text:
 13.10.2016
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 276/9
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1810
 z dne 12. oktobra 2016
 o določanju odstotka sprejetja za izdajo izvoznih dovoljenj, o zavračanju zahtevkov za izvozna dovoljenja in začasni odložitvi vlaganja zahtevkov za izvozna dovoljenja za izvenkvotni sladkor
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),
 ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2) in zlasti člena 7e v povezavi s členom 9(1) Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 V skladu s točko (d) prvega pododstavka člena 139(1) Uredbe (EU) št. 1308/2013 je mogoče sladkor, katerega proizvodnja v tržnem letu presega kvoto iz člena 136 navedene uredbe, izvoziti le v okviru količinske omejitve, ki jo določi Komisija.
 (2)
 Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1713 (3) določa takšne količinske omejitve.
 (3)
 Količine sladkorja iz zahtevkov za izvozna dovoljenja presegajo količinsko omejitev iz Izvedbene uredbe (EU) 2016/1713. Odstotek sprejetja bi bilo zato treba določiti za količine, ki se uporabljajo od 3. do 7. oktobra 2016. Vse zahtevke za izvozna dovoljenja za sladkor, ki so bili vloženi po 7. oktobru 2016, bi bilo treba v skladu s tem zavrniti in začasno odložiti vlaganje zahtevkov za izvozna dovoljenja –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 1. Za izvenkvotni sladkor, za katerega so bili zahtevki vloženi od 3. do 7. oktobra 2016, se izdajo izvozna dovoljenja za količine iz zahtevkov, pomnožene z odstotkom sprejetja, ki znaša 33,246381 %.
 2. Zahtevki za izvozna dovoljenja za izvenkvotni sladkor, ki so bili predloženi 10., 11., 12., 13. in 14. oktobra 2016, se zavrnejo.
 3. Vlaganje zahtevkov za izvozna dovoljenja za izvenkvotni sladkor se začasno odloži za obdobje od 17. oktobra 2016 do 30. septembra 2017.
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 12. oktobra 2016
 Za Komisijo
 V imenu predsednika
 Jerzy PLEWA
 Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja
 (1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.
 (2) UL L 178, 1.7.2006, str. 24.
 (3) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1713 z dne 20. septembra 2016 o določitvi količinske omejitve za izvoz izvenkvotnega sladkorja in izvenkvotne izoglukoze do konca tržnega leta 2016/2017 (UL L 258, 24.9.2016, str. 8).


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 24.1.2017
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 18/45
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/111
 z dne 23. januarja 2017
 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),
 ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.
 (2)
 Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 23. januarja 2017
 Za Komisijo
 V imenu predsednika
 Jerzy PLEWA
 Generalni direktor
 Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja
 (1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.
 (2) UL L 157, 15.6.2011, str. 1.
 PRILOGA
 Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave
 (EUR/100 kg)
 Oznaka KN
 Oznaka tretje države (1)
 Standardna uvozna vrednost
 0702 00 00
 MA
 141,3
 TR
 157,8
 ZZ
 149,6
 0707 00 05
 EG
 250,3
 MA
 79,2
 TR
 205,3
 ZZ
 178,3
 0709 91 00
 EG
 168,8
 ZZ
 168,8
 0709 93 10
 MA
 317,4
 TR
 251,1
 ZZ
 284,3
 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28
 EG
 66,7
 MA
 57,1
 TN
 59,7
 TR
 78,5
 ZZ
 65,5
 0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00
 EG
 97,9
 IL
 155,2
 JM
 109,6
 MA
 65,8
 TR
 78,0
 ZZ
 101,3
 0805 22 00
 IL
 139,7
 MA
 76,2
 ZZ
 108,0
 0805 50 10
 AR
 92,5
 EG
 93,1
 TR
 88,1
 ZZ
 91,2
 0808 10 80
 US
 105,5
 ZZ
 105,5
 0808 30 90
 CN
 57,6
 TR
 151,9
 ZZ
 104,8
 (1) Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.


type: other

text:
⭐Basal kroppskännedom och psykomotorisk funktion hos personer med allvarlig psykisk sjukdom
 Basal kroppskännedom och psykomotorisk funktion hos personer med allvarlig psykisk sjukdom
 Download "Basal kroppskännedom och psykomotorisk funktion hos personer med allvarlig psykisk sjukdom"
 1 Basal kroppskännedom och psykomotorisk funktion hos personer med allvarlig psykisk sjukdom Lena Hedlund DOCTORAL DISSERTATION by due permission of the Department of Health Science, Division of Physiotherapy, Faculty of Medicine, Lund University, Sweden. To be defended at Health Science Centre, Baravägen 3, Lund on 28 th of February at Faculty opponent Professor Anne Söderlund, Mälardalens Högskola, Västerås 12 3 Basal kroppskännedom och psykomotorisk funktion hos personer med allvarlig psykisk sjukdom Lena Hedlund 34 Cover photo by Lena Hedlund Back cover photo by Claes Hedlund Lena Hedlund Department of Health Science, Division of Physiotherapy, Faculty of Medicine, Lund University, Lund, Sweden ISBN ISSN Printed in Sweden by Media-Tryck, Lund University Lund 2014 En del av Förpacknings- och Tidningsinsamlingen (FTI) 45 Till mina fysioterapikollegor som i tystnad tålmodigt guidar de vilsna till att hitta sig själva, sitt kroppsliga ursprung, sin rörelseglädje och drivkraft 56 Innehållsförteckning Publikationslista 9 Studieöversikt 11 Förkortningar 13 Introduktion 15 Avhandlingens struktur 16 Bakgrund 17 Allvarlig psykisk sjukdom diagnostik och funktionsperspektiv 17 Med upplevandet som utgångspunkt 19 First-rank och basic symptoms 19 Vårt självmedvetande med kroppen som utgångspunkt 20 Body Ownership och Agency 21 Body Scheme och Body Image 22 Avvikelser i självmedvetandet vid allvarlig psykisk sjukdom. 23 Affekter, bristande vitalitet och dysreglerat stresstillstånd. 24 Psykomotoriska svårigheter 26 Fysioterapi, rörelsekvalitet och kroppsmedvetande 28 Basal Kroppskännedom 31 Body Awareness Scale 35 Återhämtningsperspektiv 36 Sammanfattning 38 67 Artiklarna 39 Syften 39 Metod och deltagare 39 Design 39 Etik 42 Deltagare 42 Datainsamling 46 Instrument 47 Dataanalys 52 Resultat 55 Diskussion 67 Metod 67 Resultat 68 Sammanfattning 72 Konklusioner 74 Fortsatta studier 74 Summary in English 77 Tackord 83 Referenser 85 78 89 Publikationslista I. Hedlund L, Gyllensten AL, Hansson L. (2014). A psychometric study of the multidimensional fatigue inventory to assess fatigue in patients with schizophrenia spectrum disorders. Inlämnad till Community Mental Health Journal. II. III. IV. Hedlund L, Gyllensten AL, Waldegren T, Hansson L. (2014). The reliability and validity of Body Awareness Scale Movement Quality and Experience in persons with severe mental illness. Manus. Hedlund L, Gyllensten AL. (2010). The experience of basic body awareness therapy in patients with schizophrenia. Journal of Bodywork and Movement Therapies, 14, Hedlund L, Gyllensten AL. (2013). The physiotherapist s experience of basic body awareness therapy in patients with schizophrenia and schizophrenia spectrum disorders. Journal of Bodywork and Movement Therapies, 17, Journal of Bodywork and Movement Therapies har gett sitt medgivande till att artiklarna III och IV får tryckas om i avhandlingen. 910 1011 Studieöversikt Artikel Metod och antal deltagare Syfte Resultat I II Psykometrisk studie Test-retest n=93 Begreppsvaliditet n=79 Genomförbarhet n=53 Psykometrisk studie Interbedömarreliabilitet n=53 Samtidig validitet n=62 Undersöka test-retest reliabilitet, begreppsvaliditet och genomförbarhet av självskattningsinstrumentet Multidimensional Fatigue Inventory (MFI-20) för patienter med schizofreniforma psykoser. Undersöka interbedömarreliabilitet och samtidig validitet av fysioterapeutiska bedömningsinstrumentet BAS Rörelsekvalitet och Kroppsupplevelse (BAS MQ-E) för personer med allvarlig psykisk sjukdom Test-retest reliabiliteten och den interna konsistensen var tillfredställande. Analys av begreppsvaliditeten resulterade i en korrelation med Visuell Analog Skala för trötthet på.68 (tidpunkt 1) och.77 (tidpunkt 2). Ingen av frågorna i självskattningsformuläret uppfattades genomgående som svår att svara på. Interbedömarreliabiliteten var tillfredställande; sex variabler fick acceptabel reliabilitet, åtta variabler fick moderat reliabilitet och nio fick god reliabilitet. Samtidig validitet fanns med mjuka neurologiska tecken, framför allt subskalan kognitiva/perceptuella tecken vad gäller rörelsetestet och med fysisk trötthet och aspekter av alexitymi vad gäller frågeformuläret. III IV Kvalitativ metod, innehållsanalys, kvantitativ bearbetning n=8 Kvalitativ metod, latent och manifest innehållsanalys n=8 Beskriva patienters erfarenhet av behandling med basal kroppskännedom, med utgångspunkt i upplevda behandlingseffekter Beskriva fysioterapeuters erfarenheter av behandling med basal kroppskännedom för patienter med schizofreni Patienterna beskrev positiva upplevelser av behandlingen vilka kunde sammanfattas i fyra huvudkategorier: förbättrad affektreglering, ökat kroppsmedvetande, bättre självkänsla och en positiv påverkan på förmågan att kunna tänka. Fysioterapeuterna beskrev olika delar av behandlingsprocessen och tre teman i denna identifierades a) mötet, b) från upptäckt till förkroppsligande, c) från inre rum till yttre värld. 1112 1213 Förkortningar BAS = Body Awareness Scale BAS-H = Body Awareness Scale Health BAS MQ-E = Body Awareness Scale Movement Quality and Experience BBAT = Basic Body Awareness Therapy ICD-10= International Statistical Classification of Diseases and Related Health Problems ICF = International Classification of Functioning MFI-20 = Multidimensional Fatigue Inventory VAS = Visual Analog Scale NES-13 = Neurological Evaluation Scale TAS-20 = Toronto Alexithymia Scale DICS = Deficit in the identification of cenesthesic sensations CEI = Communicative-Expressive Impairment IDM = Interpersonal distance modulation AA = Adaptive Acceptance d2 = Test of Attention Mastery = Pearlin s Mastery Scale STAI = State-Trait Anxiety Inventory CITC = Corrected item-total correlation ANOVA = Analysis of Variance 1314 1415 Introduktion År 1985 disputerade Gertrud Roxendal med avhandlingen; Body awareness therapy and body awareness scale, treatment and evaluation in psychiatric physiotherapy (Roxendal, 1985). Den bidrog till en evidensbaserad plattform för fysioterapeuter inom psykiatrisk vård genom att introducera både en bedömningsmetod, Body Awareness Scale (BAS), och därtill utvärdera behandlingseffekter av Body Awareness Therapy för personer med schizofreni. Resultatet visade på att behandlingsgruppen fick en förbättrad rörelsefunktion, mindre ångest, gav bättre ögonkontakt och hade ett ökat intresse för sexualitet/sociala kontakter. De hade också mindre biverkningar av neuroleptika och bekymrade sig mindre för problemområden som de själva fick ange innan behandlingsperioden. Sex månader efter avslutad behandling hade patienterna med bättre rörelsefunktion mindre slutenvårdsbehandling. En grundläggande utgångspunkt i avhandlingen är sambandet mellan kropp och psyke. Roxendal hänvisar till Sigmund Freud och hans body-ego definition The body-ego is defined as the psychic representation of one's body and "self that is the central part of the ego, which consists of memories and conceptions about one's own body. Its main function is perception (Roxendal, 1985, s.7). Sedan dess har forskningen både kring schizofreni och kroppens betydelse för vårt självupplevande mångfaldigats och de senaste årtiondena alltmer belysts utifrån nyare kognitionsforskning (de Haan & Fuchs, 2010; Waters & Badcock, 2010). Möjligheterna att experimentellt och bildmässigt studera hjärnan har förbättrats vilket har lagt grunden för aktuell forskning om vårt självmedvetande och självmedvetandeavvikelser hos personer med allvarlig psykisk sjukdom (Hauser m.fl., 2011; Thakkar m.fl., 2011; Ferri m.fl., 2012; Serino m.fl., 2013). Fysioterapeuter inom psykiatrin har omfattande yrkeskunnande om sambanden mellan kropp och psyke; såväl fysiskt och fysiologiskt som psykologiskt och existentiellt (Biguet, Keskinen-Rosenqvist & Levy Berg, 2012; Bader-Johansson & Elmgren Frykberg, 2013; Hedlund & Olofsson 2013). Begrepp som embodiement och dess motsats disembodiement återfinns både inom fysioterapeutisk forskning och inom självmedvetandeforskning (Priebe & Röhricht, 2001; Thornquist, 2001; Legrand, 2006; Skjaerven m.fl. 2008; Gyllensten m.fl., 2010; de Haan & Fuchs, 2010; Ferri m.fl, 2012; Mehling m.fl., 2011). Begreppet utgår från det mest grundläggande existensvillkoret, att vi lever, upplever och verkar i världen via vår kropp. Avvikelser, 1516 brister i kroppslig förankring, leder till kropps- och självmedvetandestörningar (Hedlund & Olofsson, 2013). Denna avhandling har de nya forskningsrönen som utgångspunkt när författaren belyser fysioterapeutiska ansatser, sambandet mellan psyke och kroppslig upplevelse och funktion hos personer med allvarlig psykisk sjukdom utifrån kvalitativa studier av behandling med basal kroppskännedom, psykometriska studier av bedömningsinstrument för rörelsekvalitet, kroppsupplevande (Body Awareness Scale, Movement Quality and Experience) och bristen på vitalitet (Multidimensionel Fatigue Scale). Avhandlingens struktur Avhandlingen består av fyra delarbeten: två psykometriska studier och två kvalitativa studier som berör fysioterapeutisk bedömning och behandling av personer med allvarlig psykisk sjukdom. De presenteras i den turordning som speglar en klinisk kontext; initialt görs en bedömning av patientens besvär och svårigheter, därefter erbjuds en individbaserad insats, i detta fall bestående av basal kroppskännedomsbehandling. Kliniska erfarenheter, i kombination med patient- och fysioterapeutintervjuerna i studie III och IV, förde vidare till studie I, med fokus på trötthet och studie II, som fokuserar på psykomotoriska svårigheter, rörelsekvalitet och bland annat mjuka neurologiska tecken. De inledande teoretiska avsnitten berör olika aspekter som kan påverka vår rörelsefunktion, av relevans för personer med allvarlig psykisk sjukdom. Därefter följer ett avsnitt om fysioterapi med utgångspunkt i psykiatrisk fysioterapi, och beskrivning av basal kroppskännedom, Body Awareness Scale och några aspekter av återhämtning för patientgruppen. Avhandlingen ger ingen fördjupning i målgruppens traditionellt beskrivna kognitiva svårigheter, symtom/ funktionsbeskrivningar eller ingående beskrivningar av hjärnanatomiska eller funktionsmässiga avvikelser. Sedan förste januari 2014 har yrkesbenämningen på leg. sjukgymnast ändrats till leg. fysioterapeut. I texten används därför termen fysioterapeut och fysioterapi i dess olika böjningsformer. Centrala begrepp har fått behålla sin engelska terminologi, kursiv stil, eftersom det inte finns någon entydig svensk översättning alternativt förhållandevis lite information om begreppet det representerar på svenska. 1617 Bakgrund Allvarlig psykisk sjukdom diagnostik och funktionsperspektiv Det finns en rad olika psykiatriska sjukdomstillstånd av olika svårighetsgrader. Personer med psykossjukdomar och främst då de schizofreniforma psykoserna (ICD- 10, F20.0-F29.9) tillhör dem som har en allvarlig psykisk sjukdom. Psykisk sjukdom diagnostiseras utifrån en av två internationella diagnostiska system: International Statistical Classification of Diseases and Related Health Problems (ICD 10) (Socialstyrelsen, 2011) eller den nyutkomna Fifth Edition of the Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders (DSM-5) (American Psychiatric Association, 2013). ICD-10 används främst inom Europa. Världshälsoorganisationen (WHO) ansvarar för dess utformning och användning. Enligt DSM IV (den tidigare versionen av DSM V) krävs att en person, för att få diagnosen schizofreni, ska ha minst två av följande symtom under minst en månad: antingen vanföreställning, desorganiserat tal, hallucinationer eller påtagligt desorganiserat tal eller katatont beteende. Det ska även finnas en social eller yrkesmässig dysfunktion och kontinuerliga sjukdomstecken under minst 6 månader med minst en månads aktiva symtom enligt ovan (Svenska Psykiatriska Föreningen, 2009). Enligt ICD-10 ska det under åtminstone en månad funnits minst ett av symtomen: tankeeko, tankepåsättning, tankedetraktion eller tankeutsändning, vanföreställningar om kontroll och påverkan eller passivitet, rösthallucinationer av kommenterande eller diskuterande karaktär eller vanföreställningar av annan typ som är kulturellt opassande och totalt omöjliga (Svenska Psykiatriska Föreningen, 2009). Det finns en skillnad mellan diagnostik utifrån DSM-IV och ICD-10 och det gäller betoningen på tillståndets varaktighet innan diagnos kan ställas där DSM-IV kräver minst sex månaders kontinuerliga sjukdomstecken (Svenska Psykiatrisk Föreningen, 2009). Fysioterapeuter arbetar utifrån ett funktionsperspektiv och ett kliniskt resonerande (Thornquist, 2001). Diagnos ger inte tillräcklig med information som beskrivning av individens svårigheter eller hur dessa ska behandlas med fysioterapi. I stället utgår fysioterapeuter från fysioterapiprocessen, bestående av flera steg som innebär en fortlöpande dialog och utvärdering av problemdefinition och de fysioterapeutiska insatserna (Thornquist, 2001). International Classification of Functioning (ICF) 1718 (Klassifikation av funktionstillstånd, funktionshinder och hälsa, Svensk version av International Classification of Functioning, Disability and Health (ICF), Socialstyrelsen 2003) erbjuder ett sätt att beskriva individens specifika förutsättningar, svårigheter och resurser i en vardagskontext (Shaw & DeForge, 2012; Furze m.fl 2013). ICF klassificerar olika hälsorelaterade områden och bygger på två delar: en kroppslig funktions- och strukturnivå samt en aktivitets- och delaktighetsnivå. ICF föreslås som ett komplement till ICD-10 vid bedömning av sjukdom och ohälsa (Socialstyrelsen, 2003). Utöver de grundläggande kroppsliga andnings-, röst- och rörelsefunktionerna fokuserar fysioterapeuter på en rad olika psykiska funktioner, både övergripande och mer specifika i sitt bedömnings- och interventionsupplägg. Funktioner för erfarenhet av jaget och tid (erfarenhet av jaget, kroppsbild, upplevelse av tid, b142, b180) Psykomotoriska funktioner (psykomotorisk kontroll, psykomotoriska funktioners kvalitet, andra och ospecificerade psykomotoriska funktioner, b147) Psykisk funktion, att samordna sammansatta rörelser i följd (specifika psykiska funktioner vad avser att organisera och samordna sammansatta målinriktade rörelsefunktioner, b176) Perceptuella funktioner (auditiv perception, visuell perception, taktil perception, visuospatial perception, b156) Uppmärksamhetsfunktioner (att vidmakthålla uppmärksamheten, att skifta uppmärksamheten, delad uppmärksamhet, gemensam uppmärksamhet, b140) Orienteringsfunktioner (allmänna psykiska funktioner av att känna till och fastställa sin relation till sig själv, b114) Drifts- och energifunktioner (funktioner av energinivå, motivation, aptit, b130) Emotionella funktioner (emotionens lämplighet, reglering och omfattning: affekt såsom sorgsenhet, lycka, kärlek, rädsla, ilska, hat, spänning, ångest, glädje, sorg, emotionslabilitet och utslätning av affekt, b152) Psykiska språkfunktioner (att kunna verbalisera inre upplevelser, b167) Sömnfunktioner (funktioner av sömnmängd, insomning, sömnunderhåll, sömnkvalitet, b134) Eftersom inlärning och aktivering av kroppens rörelsefunktion inbegriper stora delar av vår kognition (Semin & Smith, 2002) så nås även andra funktioner såsom minnesfunktioner (implicit och arbetsminne), övergripande psykosocial funktion (kroppsspråk, icke verbal kommunikation), temperament och personlighetsfunktion 1819 (öppenhet, slutenhet) och blir då även föremål för den fysioterapeutiska behandlingen. Därtill tränas olika funktioner som ingår i aktivitet och delaktighet, inte minst de kommunikativa aspekterna: icke verbal kommunikation, kommunikativt samspel, mellanmänskliga relationer och förflyttningsaspekter (Socialstyrelsen, 2003). Med upplevandet som utgångspunkt First-rank och basic symptoms Som framkom ovan utgår idag diagnostiken av de schizofreniforma psykoserna från förekomsten av så kallade positiva symtom och negativa symtom. Diagnostik bygger både på observation, anamnes och personens beskrivningar av sina upplevelser (Bürgy, 2008; Szmukler, 2013). Förespråkare vill poängtera upplevelsedimensionerna vid schizofreni och vikten av att förstå psykoser ur ett fenomenologiskt, förstapersonsperspektiv, där avvikande självupplevelser ses som ett första tecken på ett psykotiskt sammanbrott (Sass & Parnas, 2003; Bürgy, 2008; Schultze-Lutter, 2009; Nelson, Thompson & Yung, 2012;). Till skillnad från de positiva och negativa symtomen så är dessa upplevelser mindre framträdande. Personer kan därför ha diffusa men avvikande upplevelser under en längre tid innan symtomatologin slutligen ökar och drabbar andra jagfunktioner så som motorisk funktion och kroppsupplevelse (Schultze-Lutter, 2009). En av de som tidigt beskrev de avvikande självupplevelserna var Kurt Schneider när han 1959 definierade first-rank symptoms, främst som ett sätt att differentiera schizofreni från övriga psykoser (Bürgy, 2008; Svenska Psykiatrisk Föreningen, 2009). First-rank symptoms består av att de egna tankarna, känslorna och beteenden upplevs som påverkade av en yttre kraft och en uppluckring av gränsen mellan det egna självet och andra (Waters & Badcock, 2010). Ett annat sätt att benämna de grundläggande uttrycken för psykotisk problematik och schizofreni är basic symptoms (de Haan & Fuchs, 2010), vilka beskrivs som störningar i motivation, känslor, tänkande, tal, kroppsupplevande, rörelsemönster, vegetativa funktioner och stresstolerans. De anses vara avvikelser i det mentala självet (Schultze-Lutter, 2009) och uttryck för depersonalisation (Maggini, Raballo & Salvatore, 2002). Begreppen, first-rank symptoms och basic symptoms, används delvis synonymt för att beskriva de mest grundläggande mönstren av avvikelser som i sin tur anses kunna förklara andra utmärkande svårigheter hos personer med schizofreniforma psykoser (Maggini & Raballo, 2004a). 1920 Vårt självmedvetande med kroppen som utgångspunkt Frågor om vårt medvetande om oss själva, som unika varelser, har genom århundraden intresserat filosofer och fenomenologiskt orienterad forskning. Framsteg inom artificiell intelligens och nya möjligheter att studera processer i hjärnan har alltmer engagerat forskare inom forskningsområden som neuro- och kognitionsvetenskap samt neuropsykologi (Chiong, 2011). Som ett uttryck för en splittring mellan kropp och själ, har de tidigare teorierna om kognition formulerats oberoende den kropp de var kopplade till (Roth & Lawness, 2002). I början av 1990-talet växer en annan inriktning fram, embodied cognition, utifrån experimentella studier, med en utgångspunkt i fenomenologiska studier av bland annat Meurleau- Ponty m.fl. och t.ex. kunskapsteoretikern Piaget (Chiong, 2011). Lakoff (2012) hävdar att de kroppsliga, sensomotoriska erfarenheterna vi har som barn lägger grunderna till vår språkutveckling via skapandet av metaforer och andra språkliga omskrivningar av kroppslig erfarenhet. Till exempel upplevelsen av att något/någon är fysiskt nära utvecklas sedermera till interpersonell närhet, som ett abstrakt begrepp. Förespråkarna inom embodied cognition menar att kognitionen, både struktur och innehåll utvecklas via vår fysiska interaktion med vår omgivning och andra människor (Roth & Lawness, 2002; Semin & Smith, 2002; Fernandino & Iacoboni, 2010), en så kallad bottom up modell (att perceptionen initierar/skapar kognitionen) till skillnad från top down modell (kognitiva konstruktioner påverkar perceptionen). Vissa författare ställer sig tveksamma till antingen eller modeller och föreslår förekomsten av både embodied (bottom-up) och disembodied (top-down) kognitivt samspel (Mahon & Caramazza, 2008; Taylor m.fl., 2010). Utifrån embodied cognition sammanlänkas kropp, psyke och omgivning och med denna utgångspunkt har självmedvetandeforskningens experimentella studier tagit fart (Roth & Lawness, 2002; van den Bos & Jeannerod, 2002). Studierna utgår från experiment på friska försökspersoner och personer med avvikelser i självmedvetandet, som till exempel personer med schizofreni eller neurologiska sjukdomar. Självmedvetandet antas bestå av flera olika mekanismer som både verkar självständigt men som även förstärker och överlappar varandra. De mest grundläggande nivåerna för vårt självmedvetande är de som utgår från en sensomotorisk kroppslig nivå, där perception och kognition integrativt formar den mest basala nivån av självmedvetande (Serino m.fl., 2013). Longo, Schüür, Krammers, Tsakiris, & Haggard, (2009) poängterar den ömsesidiga interaktionen, hur vår inre perception av vår kropp inverkar på upplevelsen av omvärlden och hur intryck från vår omgivning påverkar vårt självmedvetande. Detta samspel måste fungera för att självmedvetandet ska vara funktionellt (Longo m.fl., 2009). Därutöver finns även andra nivåer av kognitiva strukturer som bidrar till självmedvetandet, som personliga egenskaper, vår narrativa historia och våra viktigaste sociala kontakter (Lysaker, Buck & Roe, 2007; Waters & Badcock, 2010; Serino m.fl., 2013). 2021 Självmedvetandet utvecklas under de första levnadsåren. Den medfödda förmågan att kunna integrera sinnesintryck, så kallat multisensorisk integration, föreslås ha en särdeles viktig funktion för utvecklingen av ett sammanhållet själv (Postmes m.fl., 2013). Syn och proprioception (sinnesintryck från muskler, senor, leder och balansorganen) är centrala sinnen för utvecklandet av sensomotorisk funktion. Kring två års ålder kan barnet integrera olika självperspektiv. Första personperspektivet utgår från interoceptionen (sinnesintryck från kroppens inre organ) och tredje personperspektivet gör att barnet samtidigt kan se sig själv utifrån andras perspektiv. Denna förmåga utvecklas från 5 års ålder till en förståelse för att även andra personer besitter en subjektiv värld och med förmågan av att kunna förutse andras beteenden och reaktioner (Postmes m.fl., 2013). Multisensorisk integration kan inte verka fritt, alla intryck kan inte sammansmälta. Förmåga att kunna differentiera intrycken måste också utvecklas för att barnet ska kunna uppnå ett stabilt självmedvetande. Självgränserna uppnås via proprioception och känseln från huden ger barnet en känselyta gentemot omvärlden. De vestibulära (balanssystemet) sinnesintrycken avfyras mer eller mindre ständigt, men förhållandevis omärkligt. De vestibulära intrycken står för en viktig del av integreringen mellan balans, kropps- och omgivningsrelaterad information (Postmes m.fl., 2013). När den multisensoriska integrationen brister, i form av en perceptuel incoherence, uppstår även normalt sett förvirring, ofta övergående till dess att integrationen och de kognitiva processerna kompenserat för bristerna. Klarar individen inte av att kompensera bristerna så uppstår en rad olika diskrepanser mellan olika sinnesintryck med risk för patologiska förvrängningar så som vid schizofreni (Postmes m.fl., 2013). Body Ownership och Agency Body Ownership känslan av att kroppen tillhör det egna självet och Agency upplevelsen av att vara den som utför en handling, en aktör, är två upplevelsedimensioner som antas utgöra grunden till vårt självmedvetande (Roth & Lawness, 2002; Tsakiris, Prabhu & Haggard, 2006; Jeannerod J, 2009; Waters & Badcock, 2010). Body ownership bygger på informationen från våra sinnen, av information inifrån kroppen organ, huden, sensomotoriken och proprioceptionen som nödvändigtvis inte är knutet till aktivitet. Vår förmåga att kunna identifiera våra sinnesförnimmelser sker automatiskt och omedelbart, på en förreflekterad nivå (Waters & Badcock, 2010). Agency antas fungera både på en automatisk nivå, där våra handlingar snabbt identifieras, kontrolleras och anpassas till målet för handlingen, och på en medveten nivå som handlar om upplevelsen av avsikten, intentionen med handlingen och som kräver ett visst mått av medveten närvaro och förmåga till självobservation (Baars, Ramsøy & Laureys, 2003; Jeannerod, 2009; Lallart, Lallart, & Jouvent, 2009; Waters & Badcock, 2010). Denna intention kommer kroppsligen till uttryck via viljemässiga rörelser som både leder till en känsla av kontroll, 2122 ansträngning och uppnått mål enligt förväntan vilka alla förstärker känslan av ett själv (Jeannerod, 2009; Waters & Badcock, 2010). Vid rörelseaktivitet sker spridningen av efferenta (nervsignaler ut till kroppen) signaler till stora delar av kroppen och ger en förstärkt känsla av självmedvetande. Alla kroppsdelar som är inbegripna i rörelsen måste samköras för att vi ska kunna koordinera kroppen mot ett givet mål. Aktiva rörelser har visat sig vara en starkare förstärkare av body ownership, än beröring och passiva rörelser då de efferenta signalerna aktiverar ett större kroppsområde (van den Bos & Jeannerod, 2002). Vår förmåga till multisensorisk integration gör att vi kan uppfatta oss som en sammanhängande enhet trots att olika sinnen aktiveras olika vid olika tillfällen. Denna verkar sammanföra kroppens olika delar mot en stabil, bålcentrerad referensram, i kroppens mitt (Serino m.fl., 2013) och ger en medvetenhet om att vi är en sammanhållen enhet i det omkringliggande rummet (Vogeley & Fink, 2003). Studier har visat att personer med starkare upplevelse av body ownership är mindre känsliga för experimentella provokationer av självmedvetandet. Dessa personer är svårare att lura än andra (Serino m.fl., 2013). Vi har även en förmåga till intentionell bindning som gör att vi snabbt associerar vår intention till resultatet av intentionen som snabbare än det faktiska förloppet (Waters & Badcock, 2010). I en nyligen utkommen sammanställning av Serino m.fl. (2013) föreslås olika komponenter vara viktiga för det grundläggande självmedvetandet. Dessa är: a) body ownership, b) en självuppfattning som utgår från kroppens rumsliga position i omvärlden och c) ett förstapersonsperspektiv med förmåga till observation, ett betraktande på omgivningen. Body Scheme och Body Image Body image är den inre mentala bilden av vår upplevda kropp i form av dess storlek, form och unika karaktärsdrag. Body scheme är den sensomotoriska upplevelsen av kroppen, dess position och lokalisation i rummet i vila och i rörelse (Longo m.fl., 2009). Både body image och body scheme antas utgöra en del av body ownership och finns alltid som aktiva referenspunkter inom oss när vi är vakna. Enligt experimentella studier verkar body image även fungera som ett filter (top down), så att upplevelser som inte passar in i denna, i stället förläggs till omvärlden (Longo m.fl., 2009). Däremot, om en upplevelse passar in i kroppsbilden så sker en inkorporation av upplevelsen snarare än att kroppsbilden expanderar. Detta antas ha stor betydelse för vår avgränsning och våra relationer med andra människor. Vi expanderar inte vårt själv vid nära sociala kontakter utan införlivar upplevelsen, men med bibehållen identitet (Longo m.fl., 2009). Vi kan till exempel uppleva oss som lik någon annan genom att vi tillsammans utför kroppsrörelser parallellt, samtidigt som vi också kan avskilja oss genom att vi har en egen rörelserytm i relation till andra (Waters & Badcock, 2010). Hjärnans spegelneuron gör att vi kan känna in oss i andras upplevelser och förstå andras intentioner, både via emotionella uttryck som 2223 kroppsspråket och via rörelser och beteende (Centelles m.fl., 2011; Brozzoli m.fl., 2013). Utan en väletablerad och integrerad representation av kroppen som avskild enhet skulle en avgränsning mellan den egna kroppen och andras troligen blir svårare att upprätthålla. Avvikelser i självmedvetandet vid allvarlig psykisk sjukdom. Den experimentella forskningen utgår ifrån laboratorieexperiment som till exempel rubber hand illusion (Botvinck & Cohen, 1998), full body illusion (Lenggenhager m.fl., 2007), the body swap illusion (Petkova & Ehrsson, 2008) och out-of-body illusion (Ehrsson, 2007). Friska personer jämförs ofta med personer med schizofreniforma psykoser och fenomenologisk forskning sammanvävs med experimentell (Waters & Badcock, 2010; Hirjak m.fl., 2013). Än finns ingen entydig bild av hur avvikelserna i självmedvetandet uppstår, forskningsresultaten är inkonsekventa, ofta baserat på få deltagare med delvis oklara inklusionskriterier (Waters & Badcock, 2010). Utifrån komplexiteten, både i självmedvetandemekanismerna och till följd av heterogeniteten i psykossjukdomarna kan man tvivla på att det går att hitta entydiga förklaringsmekanismer eller om problem kan uppstå var som i självmedvetandeprocessen och som sedan därefter även negativt påverka andra delar av självmedvetandet (Kircher & Leube, 2003). Flera författare talar mer övergripande om att personer med schizofreni eller risk för att utveckla psykossjukdomar, har ett svagt och sårbart kroppsbaserat självmedvetande (Thakkar m.fl., 2011; Ferri m.fl., 2012; Nelson m.fl., 2012) och att den mer automatiserade nivån av antingen body ownership eller agency är störd (Bulot m.fl., 2007). Upplevelsen av body ownership kan till exempel vara för flexibel (Thakkar m.fl., 2011). Detta verkar leda till svårigheter för upplevelsen av agency, med kompensatoriska överskattanden eller underskattanden av samband mellan intention och handling. Förmågan att kunna förutsäga ett skeende, förväntan på en följdreaktion, kan till exempel vara för låg samtidigt som personer med schizofreni verkar binda ihop skeenden i en alltför stor utsträckning (Voss m.fl., 2010). Brister i den automatiska, förreflekterande nivån av agency och body ownership, anses även leda till svårigheter i att kunna uppfatta kroppen som hel men även till brister i självriktad omsorg och känslan av vitalitet (de Haan & Fuchs, 2010; Ferri m.fl., 2012). Studier har även visat att patienter med schizofreni har svårt för att skapa inre bilder av sina egna rörelser med påföljande svårigheter att upprätthålla känslan av intentionalitet (Ferri m.fl., 2012). Det kan betyda att patienter med schizofreni inte upplever sin kroppsliga grundstruktur med givna rörelsemöjligheter på samma sätt som vi andra (Ferri m.fl., 2012). Några av författarna avslutar sina artiklar med att spekulera om 23 Visa mer
 Psykiatriska problem och behandling av unga 1. Utgångspunkter i den barnpsykiatriska behandlingen 2. Behandling inom ungdomspsykiatrin 3. Mentaliseringsbegreppet 4. Depression/Ångest 5. Terapiformerna Läs mer - Psykoterapi; ordets etiologi; från latin psyko själ, terapi att behandla, att vårda.
 1 PSYKOTERAPI ALA PETRI - Psykoterapi; ordets etiologi; från latin psyko själ, terapi att behandla, att vårda. - Definition av psykoterapi: Psykoterapi är en behandlingsmetod väl förankrad i psykologisk Läs mer Autism en introduktion
 Autism en introduktion SvenOlof Dahlgren svenolof@huh.se Ulrika Långh ulrika.langh@sll.se DIAGNOSTIK Brytningstid: Två diagnostiska system ICD-10 (WHO:s) och DSM 5 (APA) som inte är matchade med varandra Läs mer KBT. Kognitiv Beteendeterapi.
 KBT Kognitiv Beteendeterapi. Inledning. KBT är en förkortning för kognitiv beteendeterapi, som är en psykoterapeutisk behandlingsmetod med rötterna i både kognitiv terapi och beteendeterapi. URSPRUNGLIGEN Läs mer Behandling av långvarig smärta
 Behandling av långvarig smärta Psykologiska behandlingsmetoder Marianne Kristiansson spec anestesiologi, spec smärtlindring, spec rättspsykiatri med dr, adj lektor inst klin neurovetenskap, KI chefsöverläkare Läs mer Psykiatriskt sjukdomsmönster hos flickor och pojkar
 Psykiatriskt sjukdomsmönster hos flickor och pojkar Helsingfors Universitet Kaffediskussion 16.1. 2008 Fredrik Almqvist Faktorer som påverkar barnets psykiska utveckling - bör beaktas Predisponerande Genetiska Läs mer Information om Inre Balans-terapi
 Information om Inre Balans-terapi Inre Balans-terapi är en enkel och effektiv metod för stresshantering och personlig utveckling. Under tre sessioner arbetar man direkt med det undermedvetna för att starta Läs mer Allmänt: Sammanfatta kort den bakgrundsinformation som insamlats vid bedömning av patienten inför behandling. Var koncis i beskrivningen!
 Fall: bakgrund, konceptualisering, behandlingsplan och utvärdering Utvecklad på Beck Institute for Cognitive Therapy and Research. www.beckinstitute.org Svensk översättning Skön&Zuber&Nowak I. Bakgrund Läs mer Välkommen till NPF och lösningsfokuserat förhållningssätt
 Välkommen till NPF och lösningsfokuserat förhållningssätt 12 mars 2015 www.attention-utbildning.se 1 Dagens agenda 9.30 10.45 Neuropsykiatriska funktionsnedsättningar från DSM-IV till DSM-5 Marie Adolfsson Läs mer Anvisningarna riktar sig främst till läkare och psykiatrisjuksköterskor inom sjukvården Dalarna. Version 2015-01-01
 LANDSTINGETS TANDVÅRDSSTÖD Anvisningar för psykiatrin Anvisningarna riktar sig främst till läkare och psykiatrisjuksköterskor inom sjukvården Dalarna. 2(8) Anvisningarna riktar sig främst till läkare och Läs mer Concentration Deficit Disorder Rusell A. Barkley 2014
 Concentration Deficit Disorder Rusell A. Barkley 2014 Sammanfattning av ett faktablad baserat på ett kapitel ur boken Attention Deficit Hyperactivity Disorder: A Handbook for Diagnosis and Treatment (4th Läs mer Åsa Kadowaki Leg läkare, specialist i psykiatri Leg KBT-psykoterapeut www.lakaremedgranser.org. Försäkringskassan Samordningsförbundet Umeå
 Att vara professionell i gränslandet mellan livets svårigheter och psykisk sjukdom- vilken kunskap krävs för det? Åsa Kadowaki Leg läkare, specialist i psykiatri Leg KBT-psykoterapeut www.lakaremedgranser.org Läs mer Förekomst av psykisk hälsa, psykisk ohälsa och psykiatriska tillstånd hos barn och unga. Christina Dalman christina.dalman@ki.se
 1 Förekomst av psykisk hälsa, psykisk ohälsa och psykiatriska tillstånd hos barn och unga Christina Dalman christina.dalman@ki.se 2 Begrepp Förekomst: nuläge, köns skillnader, trender, jämförelse med andra Läs mer Fråga 1: Diskutera för- och nackdelar med grupparbete i inlärningen i skolan.
 Psykologi 19.9.2011 Fråga 1: Diskutera för- och nackdelar med grupparbete i inlärningen i skolan. I svaret har skribenten behandlat både för- och nackdelar. Svaret är avgränsat till inlärning i skolan. Läs mer Psykiatrisk anamnes och tidigare behandlingar
 Fall: bakgrund, konceptualisering, behandlingsplan och utvärdering Fri omarbetning efter Beck Institute for Cognitive Therapy and Research. Svensk översättning Makower&Skön. Bearbetning Irena Makower. Läs mer Att vara medvetet närvarande. Helena Löwen-Åberg Leg. Sjukgymnast Specialist psykiatri/psykosomatik Steg 1-utbildning i KBT/Processhandledare
 Mindfulness Att vara medvetet närvarande Helena Löwen-Åberg Leg. Sjukgymnast Specialist psykiatri/psykosomatik Steg 1-utbildning i KBT/Processhandledare Fungera Göteborg AB www.fungera.info www.heka.nu Läs mer Kapitel 5 Affektiv kommunikation och empati
 Kapitel 5 Affektiv kommunikation och empati 1 Från enpersonsperspektiv till samspelsperspektiv De fyra första kapitlen i boken har handlat om emotioner hos den enskilda individen: om basaffekterna och Läs mer DIPLOMERAD GESTALTPRAKTIKER I ORGANISATION, ÅR 1, Personligt Ledarskap
 DIPLOMERAD GESTALTPRAKTIKER I ORGANISATION, ÅR 1, Personligt Ledarskap Att leda mig själv och andra utifrån den jag är - med gestaltmetodiken som grund 2014-09-25/CR Gestaltakademin i Skandinavien 2013 Läs mer Barn med ökad sårbarhet vuxnas ansvar - Om barn med ADHD
 Barn med ökad sårbarhet vuxnas ansvar - Om barn med ADHD Björn Kadesjö UPP-centrum, Socialstyrelsen, Stockholm och ö. l. Barnneuropsykiatri, Drottning Silvias barn- och ungdomssjukhus, Göteborg, Björn Läs mer Känslor och sårbarhet. Elin Valentin Leg psykolog www.inom.com
 Känslor och sårbarhet Elin Valentin Leg psykolog www.inom.com Emotionell instabilitet Impulsivitet Kraftig ångest Snabba svängningar i humör Ilskeproblematik Svårigheter i relationer Svårt att veta vem Läs mer ADHD och autism. Björn Kadesjö. Vad är ADHD? ADHD i olika åldrar 1/12 2004. Vad är ADHD? 1. ADHD i olika åldrar 1. Så vanligt är ADHD 2
 1/12 2004 ADHD och autism Björn Kadesjö Vad är ADHD? 1 ADHD i olika åldrar 1 Så vanligt är ADHD 2 Samtidiga problem 2 Orsaker till ADHD 3 Behandling 3 ADHD och autism 4 Vad är ADHD? ADHD (attention deficit/hyperactivity Läs mer Disposition introduktion i mindfulness
 Disposition introduktion i mindfulness Samhället NU och DÅ Stressfysiologi Kognitiva filter Vad händer i hjärnan Mindfulness verkningsmekanismer Forskning På gång Att träna mindfulness HärΝ Jägar och Läs mer Hur psykologi kan hjälpa vid långvarig smärta
 Hur psykologi kan hjälpa vid långvarig smärta Ida Flink, Sofia Bergbom & Steven J. Linton Är du en av de personer som lider av smärta i rygg, axlar eller nacke? Ryggsmärta är mycket vanligt men också mycket Läs mer 2012-03-18. Inledning
 Inledning Dokumentet bygger på de nationella riktlinjerna (Socialstyrelsen, 2007) och förtydligar hur socialtjänsten och hälso- och sjukvården i Piteå älvdal kan samarbeta och avgränsa sitt arbete kring Läs mer 2010-04-12 Sundsvall Gun-Inger Soleymanpur Gis Handledning & Utveckling
 Lyckas och må bra! Motivera dig själv till förändring Ditt minne påverkar hur du mår Parallellt tänkande, ta ett perspektiv i taget Vara i nuet och minska negativa tankar Skapa hållbara och effektiva lösningar Läs mer REHABKURSER. Välkomna till Active REHAB. Tel:031-919600. info@active-rehab.se
 REHABKURSER Välkomna till Active REHAB Tel:031-919600 Adress Göteborg: Järntorgsgatan 8 (Järnhälsans lokaler. Vån 3) Adress Landvetter: Milstensvägen 2 (Hälsans Hus lokaler) info@active-rehab.se Artrosskola Läs mer Neuropsykiatriska funktionsnedsättningar
 Neuropsykiatriska funktionsnedsättningar från DSM-IV till DSM-5 25 mars 2015 www.attention-utbildning.se 1 DSM 5 (Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders) En handbok för psykiatrin, som innehåller Läs mer Lindrig utvecklingsstörning
 Lindrig utvecklingsstörning Barnläkarveckan i Karlstad 2013-04-23 /Elisabeth Fernell Utvecklingsneurologiska enheten, Skaraborgs sjukhus i Mariestad och Gillbergcentrum, Sahlgrenska Akademin, Göteborgs Läs mer Sävsjöviks Förstärkta Familjehem
 Vi är ett mindre förstärkt familjevårdsföretag med säte i Borås. I vår verksamhet arbetar personal med lång, gedigen utbildning och erfarenhet inom missbruksvård och mänskligt beteende (konsulenter). Vi Läs mer ALLT OM SMÄRTA. www.almirall.com. Solutions with you in mind
 ALLT OM SMÄRTA www.almirall.com Solutions with you in mind VAD ÄR DET? Smärta beskrivs som en obehaglig sensorisk och känslomässig upplevelse som är förknippad med en skadlig stimulus. Hos personer som Läs mer Kan normer och attityder påverka vårt vardagliga beteende? Miljöhandlingar ur ett miljöpsykologiskt perspektiv.
 Kan normer och attityder påverka vårt vardagliga beteende? Miljöhandlingar ur ett miljöpsykologiskt perspektiv. 2008-12-02 Chris von Borgstede Psykologiska institutionen, EPU Göteborgs universitet 1 Dagens Läs mer PERSONLIGHETSSTÖRNINGAR OCH SVÅRARE PSYKIATRISKA TILLSTÅND. Lena Hedlund
 PERSONLIGHETSSTÖRNINGAR OCH SVÅRARE PSYKIATRISKA TILLSTÅND Lena Hedlund PSYKIATRISK DIAGNOSTIK ---------- Affektiva- och ångesttillstånd------------------------------------------------ ------------- Personlighetsstörningar------------------------------------ Läs mer NPF. Neuropsykiatriska funktionsnedsättningar.
 NPF Neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Personer med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar har många gånger svårt att få vardagen att fungera, vilket Läs mer Utbildning för psykologer i psykofarmakologi
 Utbildning för psykologer i psykofarmakologi Bakgrund Collskog Konferenser AB har under flera år arrangerat konferenser och fortbildningskurser för bl. a. psykologer. 2011 gavs en kurs i psykofarmakologi Läs mer Mindfulness i primärvårduppföljning
 Mindfulness i primärvårduppföljning av behandlingseffekter Karin Hulting, Leg.sjukgymn., MSc, specialisttjänst inom rehabiliteringsenheten Rörelse&Hälsa, Linköping Tommy Holmberg, MPH, projektsekreterare, Läs mer Själ & kropp. - levnadsvanor och psykisk hälsa
 Själ & kropp - levnadsvanor och psykisk hälsa Lästips från Sjukhusbiblioteken i Värmland 2014 Effekter av fysisk träning vid olika sjukdomstillstånd (2007) Av Ulla Svantesson m fl Motion är medicin! Så Läs mer Neurosensomotorik och kognition. Ögon- och hållningstränings påverkan på perception och koncentration
 Neurosensomotorik och kognition Ögon- och hållningstränings påverkan på perception och koncentration Kognitiv neurovetenskap Är läran om hur hjärnan möjliggör psykologiska fenomen eller mentala processer, Läs mer Socialstyrelsen, Nationella riktlinjer, 2010 SBU:s sammanfattning och slutsatser, 2005 Nordlund. (2004).Ångest om orsaker, uttryck och vägen bort
 Socialstyrelsen, Nationella riktlinjer, 2010 SBU:s sammanfattning och slutsatser, 2005 Nordlund. (2004).Ångest om orsaker, uttryck och vägen bort från den Ottosson & d`elia. (2008). Rädsla, oro, ångest Läs mer Varför stannar bussen när jag inte ska gå av?
 Varför stannar bussen när jag inte ska gå av? Autism Aspergers syndrom SvenOlof Dahlgren E-post: svenolof@huh.se 2012-02-28 1 Typisk utveckling Kognition Diagnos Perception Samtidigt förekommande funktionshinder Läs mer Vägledning vid bedömning av behörighet för särskilt arvode enligt 7 och 8 i förordning 1994:1120 om ersättning för fysioterapi
 Vägledning vid bedömning av behörighet för särskilt arvode enligt 7 och 8 i förordning 1994:1120 om ersättning för fysioterapi Inledning Avsikten med detta dokument är att det ska vara en vägledning vid Läs mer MINDFULNESS GUIDE TRAINING MANUAL KRISTINA LINDGREN
 MINDFULNESS GUIDE TRAINING MANUAL KRISTINA LINDGREN KRISTINA LINDGREN MINDFULNESS GUIDE TRAINING MANUAL MINDFUL PEOPLE i Mindful People Publishing www.mindfulpeople.se/pub Mindfulness Guide - Training Läs mer Bikash Acharya. Yoga-mindfulness. 12 lektioner steg för steg
 Bikash Acharya Yoga-mindfulness 12 lektioner steg för steg Innehåll 7 Förord 8 Inledning 10 Vad är yoga-mindfulness? 12 Andningens betydelse i vardagslivet 14 Meditation 16 Nyckel till yoga-mindfulnessövningar Läs mer Alla dessa. b o k. s t ä. v e r SLSO. om neuropsykiatriska problem och deras bemötande inom Psykiatrin Södra
 SLSO PP ss yy kk ii aa tt rr ii nn SS öö dd rr aa SLSO P ss yy kk ii aa tt rr ii n n S öö dd rr aa Alla dessa b o k s t ä v e r om neuropsykiatriska problem och deras bemötande inom Psykiatrin Södra I Läs mer UPPLÄGG. Moment 1 (13-14.15): Föredrag - Anknytningens A och O + Diskussion
 UPPLÄGG Moment 1 (13-14.15): Föredrag - Anknytningens A och O + Diskussion Moment 2 (14.45-16): Föredrag - Anknytning och beteendeproblem hos barn till mödrar med IF: Betydelsen av mödrarnas lyhördhet Läs mer 2. DIAGNOSTIK. Definition Diagnostiska system Problem och utveckling. 22.8.2011 Rasmus Isomaa
 2. DIAGNOSTIK Definition Diagnostiska system Problem och utveckling Definition: Med ätstörning avses en ihållande störning i ätbeteende, som påtagligt försämrar fysisk hälsa eller psykosocialt fungerande. Läs mer Burnout in parents of chronically ill children
 Burnout in parents of chronically ill children Caisa Lindström Kurator, med.lic. Barn- och ungdomskliniken, Universitetssjukhuset, Örebro 2013-04-25 Publicerade artiklar Att vara förälder till ett barn Läs mer ICF Klassifikation av funktionstillstånd, funktionshinder och hälsa. Preliminärt svenskt standardurval (Core-Set) för vuxna med diagnosen ADHD
 ICF Klassifikation av funktionstillstånd, funktionshinder och hälsa Preliminärt svenskt standardurval (Core-Set) för vuxna med diagnosen ADHD Förteckning av koder * Fetstilta koder: anger kod på nivå två Läs mer Barn med specialbehov. 4H Verksamhetsledardag, 25. mars, 2010 Psykolog Mikaela Särkilahti, Ord och Mening
 Barn med specialbehov 4H Verksamhetsledardag, 25. mars, 2010 Psykolog Mikaela Särkilahti, Ord och Mening Struktur 1. Barn med specialbehov vad är det? 2. Teori- Olika typer av specialbehov -Inlärningen Läs mer 2012-04-17. Några myter om psykisk ohälsa! VÅGA SÄGA JA TILL LIVET om att övervinna borderline" Myt: En psykiskt sjuk person kan inte jobba"
 VÅGA SÄGA JA TILL LIVET om att övervinna borderline Författare/Föreläsare, Attitydambassadör & Kursledare! Jouanita Törnström Surahammar, 18 April 2012! Några myter om psykisk ohälsa! Myt: En psykiskt Läs mer PSYKISK OHÄLSA HOS ÄLDRE
 SLSO P s y k i a t r i n S ö d r a PSYKISK OHÄLSA HOS ÄLDRE om psykiska problem hos äldre och dess bemötande inom Psykiatrin Södra layout/illustration: So I fo soifo@home.se Produktion: R L P 08-722 01 Läs mer Utvecklings- och bedömningsinstrument för fysioterapeutstuderande i verksamhetsförlagd utbildning MANUAL
 Akademin för hälsa, vård och välfärd Fysioterapeutprogrammet Utvecklings- och bedömningsinstrument för fysioterapeutstuderande i verksamhetsförlagd utbildning MANUAL Termin 4 VFU-period 1, 2 och 3 Termin Läs mer Vuxna med kognitiv funktionsnedsättning och psykisk sjukdom
 Vuxna med kognitiv funktionsnedsättning och psykisk sjukdom Lund 2013-06-03 Lena Nylander, överläkare, med dr Psykiatri Skåne lena.nylander@skane.se Lena Nylander 2013 1 Sårbarhet för psykisk sjukdom Vuxna Läs mer Mot en gemensam definition av systemiskt tänkande - i dag och inför framtiden.
 Mot en gemensam definition av systemiskt tänkande - i dag och inför framtiden. Det har nu gått ungefär 25 år sedan det blev möjligt att bli legitimerad psykoterapeut på familjeterapeutisk grund och då Läs mer Holistisk YogaTerapi i samband med bipolär sjukdom, depression, ångest och liknande, enligt Ulrica Gulz
 Holistisk YogaTerapi i samband med bipolär sjukdom, depression, ångest och liknande, enligt Ulrica Gulz sida 1 Holistisk YogaTerapi enligt Ulrica Gulz Vad menas med Holistisk Yogaterapi? HYT är en holistisk Läs mer Läkare, psykolog, arbetsterapeut, sekreterare... En rad yrkeskategorier samarbetar för att ge hallänning arna bästa tänkbara psy kiat risk vård.
 Läkare, psykolog, arbetsterapeut, sekreterare... En rad yrkeskategorier samarbetar för att ge hallänning arna bästa tänkbara psy kiat risk vård. De har många olika sorters kunskap och erfarenheter, vilket Läs mer Maria Bäck, Göteborg. Rörelserädsla. Ett hinder för lyckad hjärtrehabilitering?
 Kardiovaskulära Vårmötet XIVSvenska 25-27 april, 2012, Stockholm Maria Bäck, Göteborg Rörelserädsla Ett hinder för lyckad hjärtrehabilitering? Sahlgrenska Akademin, Institutionen för Medicin, Göteborgs Läs mer Pain, fatigue and fear-avoidance beliefs in relation to physical activity and body awareness in persons diagnosed with rheumatoid arthritis
 Pain, fatigue and fear-avoidance beliefs in relation to physical activity and body awareness in persons diagnosed with rheumatoid arthritis Helena Lööf Affilierad forskare vid Institutionen för klinisk Läs mer IMR-programmet. sjukdomshantering och återhämtning. 1 projektet Bättre psykosvård
 IMR-programmet sjukdomshantering och återhämtning 1 projektet Bättre psykosvård 2 Vad är IMR-programmet? IMR-programmet är ett utbildningsprogram för den som har en psykisk sjukdom. Genom att lära sig Läs mer # 8 ASPERGERS SYNDROM SUPPLEMENT. Amerikanska original som använts: III 18/2 2009 GENOMGRIPANDE STÖRNING I UTVECKLINGEN UNS
 # 8 Amerikanska original som använts: III 18/2 2009 ASPERGERS SYNDROM GENOMGRIPANDE STÖRNING I UTVECKLINGEN UNS SUPPLEMENT Intervjupersonens ID# och Initialer Datum för Intervjun Intervjuare Svensk översättning Läs mer Muskelvärk? Långvarig muskelsmärta vid arbete risker, uppkomst och åtgärder. Muskelvärk.indd 1 2004-12-02 09:19:25
 Muskelvärk? Långvarig muskelsmärta vid arbete risker, uppkomst och åtgärder 1 Muskelvärk.indd 1 2004-12-02 09:19:25 Långvarig muskelsmärta vid arbete risker, uppkomst och åtgärder Det finns ett antal olika Läs mer En sjöhäst är inte alltid en sjöhäst
 En sjöhäst är inte alltid en sjöhäst Skapa en tydliggörande kommunikativ miljö Anna Glenvik Astrid Emker 1 Delaktighet Vad betyder ordet delaktighet för dig Vilka faktorer påverkar delaktighet? Delaktighet Läs mer Anknytning. Malin Kan Överläkare Barn och Ungdomspsykiatriska kliniken
 Anknytning Malin Kan Överläkare Barn och Ungdomspsykiatriska kliniken John Bowlby (1907-1990) Arbetade efter första världskriget på ett elevhem för missanpassade, observerade: - Trasslig familjebakgrund Läs mer Selektiv mutism och dess behandling
 Selektiv mutism och dess behandling Selektiv mutism och dess behandling Första ärenden 1996 Barnorienterad familjeterapi (BOF) - den använda behandlingsmetoden utveckling och anpassning av metoden till Läs mer Teorier om Hälsa och Sjukdom. Alla vetenskaper kräver tydligt definierade begrepp som beskriver vetenskapens objekt och deras relationer.
 Teorier om Hälsa och Sjukdom Vetenskapsteoretisk bakgrund: Vetenskaperna innehåller alltid vissa grundantaganden 1) Teorier och lagar 2) Metafysik 3) Värderingar Alla vetenskaper kräver tydligt definierade Läs mer Ätstörningar vid fetma
 Ätstörningar vid fetma Diagnos och samsjuklighet 1 Diagnostik enligt DSM Diagnostic and Statistical Manual of mental disorders Deskriptiva kriterier Systematisk och pedagogisk Stöd för psykiatrisk diagnostik Läs mer Affektfokuserad psykoterapi i praktiken. www.affekta.se
 Affektfokuserad psykoterapi i praktiken www.affekta.se Freud Malan / Davanloo Rogers / Perls Intensive Short-Term Dynamic Psychotherapy (ISTDP) Patricia Coughlin Affect Phobia Therapy (APT) Leigh McCullough Läs mer HÄLSA och SJUKDOM i KULTURELLT PERSPEKTIV
 HÄLSA och SJUKDOM i KULTURELLT PERSPEKTIV 14 april 2015 Batja Håkansson Leg läk, fil kand International Health Care Services, Stockholm TRAUMA Många olika betydelser Grekiska: Sår, skada (ursprungligen Läs mer (O)Hälsan bland unga
 (O)Hälsan bland unga Missar vi något fundamentalt? Fredrik Söderqvist Med dr, Epidemiolog / Centrum för klinisk forskning Hur kommer det sig att så många går ut skolan med ofullständiga betyg neuropsykiatriska Läs mer ÖVERSIKT SCHEMATERAPI
 ÖVERSIKT SCHEMATERAPI Poul Perris Leg Läkare, Leg Psykoterapeut & Handledare Svenska Institutet för Kognitiv Psykoterapi www.cbti.se BAKGRUND TILL MODELLEN Vidareutveckling av kognitiv terapi vid behandling Läs mer Är kognitiv beteendeterapi något för dig?
 Målet med kognitiv psykoterapi är att lindra individens känslomässiga lidande via tankar, föreställningar, mentala bilder, principer eller kognitioner som kan resultera i plågsamma känslor och försämrad Läs mer Autism/Aspergers syndrom och unga rätt hjälp och stöd. Psykisk Ohälsa Barn 2013; Hannah Jakobsson, leg. psykolog
 Autism/Aspergers syndrom och unga rätt hjälp och stöd Psykisk Ohälsa Barn 2013; Hannah Jakobsson, leg. psykolog 10.45-11.25 Autism/Aspergers syndrom Vilka diagnoser ingår i autismspektrumet? Vilka kriterier Läs mer Kommunikation av sjukdom
 Kommunikation av sjukdom Hur sjukdom uppfattas och hur sjukroller uttrycks och kommuniceras är kulturberoende och varierar i tid och rum hur förklarar man sjukdom till vem vänder man sig när man är sjuk Läs mer Mentalisering Att leka med verkligheten
 Mentalisering Att leka med verkligheten Per Wallroth fil. dr, leg. psykolog leg. psykoterapeut, psykoanalytiker MBT-teamet Huddinge www.mbtsverige.se Observera! Åhörarkopior av de här PowerPointbilderna Läs mer Motion av Raymond Wigg och Helene Sigfridsson (MP) om resurser för att utveckla en hälsofrämjande psykiatri
 MOTION 2010-08-23 Motion av Raymond Wigg och Helene Sigfridsson (MP) om resurser för att utveckla en hälsofrämjande psykiatri I Sverige gör vi i allmänhet stor skillnad mellan psykisk och fysisk ohälsa. Läs mer Tidig upptäckt av AUTISM på BVC
 Tidig upptäckt av AUTISM på BVC Autism/Autismspektrumtillstånd(AST) Debuterar tidigt, redan under barnets första levnadsår och har stor inverkan på barnets utveckling. Förekomst ca 1% (ca 25-30 barn/år Läs mer Det är lättare att lura hjärnan än kroppen
 Det är lättare att lura hjärnan än kroppen Från mivida 2013-03-12 15:18 Susanne Wolmesjö vill ha mer rörelse i skolan. Men hon tänker inte i första hand på extra idrotts- eller friskvårdstimmar. Nej, hon Läs mer Vår hjälte. Översikt över Mentaliseringsbaserad terapi teori och praktik. Vad är mentalisering? Vad är mentalisering? Vad är mentalisering?
 Vår hjälte Översikt över Mentaliseringsbaserad terapi teori och praktik 2 Mentalisering = holding mind in mind. Mentalisering = att förstå att alla människor uppfattar verkligheten på sitt eget personliga Läs mer Mentaliseringsbaserad terapi (MBT)
 Mentaliseringsbaserad terapi (MBT) Leg psykolog Maria Wiwe och PTP-psykolog Lisa Herrman MBT-teamet 1 Observera! Åhörarkopior hittar du på www.mbtsverige.se 2 Kvällens schema Presentation Vad är mentalisering? Läs mer Missbrukspsykologi. En introduktion till ämnet. Claudia Fahlke, professor & leg psykolog
 Missbrukspsykologi En introduktion till ämnet Claudia Fahlke, professor & leg psykolog Psykologiska institutionen, Göteborgs universitet Beroendekliniken, Sahlgrenska universitetssjukhuset claudia.fahlke@psy.gu.se Läs mer Kvällens schema. Mentaliseringsbaserad terapi. MBT-teamet består nu av:
 Kvällens schema Mentaliseringsbaserad terapi Vad är borderline personlighetsstörning? Varför får man borderline personlighetsstörning? Vad är mentalisering? Vad är agentskap? Vad gör vi här? Vad kan man Läs mer Det sitter inte i viljan. Neuropsykiatriska funktionsnedsättningar och pedagogiska verktyg.
 Det sitter inte i viljan Neuropsykiatriska funktionsnedsättningar och pedagogiska verktyg. För att kunna stödja personer med neuropsykiatriska funktionshinder i vardag, studier och yrkesliv behöver vi Läs mer Små barn och trauma. Anna Norlén Verksamhetsledare Leg Psykolog Leg Psykoterapeut. anna.norlen@rb.se
 Små barn och trauma Anna Norlén Verksamhetsledare Leg Psykolog Leg Psykoterapeut anna.norlen@rb.se Rädda Barnens Centrum för barn och ungdomar i utsatta livssituationer 1 Trauma En extremt påfrestande Läs mer Apotekets råd om. Nedstämdhet och oro
 Apotekets råd om Nedstämdhet och oro Vi drabbas alla någon gång av nedstämdhet och oro. Nedstämdhet är en normal reaktion på tillfälliga på - frestningar, övergångsfaser i livet och svåra livssituationer. Läs mer Psykiatrisk komorbiditet, hur hitta detta? 10 november 2011 Barbro Thurfjell öl med dr barn och ungdomspsykiatri
 + Psykiatrisk komorbiditet, hur hitta detta? 10 november 2011 Barbro Thurfjell öl med dr barn och ungdomspsykiatri + Förekomst av psykisk störning hos barn och ungdomar DSM-IV kriterier 41% DSM-IV kriterier Läs mer meditation ÖVNINGSBOK
 meditation ÖVNINGSBOK Meditera en sinnlig väg till hälsobalans Innehåll Hur vi hittar inspiration till att träna och leva våra liv är ytterst individuellt. Några känner att de behöver stark fysisk utmaning, Läs mer Mindfulnessbaserad metodik vid stress och depression. Mindfulness?
 Mindfulnessbaserad metodik vid stress och depression ISM, Nätverket för behandling och prevention, 26/11-09 Henrik Kok Leg. sjukgymnast Leg. psykoterapeut med KBT-inriktning Naturligt Vis, www.naturligt-vis.se, Läs mer Vad är TEACCH? pedagogiskt perspektiv. Helene Tranquist. Bakgrund
 Vad är TEACCH? Helene Tranquist Jag kommer ofta i kontakt med personal i verksamheter för barn, ungdomar och vuxna med autism som säger att de arbetar med TEACCH metoden. Vad menar de med det? Jag kan Läs mer Psykologi 14.9.2009. 2. Vad avses med temperament? Hur borde föräldrar och lärare beakta barnets temperament?
 Psykologi 14.9.2009 1. Den positiva psykologins idé är att betona människans resurser och starka sidor snarare än hennes svagheter, brister och begränsningar. Vad kan den positiva psykologin bidra med Läs mer SCHEMA KURS FYPA45 HT14 Fysioterapi inom området mental hälsa och psykiatri Med reservation för ändringar!
 LUNDS UNIVERSITET Institutionen för hälsovetenskaper Fysioterapeutprogrammet Termin 4 Höstterminen 2014 Kursansvarig:, 2014-10-10 SCHEMA KURS FYPA45 HT14 Fysioterapi inom området mental hälsa och psykiatri Läs mer RF Elitidrott 2013. Elittränarkonferens 2013
 RF Elitidrott 2013 Elittränarkonferens 2013 Prestera i vardag och mästerskap Tankar, känslor och beteende Göran Kenttä & Karin Moesch Teknikern /Metoder Teknikerna: ACT, exponering, visualisering, avslappning, Läs mer Vad innebär det att ha Aspergers syndrom? Föreläsningen i Stockholm 2012-12- 10 Susanne Jessen Utbildningscenter Autism.
 Vad innebär det att ha Aspergers syndrom? Föreläsningen i Stockholm 2012-12- 10 Susanne Jessen Utbildningscenter Autism Målsättning Att öka förståelsen och kunskapen hos olika myndighetspersoner som möter Läs mer Minnet - begrepp och principer
 Minnet - begrepp och principer Ebbinghaus (1885)» nonsensstavelser» retention»test Två begreppsteorin för minnet» aktivitet»styrka bestämmer tillgängligheten hos ett minnesspår vid en viss tidpunkt bestämmer Läs mer ICF- Processtöd för specialiserad Psykiatri
 Preliminärt Internt utbildningsprogram 413 ICF- Processtöd för specialiserad Psykiatri DOKUMENTATION Arbetsmodellen, klassifikation, kodning och bedömning Teori och praktisk tillämpning SIP=Samordnade/individuella Läs mer En broschyr om Tvångssyndrom
 En broschyr om Tvångssyndrom Riksförbundet för Social och Mental Hälsa Förekomst Tvångssyndrom är en form av psykiska besvär som över 2 % av befolkningen har. Man talar därför om det som en folksjukdom. Läs mer ICF - KVÅ - ICHI. Dagens föreläsning. Vad pratar vi om? Nationellt fackspråk, vad är det?!! ICF / KVÅ / ICHI!
 ICF - KVÅ - ICHI Dagens föreläsning International Classification of Functioning, Disability and Health ICF - Klassifikation av funktiontillstånd, funktionshinder och hälsa Nationellt fackspråk, vad är Läs mer Martina Datavs Johansson Ann-Sofie Kardell. Utvärdering av KBT i grupp för personer med depression Vid psykiatrisk mottagning 2, allmänpsyk Uppsala
 Martina Datavs Johansson Ann-Sofie Kardell Utvärdering av KBT i grupp för personer med depression Vid psykiatrisk mottagning 2, allmänpsyk Uppsala BAKGRUND Vid psykiatrisk mottagning 2, (tidigare mottagningen Läs mer Emma Gran 2014. www.emmagran.se
 Original Play Emma Gran 2014 www.emmagran.se Emma Gran Utbildad i Original Play av grundaren Fred O. Donaldson, sedan 2006 Koreograf (Master of Arts) och danspedagog Arbetar med Original Play och Skapande Läs mer Neuropsykologisk utredning utifrån neuropsykiatrisk
 Vårdrutin 1 (9) Utgåva: 1 Godkänd av: Gunnel Alexandersson Verksamhetschef 2010-01-31 2011-01-31 Utarbetad av: Irene Westlund, Per-Nicklas Olofsson, Joakim Hedbrant, Gunilla Bertilsson Revisionsansvarig: Läs mer Hälsoträdgård i Malmö
 Hälsoträdgård i Malmö Grönt är skönt Forskning, både internationell och på närmare håll från SLU i Alnarp, visar att regelbunden vistelse och aktivet i grön miljö förbättrar både vårt fysiska och psykiska Läs mer Samband mellan arbete och hälsa
 Samband mellan arbete och hälsa Lisbeth Slunga Järvholm, överläkare, docent Arbets- och miljömedicin Arbets- och beteendemedicinskt centrum, NUS, VLL Institutionen för folkhälsa och klinisk medicin, Umeå Läs mer 2017 © DocPlayer.se Sekretesspolicy | Användarvillkor | Kontakta oss