guyana: Plavidla lovící garnáta obecného. || 7 560 || 19 726
 Francouzská Guyana: Pelagické druhy. Příbřežní plavidla. || 3 500 || 5 000
 Martinik: Druhy žijící při dně a pelagické druhy. D < 12 m || 5 409 || 142 116
 Martinik: Pelagické druhy. D > 12 m || 1 046 || 3 294
 Guadeloupe: Druhy žijící při dně a pelagické druhy. D < 12 m || 6 188 || 162 590
 Guadeloupe: Pelagické druhy. D > 12 m || 500 || 1 750
 Portugalsko
 Madeira: Druhy žijící při dně. D < 12 m || 617 || 4 134
 Madeira: Druhy žijící při dně a pelagické druhy. D > 12 m || 4 114 || 12 734
 Madeira: Pelagické druhy. Vlečná síť. D > 12 m || 181 || 777
 Azory: Druhy žijící při dně. D < 12 m || 2 626 || 29 895
 Azory: Druhy žijící při dně a pelagické druhy. D > 12 m || 12 979 || 25 721
 D je celková délka || ||
 PŘÍLOHA III
 PORADNÍ SBORY
 Název poradního sboru || Oblast působnosti
 Baltské moře || Oblasti ICES[36] IIIb, IIIc a IIId
 Středozemní moře || Mořské vody Středozemního moře na východ od 5°36' západní délky
 Severní moře || Oblasti ICES IV a IIIa
 Severozápadní vody || Oblasti ICES V (kromě Va a pouze vody Unie ve Vb), VI a VII
 Jihozápadní vody || Oblasti ICES VIII, IX a X (vody v oblasti Azor) a oblasti CECAF[37] 34.1.1, 34.1.2 a 34.2.0 (vody v oblasti Madeiry a Kanárských ostrovů)
 Pelagické populace (treska modravá, makrela obecná, kranas obecný, sleď obecný) || Všechny oblasti působnosti (kromě Baltského moře, Středozemního moře a akvakultury)
 Oceánské/zámořské loďstvo || Všechny vody mimo Unie
 Akvakultura || Akvakultura, jak je vymezena v článku 5
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1. Název návrhu/podnětu
 1.2. Příslušné
 oblasti politik podle členění ABM/ABB
 1.3. Povaha
 návrhu/podnětu
 1.4. Cíle
 1.5. Odůvodnění
 návrhu/podnětu
 1.6. Doba
 trvání akce a finanční dopad
 1.7. Předpokládaný
 způsob řízení
 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1. Pravidla
 pro sledování a podávání zpráv
 2.2. Systém
 řízení a kontroly
 2.3. Opatření
 k zamezení podvodů a nesrovnalostí
 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
 NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1. Okruhy
 víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
 3.2. Odhadovaný
 dopad na výdaje
 3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
 3.2.2. Odhadovaný
 dopad na operační prostředky
 3.2.3. Odhadovaný
 dopad na prostředky správní povahy
 3.2.4. Soulad
 se stávajícím víceletým finančním rámcem
 3.2.5. Příspěvky
 třetích stran
 3.3. Odhadovaný dopad na
 příjmy
 LEGISLATIVNÍ
 FINANČNÍ VÝKAZ
 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1. Název návrhu/podnětu
 Návrh
 nařízení Evropského parlamentu a Rady o společné rybářské
 politice
 1.2. Příslušné oblasti
 politik podle členění ABM/ABB[38]
 Oblast
 politiky 11: Námořní záležitosti a rybolov
 1.3. Povaha návrhu/podnětu
 ̈Návrh/podnět se týká nové akce
 ̈ Návrh/podnět se
 týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[39]
 ̈ Návrh/podnět se
 týká prodloužení stávající akce
 ý Návrh/podnět se
 týká akce přesměrované na jinou akci
 1.4. Cíle
 1.4.1. Víceleté strategické cíle
 Komise sledované návrhem/podnětem
 Evropa
 hospodárně využívající zdrojů
 1.4.2. Specifické cíle a
 příslušné aktivity ABM/ABB
 Specifické cíle
 Přispět
 k cílům stanoveným v článku 39 SFEU.
 1.
 Zlepšit zapojení zúčastněných stran
 2.
 Zajistit dostupnost vědeckého poradenství
 3.
 Modernizovat a posílit kontrolu v rámci Unie
 4.
 Prověřit kontrolní a inspekční činnosti v členských
 státech
 5.
 Přispět k lepší koordinaci kontrolních činností členských
 států prostřednictvím Agentury Společenství pro kontrolu
 rybolovu
 Příslušné aktivity ABM/ABB
 Aktivita
 ABB 11 04 01, 11 07 02, 11 08 01, 11 08 02, 11 08 05
 1.4.3. Očekávané výsledky a
 dopady
 Upřesněte
 účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové
 skupiny.
 Udržitelnost
 je hlavním tématem navrhované reformy SRP s cílem, že do roku 2015 musí být
 populace ryb využívány na úrovni maximálního udržitelného výnosu. Udržitelným
 rybolovem vedoucím ke zvýšení odlovů a obchodních zisků se
 odvětví rybolovu uvolní ze závislosti na veřejné podpoře a
 rovněž by se usnadnilo dosažení stabilních cen za průhledných
 podmínek, což by přineslo prospěch také spotřebitelům.
 1.4.4. Ukazatele výsledků a
 dopadů
 Upřesněte
 ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu
 sledovat.
 Dopady
 na životní prostředí: populace na úrovni Fmsy, snížení nadměrného
 rybolovu a pokrok v zavedení převoditelných rybolovných podílů.
 Hospodářské
 dopady: příjmy subjektů působících v odvětví rybolovu,
 HPH – hrubá přidaná hodnota, příjmy/příjmy kryjící režijní
 náklady a rozpětí čistého zisku.
 Sociální
 dopady: Zaměstnanost (pracovníci na plný úvazek – FTE) a mzda posádky na
 plný pracovní úvazek.
 1.5. Odůvodnění
 návrhu/podnětu
 1.5.1. Potřeby, které mají být
 uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
 SRP
 musí dosáhnout environmentální, hospodářské a sociální udržitelnosti, co
 se týče využívání rybolovných zdrojů. Tyto cíle jsou právně
 stejně důležité a žádného z nich nelze dosáhnout izolovaně.
 Posouzení dopadů provedené v souvislosti s reformou SRP nicméně
 potvrdilo, že bez výraznějšího zlepšení stavu populace zůstane
 hospodářská a sociální udržitelnost omezená.
 1.5.2. Přidaná hodnota ze
 zapojení EU
 Podle
 čl. 3 písm. d) SFEU má Unie výlučnou pravomoc v zachování
 biologických mořských zdrojů. Pokud jde o zbytek SRP, jsou podle
 čl. 4 odst. 2 písm. d) pravomoci Unie a členských států sdílené.
 Přidaná hodnota účasti Unie souvisí se skutečností, že SRP se
 týká využívání společné základny zdrojů.
 1.5.3. Závěry vyvozené z
 podobných zkušeností v minulosti
 Zelená
 kniha o reformě společné rybářské politiky[40] vyvodila
 závěr, že SRP nedosahuje svých hlavních cílů: populace ryb jsou
 loveny nadměrně, hospodářská situace částí loďstva je
 křehká navzdory vysokým úrovním dotací, pracovní místa v odvětví
 rybolovu jsou jen málo zajímavá a situace mnoha pobřežních
 společenství závislých na rybolovu je nejistá. Výsledky rozsáhlých konzultací,
 které následovaly po zveřejnění zelené knihy, tuto analýzu potvrdily[41].
 Hlavním
 problémem stávající SRP je nedostatek environmentální udržitelnosti v
 důsledku nadměrného rybolovu. Všechny ostatní problémy k němu
 přispívají. Nadměrná kapacita loďstev, odchylky od
 vědeckých doporučení při stanovení celkových přípustných
 odlovů a nedostatek přiřazení priorit cílům jsou
 hlavními hybnými silami nadměrného rybolovu. Zadruhé je problémem nízká hospodářská
 udržitelnost odvětví rybolovu. Mnoho loďstev je ztrátových a
 ohrožených vnějšími otřesy, jako je zvýšení cen paliva. Zatřetí
 má nedostatek sociální udržitelnosti vliv na odvětví rybolovu a oblasti
 závisející na rybolovu.
 1.5.4. Provázanost a možná synergie s
 dalšími finančními nástroji
 Cílem
 je dosáhnout využívání populace ryb na úrovni maximálního udržitelného výnosu
 stanoveného v Úmluvě Organizace spojených národů o mořském
 právu, který byl přijatý na Světovém summitu o udržitelném rozvoji v
 roce 2002 jako cíl, kterého se má dosáhnout pokud možno do roku 2015. Tento cíl
 umožní reformované SRP lépe dosáhnout lepšího stavu mořského
 prostředí v souladu s rámcovou směrnicí o strategii pro mořské
 prostředí[42].
 1.6. Doba trvání akce a
 finanční dopad
 ̈ Časově omezený návrh/podnět
 –
 ̈ Návrh/podnět v platnosti od
 –
 ̈ Finanční dopad od RRRR do RRRR
 ý Časově neomezený návrh/podnět
 –
 Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do
 RRRR,
 –
 poté plné fungování.
 1.7. Předpokládaný
 způsob řízení[43]
 ý Přímé centralizované řízení Komisí
 ̈ Nepřímé centralizované řízení ze strany následujících subjektů pověřených úkoly
 plnění rozpočtu:
 –
 ̈ výkonných agentur
 –
 ̈ subjektů zřízených Společenstvími[44]
 –
 ̈ vnitrostátních veřejnoprávních subjektů / subjektů
 pověřených výkonem veřejné služby
 – ̈ osob
 pověřených prováděním zvláštních opatření podle hlavy V
 Smlouvy o Evropské unii a označených v příslušném základním právním
 aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení
 ý Sdílené řízení
 s členskými státy
 ̈ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
 ̈ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte)
 Pokud vyberete více
 způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1. Pravidla pro sledování a
 podávání zpráv
 Upřesněte
 četnost a podmínky.
 2.2. Systém řízení a kontroly
 2.2.1. Zjištěná rizika
 2.2.2. Předpokládané metody kontroly
 2.3. Opatření k zamezení
 podvodů a nesrovnalostí
 Upřesněte
 stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
 NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1. Okruhy víceletého
 finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
 · Stávající rozpočtové linie výdajů
 V pořadí
 okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdajů || Příspěvek
 Číslo [název...............................................] || RP/NRP[45] || zemí ESVO[46] || kandidátských zemí[47] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 2 || 11 04 01 Užší dialog s rybářským odvětvím a se subjekty, kterých se rybářská politika týká || RP || NE || NE || NE || NE
 2 || 11 07 02 Podpora na řízení rybolovných zdrojů (zlepšení vědeckého poradenství) || RP || NE || NE || NE || NE
 2 || 11 08 01 Finanční příspěvky členským státům na výdaje v oblasti kontroly || RP || NE || NE || NE || NE
 2 || 11 08 02 Inspekce a dohled nad rybolovnými činnostmi ve vodách Unie a jinde || RP || NE || NE || NE || NE
 2 || 11.08.05.01. Agentura Společenství pro kontrolu rybolovu (CFCA) Dotace v rámci hlavy 1 a 2 || RP || NE || NE || NE || NE
 2 || 11.08.05.02. Agentura Společenství pro kontrolu rybolovu (CFCA) Dotace v rámci hlavy 3 || RP || NE || NE || NE || NE
 · Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje
 V pořadí okruhů víceletého finančního rámce
 a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdajů || Příspěvek
 Číslo [název...............................................] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 || [XX.YY.YY.YY.] || || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE
 3.2. Odhadovaný dopad na výdaje
 3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na
 výdaje
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce || 2 || Ochrana přírodních zdrojů a hospodaření s nimi
 GŘ: MARE || || || 2013[48] || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Rok N+4 || Rok N+5 || Rok N+6 || Rok N+7 || Rok N+8 || Rok N+9 || CELKEM
  Operační prostředky || || || || || || || || || || ||
 11 04 01 || Závazky || (1) || 6.400 || || || || || || || || || ||
 Platby || (2) || 5.950 || || || || || || || || || ||
 11 07 02 || Závazky || (1a) || 4.500 || || || || || || || || || ||
 Platby || (2a) || 3.500 || || || || || || || || || ||
 11 08 01 || Závazky || (1a) || 47.430 || || || || || || || || || ||
 Platby || (2a) || 25.200 || || || || || || || || || ||
 11 08 02 || Závazky || (1a) || 2.300 || || || || || || || || || ||
 Platby || (2a) || 2.300 || || || || || || || || || ||
 11.08.05.01 || Závazky || (1a) || 7.413 || || || || || || || || || ||
 Platby || (2a) || 7.413 || || || || || || || || || ||
 11.08.05.02 || Závazky || (1a) || 1.711 || || || || || || || || || ||
 Platby || (2a) || 2.711 || || || || || || || || || ||
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[49] || || || || || || || || || || ||
 || || (3) || || || || || || || || || || ||
 CELKEM prostředky pro GŘ MARE || Závazky || =1+1a +3 || 69.754 || || || || || || || || || ||
 Platby || =2+2a +3 || 47.074 || || || || || || || || || ||
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 69.754 || || || || || || || || || ||
 Platby || (5) || 47.074 || || || || || || || || || ||
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || || || || || || || || || || ||
 CELKEM prostředky z OKRUHU 2 víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 69.754 || || || || || || || || || ||
 Platby || =5+ 6 || 47.074 || || || || || || || || || ||
 Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů:
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 69.754 || || || || || || || || || ||
 Platby || (5) || 47.074 || || || || || || || || || ||
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || || || || || || || || || || ||
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 4 víceletého finančního rámce (referenční částka) || Závazky || =4+ 6 || || || || || || || || || || ||
 Platby || =5+ 6 || || || || || || || || || || ||
 Okruh víceletého finančního rámce || 5 || „Správní výdaje“
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 || || || 2013 || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Rok N+4 || Rok N+5 || Rok N+6 || Rok N+7 || Rok N+8 || Rok N+9 || CELKEM
 GŘ: ||
  Lidské zdroje || 9.404 || || || || || || || || || ||
  Ostatní správní výdaje 11 01 02 11 || 0.210 || || || || || || || || || ||
 GŘ CELKEM || Prostředky || 9.614 || || || || || || || || || ||
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 9.614 || || || || || || || || || ||
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 || || || Rok 2013[50] || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Rok N+4 || Rok N+5 || Rok N+6 || Rok N+7 || Rok N+8 || Rok N+9 || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 79.368 || || || || || || || || || ||
 Platby || 56.688 || || || || || || || || || ||
 3.2.2. Odhadovaný dopad na
 operační prostředky
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních
 prostředků
 –
 ý Návrh/podnět vyžaduje využití operačních
 prostředků, jak je vysvětleno dále:
 Prostředky na závazky v milionech EUR
 (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy ò || || || 2013 || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... zadat počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh [51]výstupu || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem
 SPECIFICKÝ CÍL č. 1[52]... || Zlepšit zapojení zúčastněných stran
 Plně funkční RPS || č. || 0.280 || 8 || 2.240 || || || || || || || || || || || || || ||
 Nové internetové stránky a aktualizace obsahu na internetových stránkách GŘ MARE. || č. || 0.040 || 5 || 0.200 || || || || || || || || || || || || || ||
 Výroba a distribuce časopisu „Fisheries and Aquaculture in Europe – Rybolov a chov ryb v Evropě" ve 23 jazycích (5 vydání za rok). || č. || 0.114 || 5 || 0.580 || || || || || || || || || || || || || ||
 Výroba a distribuce kvalitativních informačních materiálů pro sdělovací prostředky, širokou veřejnost a zúčastněné strany, včetně audiovizuálního materiálu. Komunikační kampaň k prioritním otázkám jako je reforma SRP. || č. || 0.310 || 6 || 1.860 || || || || || || || || || || || || || ||
 Výroba a distribuce mnohojazyčných publikací. || č. || 0.025 || 20 || 0.500 || || || || || || || || || || || || || ||
 Účast GŘ MARE na veletrzích. || č. || 0.200 || 1 || 0.200 || || || || || || || || || || || || || ||
 Pořádání Evropského námořního dne každý rok v květnu || č. || 0.400 || 1 || 0.400 || || || || || || || || || || || || || ||
 Konference a semináře o SRP a INP týkající se např. reformy SRP. || č. || 0.050 || 4 || 0.200 || || || || || || || || || || || || || ||
 Ostatní (propagační materiály, logo, uchovávání a šíření Úřadem pro úřední tisky). || č. || 0.110 || 2 || 0.220 || || || || || || || || || || || || || ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 || || 6.400 || || || || || || || || || || || || || ||
 SPECIFICKÝ CÍL č. 2... || Zajistit dostupnost vědeckého poradenství
 Podpora provádění rámce pro shromažďování údajů, zejména koordinováním a organizováním činností VTHVR, vedením příslušných internetových stránek a podpora vypracování zprávy o "Roční hospodářské výkonnosti rybářského loďstva Unie" v rámci správního ujednání Komisí a SVS. || Správní ujednání || 1.400 || 1 || 1.400 || || || || || || || || || || || || || ||
 Poskytování opakovaného poradenství o stavu populací spravovaných prostřednictvím nařízení o celkových přípustných odlovech (TAC) a kvótách a poskytování jednorázového poradenství, jako je hodnocení víceletých plánů nebo pravidel kontroly odlovu v rámci Memoranda o porozumění mezi Komisí a ICES. || Memorandum || 1.500 || 1 || 1.500 || || || || || || || || || || || || || ||
 Poskytování poradenství odborníky o populacích ryb v souvislosti s biologickými, technickými, hospodářskými a ekosystémovými otázkami v rámci zasedání VTHVR a jeho podskupin. || Počet zasedání || 0.024 || 25 || 0.6 || || || || || || || || || || || || || ||
 Vědecké poradenství a ostatní služby pro provádění společné rybářské politiky ve Středomoří. || || 1.0 || 2 || 1.0 || || || || || || || || || || || || || ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2 || || 4.500 || || || || || || || || || || || || || ||
 SPECIFICKÝ CÍL č. 3... || Modernizovat a posílit kontrolu v rámci Unie
 Informační systémy a analýza údajů. || || || Nevztahuje se na tento návrh. || 10.000 || || || || || || || || || || || || || ||
 Nástroje a prostředky umožňující sledovatelnost pro měření výkonu motoru. || || || 1600 || 8.000 || || || || || || || || || || || || || ||
 Pilotní projekty (včetně CCTV od roku 2011). || || || Nevztahuje se na tento návrh. || 2.000 || || || || || || || || || || || || || ||
 Automatická zařízení k určování polohy Systém sledování plavidel /Automatické systémy identifikace lodí (VMS/AIS). || || || 3000 || 3.800 || || || || || || || || || || || || || ||
 Elektronické lodní deníky na palubě plavidel. || || || 3300 || 7.400 || || || || || || || || || || || || || ||
 Modernizace Střediska pro sledování rybolovu (CMR). || || || 22 || 11.400 || || || || || || || || || || || || || ||
 Investice do kontrolních zařízení (např. hlídkových plavidel a letadel). || || || Nevztahuje se na tento návrh. || 3.700 || || || || || || || || || || || || || ||
 Školicí kurzy a výměnné programy pro kontrolory. || || || 30 || 0.600 || || || || || || || || || || || || || ||
 Semináře zaměřené na zvýšení povědomí o potřebě provádění pravidel SRP. || || || 5 || 0.530 || || || || || || || || || || || || || ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 3 || || 47.430 || || || || || || || || || || || || || ||
 SPECIFICKÝ CÍL č. 4... || Prověřit kontrolní a inspekční činnosti v členských státech
 Sledování kontrolních činností členskými státy -Mise za účelem kontroly uplatňování pravidel SRP - Vybavení inspektorů || || || 250 || 0.800 || || || || || || || || || || || || || ||
 Usnadnit provádění pravidel SRP - Zasedání odborné skupiny pro kontrolu rybolovu věnovaná otázkám souvisejícím s kontrolou rybolovu - Studie || || || 30 || 0.400 || || || || || || || || || || || || || ||
 IT hardware, software a podpora pro kontrolu (údaje, křížová kontrola údajů, uchovávání, přístup k databázím atd.) || || || Nevztahuje se na tento návrh. || 1.100 || || || || || || || || || || || || || ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 4 || || 2.300 || || || || || || || || || || || || || ||
 SPECIFICKÝ CÍL č. 5... || Přispět k lepší koordinaci kontrolních činností členských států prostřednictvím Agentury Společenství pro kontrolu rybolovu
 Zaměstnanci v činné službě || || || Nevztahuje se na tento návrh. || 5.634 || || || || || || || || || || || || || ||
 Ostatní výdaje spojené se zaměstnanci || || || Nevztahuje se na tento návrh. || 0.440 || || || || || || || || || || || || || ||
 Správní výdaje || || || Nevztahuje se na tento návrh. || 1.320 || || || || || || || || || || || || || ||
 Budování kapacity || || || Nevztahuje se na tento návrh. || 0.720 || || || || || || || || || || || || || ||
 Operační koordinace (zahrnuje plány společného nasazení) || || || Nevztahuje se na tento návrh. || 1.010 || || || || || || || || || || || || || ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 5 || || 9.124 || || || || || || || || || || || || || ||
 NÁKLADY CELKEM || || 69.754 || || || || || || || || || || || || || ||
 3.2.3. Odhadovaný dopad na
 prostředky správní povahy
 3.2.3.1. Shrnutí
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků
 –
 ý Návrh/podnět vyžaduje využití správních prostředků,
 jak je vysvětleno dále:
 v milionech EUR
 (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 || 2013 [53] || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... zadat počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 Lidské zdroje || 9.404 || || || || || || ||
 Ostatní správní výdaje || 0.210 || || || || || || ||
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 9.614 || || || || || || ||
 Mimo OKRUH 5 [54]víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 Lidské zdroje || || || || || || || ||
 Ostatní výdaje správní povahy || || || || || || || ||
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 CELKEM || 9.614 || || || || || || ||
 3.2.3.2. Odhadované potřeby v
 oblasti lidských zdrojů
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů
 –
 ý Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je
 vysvětleno dále:
 Odhad vyjádřete v celých číslech
 (nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo)
 || || 2013 || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... zadat počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) ||
 || 11 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 66 || || || || || ||
 || 11 01 01 02 (při delegacích) || 0 || || || || || ||
 || 11 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || 0 || || || || || ||
 || 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || 0 || || || || || ||
 ||  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[55] ||
 || 11 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) || 14 || || || || || ||
 || 11 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) || 0 || || || || || ||
 || 11 01 04 yy[56] || – v ústředí[57] || 0 || || || || || ||
 || – při delegacích || 0 || || || || || ||
 || 11 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) || 0 || || || || || ||
 || 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) || 0 || || || || || ||
 || Jiné rozpočtové linie (upřesněte) || 0 || || || || || ||
 || CELKEM || 80 || || || || || ||
 XX je oblast
 politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
 Potřeby v oblasti
 lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již
 vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
 přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z
 dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout
 v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová
 omezení.
 Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || řízení výše uvedených operačních prostředků a operativních činností v roce 2013
 Externí zaměstnanci || řízení výše uvedených operačních prostředků a operativních činností v roce 2013
 3.2.4. Soulad se stávajícím víceletým
 finančním rámcem
 –
 ý Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním
 rámcem.
 –
 ̈ Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
 finančního rámce.
 Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné
 rozpočtové linie a odpovídající částky.
 –
 ̈ Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje flexibility nebo
 změnu víceletého finančního rámce[58].
 Upřesněte potřebu, příslušné
 okruhy a rozpočtové linie a odpovídající částky.
 3.2.5. Příspěvky
 třetích stran
 –
 ý Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích
 stran.
 –
 ̈ Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího
 odhadu:
 prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3
 desetinná místa)
 || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... zadat počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt || || || || || || || ||
 Spolufinancované prostředky CELKEM || || || || || || || ||
 3.3. Odhadovaný dopad na
 příjmy
 –
 ý Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
 –
 ̈ Návrh/podnět má tento finanční dopad:
 –
 ̈ dopad na vlastní zdroje
 –
 ̈ dopad na různé příjmy
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém období || Dopad návrhu/podnětu[59]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit tolik sloupců, kolik je třeba podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Článek ............ || || || || || || || ||
 U účelově
 vázaných různých příjmů upřesněte dotčené
 výdajové rozpočtové linie.
 Upřesněte způsob výpočtu
 dopadu na příjmy.
 [1] KOM(2009)163 v konečném znění ze dne 22. dubna 2009.
 [2] Úř.
 věst. L 125, 27.4.1998, s. 1.
 [3] Úř.
 věst. L 17, 21.1.2000, s. 22.
 [4] Úř.
 věst. L 349, 31.12.2005, s. 1.
 [5] Úř.
 věst. L 223, 15.8.2006, s. 1.
 [6] Úř.
 věst. L 409, 30.12.2006, s. 11.
 [7] Úř.
 věst. L 60, 5.3.2008, s. 1.
 [8] Úř.
 věst. L 286, 29.10.2008, s. 1.
 [9] Úř.
 věst. L 343, 22.12.2009, s. 1.
 [10] Úř.
 věst. L 256, 3.8.2004, s. 17.
 [11] SEK(2010) 428 v konečném znění ze dne 16. dubna 2010.
 [12] Nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 o řízení intenzity
 rybolovu některých rybolovných oblastí a zdrojů Společenství,
 kterým se mění nařízení (ES) č. 2847/93 a zrušují nařízení
 (ES) č. 685/95 a (ES) č. 2027/95.
 [13] Nařízení Rady (ES) č. 1005/2008, kterým se zavádí systém
 Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného,
 nehlášeného a neregulovaného rybolovu, a nařízení Rady (ES)
 č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení
 kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel
 společné rybářské politiky, o změně nařízení (ES)
 č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004,
 (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES)
 č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007,
 (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES)
 č. 1300/2008 a (ES) č. 1342/2008 a o zrušení
 nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES)
 č. 1966/2006.
 [14] Úř.
 věst.
 [15] Úř.
 věst.
 [16] Úř.
 věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.
 [17] Úř.
 věst. L 179, 23.6.1998, s. 1.
 [18] Úř.
 věst. L 189, 3.7.1998, s. 14.
 [19] Úř.
 věst. L 177, 16.7.1996, s. 24.
 [20] Rozhodnutí COP X/2
 [21] Dokumenty
 EUCO 7/10 ze dne 26. března 2010.
 [22] KOM(2011)
 244.
 [23] Úř.
 Věst. L 164, 25.6.2008, s. 19.
 [24] Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému
 hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o integrované
 námořní politice pro Evropskou unii KOM(2007) 575 v konečném
 znění.
 [25] Úř.
 věst. C 105, 7.5.1981, s. 1.
 [26] Úř.
 věst. L 103, 25.4.1979, s. 1.
 [27] Úř.
 věst. L 206, 22.7.1992, s. 7.
 [28] Úř.
 věst. L 164, 25.6.2008, s. 19.
 [29] KOM(2009)
 162 v konečném znění.
 [30] KOM(2010)
 2020 v konečném znění.
 [31] Úř.
 věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.
 [32] Úř.
 věst. L 256, 3.8.2004, s. 17.
 [33] Úř.
 věst. L 60, 5.3.2008, s. 1.
 [34] Úř.
 věst. L 409, 30.12.2006, s. 11.
 [35] Úř.
 věst. L 274, 25.9.1986, s. 1.
 [36] Oblasti
 ICES (Mezinárodní rada pro průzkum moří) jsou vymezené v
 nařízení (ES) č. 218/2009.
 [37] Oblasti
 CECAF (středovýchodní Atlantik nebo hlavní rybolovná oblast FAO 34) jsou
 vymezené v nařízení (ES) č. 216/2009.
 [38] ABM:
 řízení podle činností (Activity-Based Management) – ABB: sestavování
 rozpočtu podle činností (Activity-Based Budgeting).
 [39] Uvedené v
 čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b) finančního nařízení.
 [40] KOM(2009)
 163 v konečném znění ze dne 22. dubna 2009.
 [41] Viz
 rovněž SEK(2010) 428 v konečném znění ze dne 16. dubna 2010
 Shrnutí konzultace o společné rybářské politice.
 [42] Směrnice
 Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008, kterou se
 stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské
 environmentální politiky.
 [43] Vysvětlení
 způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení
 jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 [44] Uvedené v
 článku 185 finančního nařízení.
 [45] RP =
 rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.
 [46] ESVO:
 Evropské sdružení volného obchodu.
 [47] Kandidátské
 země a případně potenciální kandidátské země západního
 Balkánu.
 [48] Rokem N se
 rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.
 [49] Technická
 a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů
 a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 [50] Rokem N se
 rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.
 [51] Výstupy se
 rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např. počet
 financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů
 silnic atd.).
 [52] Popsaný v
 části 1.4.2. „Specifické cíle ...“.
 [53] Rokem N se
 rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.
 [54] Technická
 a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů
 a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA”), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 [55] SZ =
 smluvní zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý
 odborník při delegaci; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní
 odborník.
 [56] Dílčí
 strop na externí pracovníky z operačních prostředků (bývalé
 linie „BA“).
 [57] V
 podstatě na strukturální fondy, Evropský zemědělský fond pro
 rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond.
 [58] Viz body
 19 a 24 interinstitucionální dohody.
 [59] Pokud jde
 o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést
 čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25% nákladů
 na výběr.