text:
 7.9.2013
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 240/1
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) No 861/2013 НА СЪВЕТА
 от 2 септември 2013 година
 за налагане на окончателно изравнително мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия
 СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕО) No 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) (по-долу „основният регламент“), и по-специално член 15 от него,
 като взе предвид предложението на Европейската комисия (по-долу „Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
 като има предвид, че:
 1. ПРОЦЕДУРА
 1.1. Временни мерки
 (1)
 С Регламент (ЕС) No 419/2013 (2) (по-долу „регламентът за временните мерки“) Комисията наложи временно изравнително мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия.
 (2)
 Разследването бе започнато, след като на 28 юни 2012 г. Европейската конфедерация на производителите на желязо и стомана (Eurofer) (по-долу „жалбоподателят“) подаде жалба от името на производители от Съюза, които съставляват над 50 % от цялото производство на Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани.
 (3)
 Вследствие на паралелно проведеното антидъмпингово разследване, с Регламент (ЕС) No 418/2013 (3) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия.
 1.2. Страни, засегнати от разследването
 (4)
 На предварителния етап от разследването бе направена извадка на индийските производители износители, производителите в Съюза и несвързаните вносители. Въпреки това, тъй като двама от избраните за извадката вносители не отговориха на въпросника, не бе възможно да бъде завършена извадката на вносителите. Цялата налична информация, която се отнася до оказалите съдействие вносители, бе използвана, за да се стигне до окончателни заключения, по-специално по отношение на интереса на Съюза.
 (5)
 Седем индийски производители износители извън извадката поискаха индивидуално разследване. Двама от тях изпратиха отговори на въпросника. Петима не отговориха на въпросника. Единият от двамата отговорили оттегли своето искане за индивидуално разследване. В резултат на това Комисията разгледа искането на един индийски производител износител, който не беше включен в извадката:
 —
 KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).
 (6)
 С изключение на посоченото по-горе съображения 5, 6, 7, 8, 10, 11, 12 и 14 от регламента за временните мерки се потвърждават.
 1.3. Разследван период и разглеждан период
 (7)
 Както беше посочено в съображение 20 от регламента за временните мерки, разследването относно субсидирането и вредата обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („разследвания период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 март 2012 г. („разглеждания период“).
 1.4. Последваща процедура
 (8)
 След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни изравнителни мерки (по-долу „разгласяването във връзка с временните мерки“), няколко заинтересовани страни, а именно двама производители износители, жалбоподателят и 11 ползватели, представиха коментари. На страните, които поискаха изслушване, бе предоставена такава възможност. Комисията продължи да издирва информацията, която смяташе за необходима за изготвянето на окончателните констатации. Всички получени коментари бяха надлежно разгледани и взети предвид, когато бе целесъобразно.
 (9)
 Комисията уведоми всички заинтересовани страни за съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да препоръча налагането на окончателно изравнително мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временно мито („разгласяването във връзка с окончателните мерки“). На страните беше определен срок, в който да представят своите коментари по разгласяването във връзка с окончателните мерки. Всички получени коментари бяха надлежно разгледани и взети предвид, когато бе целесъобразно.
 2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
 (10)
 Както е посочено в съображение 21 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт се определя като телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
 i)
 2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром;
 ii)
 по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
 класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
 (11)
 Някои ползватели изразиха загриженост относно очевидната липса на разграничение между различните видове на разглеждания продукт и подобния продукт, защото съществува широк продуктов микс сред всички видове на продукта. Налице е особена загриженост по отношение на това как при разследването би могло да бъде гарантирано обективно сравнение между всички видове. Както при повечето разследвания, определението на разглеждания продукт обхваща голямо разнообразие от видове продукти, които имат същите или сходни основни физически, технически и химически характеристики. Фактът, че тези характеристики може да варират при различните видове продукти, действително може да доведе до обхващането на широка гама от видове продукти при разследване. Такъв е случаят при настоящото разследване. Комисията взе под внимание разликите между видовете продукти и гарантира обективно сравнение. За всеки вид продукт, произвеждан и продаван от индийските производители износители, и за всеки вид продукт, произвеждан и продаван от индустрията на Съюза, бе определен уникален контролен номер на продукта (КНП). Номерът зависи от основните характеристики на продукта, в този случай класа на стоманата, якостта на опън, покритието, повърхността, диаметъра и формата. Следователно видовете жици, изнасяни за Съюза, бяха сравнени въз основа на КНП с продуктите, произвеждани и продавани от индустрията на Съюза, които имат същите или сходни характеристики. Всички тези видове попадат в определението на разглеждания продукт и на подобния продукт в известието за започване (4) и в регламента за временните мерки.
 (12)
 Една от страните повтори твърдението си, че т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта са различни и не са взаимозаменяеми с другите видове на разглеждания продукт. Поради това според нея те следва да бъдат изключени от определението на продукта. Съгласно съдебната практика, за да се определи дали продуктите са подобни, така че да представляват част от същия продукт, следва да се прецени дали те имат еднакви технически и физически характеристики и приложения като продуктите, една и съща основна крайна употреба и едно и също съотношение цена — качество. В тази връзка взаимозаменяемостта и конкуренцията между тези продукти също трябва да бъдат оценени (5). При разследването бе установено, че „високотехнологичните“ видове продукти, посочени от страната, имат същите основни физически, химически и технически характеристики като останалите продукти, предмет на разследването. Те са жици, изработени от неръждаема стомана. Представляват полуготов стоманен продукт (който в повечето случаи следва да бъде подложен на допълнителна преработка с оглед на производството на широка гама от готови продукти), а производственият процес е подобен, при използване на подобни машини, така че производителите да може да преминават от производството на едни варианти на продукта към производството на други видове на продукта според нуждите. Поради това, въпреки че различните видове жици не са пряко взаимозаменяеми и не се конкурират пряко, производителите се конкурират за договори, обхващащи много видове телове от неръждаеми стомани. Освен това тези видове на продукта се произвеждат и продават както от индустрията на Съюза, така и от индийските производители износители, които използват подобни методи на производство. Следователно твърдението не може да бъде прието.
 (13)
 В отговор на разгласяването във връзка с окончателните мерки една от страните заяви, че анализът, извършен от Комисията, за да се установи дали т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта трябва да бъдат включени в разследването, е недостатъчен. Този довод се отхвърля. Разследването установи, че високотехнологичният вид на продукта попада в определението на продукта, както е посочено в съображение 12 по-горе. Страната погрешно приема, че всички критерии, посочени в съдебната практика, трябва да бъдат изпълнени едновременно; това не е така. Според съдебната практика Комисията се ползва с широка свобода на преценка при определянето на продуктовия обхват (6) и трябва да основава тази оценка на набора от критерии, изготвени от Съда на Европейския съюз. Често, както и в настоящия случай, някои критерии могат да сочат в една посока, а други — в друга; в такъв случай Комисията трябва да направи обща оценка, както е направила в настоящия случай. Поради това тази заинтересована страна погрешно приема, че всички характеристики на видовете продукти трябва да са еднакви, за да може те да попадат в рамките на едно и също определение на продукта.
 (14)
 Някои ползватели заявиха, че т.нар. жици от неръждаема стомана „серии 200“ следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. В частност те изтъкнаха, че този вид почти не се произвежда от индустрията на Съюза. Това твърдение обаче е неоснователно. На първо място, фактът, че определен вид продукт не се произвежда от индустрията на Съюза, не е достатъчно основание за неговото изключване от обхвата на разследването, когато производственият процес е такъв, че производителите от Съюза биха могли да започнат производство на въпросния вид продукт. Второ, както и за т.нар. „високотехнологични“ жици (вж. съображение 12), беше установено, че тези видове на разглеждания продукт имат основни физически, химически и технически характеристики, които са еднакви или подобни с тези на други видове на подобния продукт, произвеждан и продаван от индустрията на Съюза. Следователно твърдението не може да бъде прието.
 (15)
 Освен това тези ползватели заявиха, че валцдратът трябва да бъдe включен в определението на разглеждания продукт. Валцдратът е суровина, използвана за производството на разглеждания продукт, но също така може да се използва и за производството на различни продукти, като скрепителни елементи и пирони. Следователно за разлика от продукта, предмет на разследването, той не представлява завършен стоманен продукт. Чрез производствения процес на студено формуване валцдратът, наред с други продукти, може да бъде трансформиран в разглеждания продукт или в подобния продукт. Въз основа на това валцдратът не може да бъде включен в обхвата на продукта по смисъла на основния регламент.
 (16)
 Въз основа на посоченото по-горе определението на разглеждания продукт и на подобния продукт в съображения 21 — 24 от регламента за временните мерки се потвърждава.
 3. СУБСИДИРАНЕ
 3.1. Въведение
 (17)
 В съображение 25 от временния регламент са посочени схемите, за които се твърди, че включват предоставянето на субсидии, които подлежат на изравнителни мерки, а именно:
 а)
 схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, „DEPBS“);
 б)
 схема за възстановяване на мита (Duty Drawback Scheme, „DDS“);
 в)
 схема за предварителни разрешения (Advance Authorisation Scheme, „AAS“);
 г)
 схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (Export Promotion Capital Goods Scheme, „EPCGS“);
 д)
 схема за експортно кредитиране (Export Credit Scheme, „ECS“);
 е)
 схема за фокусиране върху пазара (Focus Market Schemе, „FMS“)
 ж)
 специални икономически зони/експортно ориентирани единици (Special Economic Zones/Export Oriented Units, „SEZ/ЕОU“).
 (18)
 Индустрията на Съюза заяви, че Комисията е пропуснала да вземе предвид някои схеми за субсидиране, по-специално регионални схеми за субсидиране, като вследствие на това изрази становището, че субсидиите, за които е установено, че са били получавани от индийските производители, са оценени на по-ниска стойност от действителната. Това твърдение е неоснователно. Комисията провери всички национални и местни схеми за субсидиране, описани в жалбата. Въпреки това Комисията установи, че по време на РП включените в извадката производители износители са получавали субсидии само по схемите, изброени в съображение 14 по-горе.
 (19)
 Индустрията на Съюза също така изтъкна, че тъй като в хода на успоредното антидъмпингово разследване бе установено, че данните, предоставени от включените в извадката индийски производители, са недостоверни и бе приложен член 18 от Регламент (ЕО) No 1225/2009 на Съвета (7), член 28 от основния регламент също е следвало да бъде приложен в рамките на настоящото разследване. Въпреки това член 28 от основния регламент се прилага само ако са изпълнени предвидените в него условия, което не е така по отношение на информацията, предоставена от включените в извадката индийски производители. Следователно твърдението не може да бъде прието.
 (20)
 Разследването показа, че DEPBS, DDS и AAS са част от един механизъм за субсидиране, който е механизъм за възстановяване на мита. Индия използва различни варианти на този механизъм в продължение на дълъг период от време, като често е изменяла отделните подкатегории на механизма. Разследването показа, че е уместно тези подкатегории на механизма да се анализират заедно, тъй като обикновено се налага износителите да избират между тях (те се изключват взаимно), а случай че някоя от подкатегориите бъде прекратена — да преминават към друга.
 (21)
 Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 25 — 28 от регламента за временните мерки се потвърждава.
 3.2. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (DEPBS)
 (22)
 Един от включените в извадката индийски производители износители заяви, че DEPBS не следва да се счита за подлежаща на изравняване субсидия, тъй като целта на тази схема е да се компенсират митата върху вноса. Също така беше изказано твърдението, че по отношение на продукта, предмет на разследването, не съществува никакво вътрешно производство на суровини, поради което се налага разумното предположение, че всички внесени стоки са били облагани със ставка от 5 % и че таванът, установен от правителството на Индия, гарантира, че няма свръхкомпенсации. Както е пояснено в съображение 38 от регламента за временните мерки, тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално износител, който се ползва от DEPBS, не е длъжен действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действителната стойност на вложените суровини. На последно място, даден износител може да бъде допуснат до участие в DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини.
 Правителството на Индия не е успяло да създаде система, която да свързва размера на митото, от което са освободени внасяните суровини, с тяхното влагане в изнасяните продукти. От своя страна дружествата, които са се възползвали от тази схема, също така не разполагат с механизъм, за да докажат, че не са получили каквото и да било прекомерно освобождаване. Освен това, що се отнася до твърдяната от дружеството липса на свръхкомпенсация в конкретния случай, то не успя да докаже твърдението си и би могло например да се е възползвало от компенсации за други вносни стоки или за вносни суровини, без те да са използвани за производството на разглеждания продукт. Също така трябва да се отбележи, че твърдението, че не съществува вътрешно производство на суровини, е неправилно, тъй като поне едно от разследваните дружества е произвеждало суровини на вътрешния пазар, докато другите две разследвани дружества са купували от национален производител, а не от вносител на вътрешния пазар. Следователно тези доводи не могат да бъдат приети.
 (23)
 Една страна твърди, че при продажбата на лиценза за DEPBS действителната продажна цена е била под стойността на лиценза и поради това подлежащата на изравняване полза е била по-ниска от установената при временното разследване. Ползата в рамките на тази схема обаче е изчислена въз основа на сумата на предоставения в лиценза кредит, независимо от това дали лицензът е използван за компенсиране на митата върху вноса, или в действителност е бил продаден. Всяка продажба на лиценз на цена под номиналната му стойност е чисто търговско решение, което не влияе на размера на ползата, получена по тази схема. Следователно този довод не може да се приеме.
 (24)
 Правителството на Индия заяви, че DEPBS е била оттеглена през РП и следователно не подлежи на изравнителни мерки. Освен това то заяви, че тъй като програмата за възстановяване на мита не е приемник на DEPBS, последната не може да бъде предмет на изравнителни мерки. Действително DEPBS е изтекла на 30 септември 2011 г., по време на РП. Въпреки това субсидирането е продължило. Бе установено, че като алтернатива на DEPBS износителите получават ползи по AAS и особено по DDS. Както е описано в съображения 42 — 44 от регламента за временните мерки, AAS и DDS бяха коригирани, за да се осигури плавен преход от DEPBS. Освен това естеството на ползите по трите схеми, т.е. пропуснатите приходи под формата на освобождаване от мита, е напълно еднакво. По този начин дружествата могат да избират коя схема да използват за компенсиране на митата. Поради това, въпреки че DEPBS е престанала да съществува в средата на РП, субсидиите, отпуснати от правителството на Индия през РП, следва да бъдат предмет на изравнителни мерки, тъй като общата система от ползи е продължила да съществува, като поради причините, посочени в съображение 20 по-горе, всички схеми за възстановяване на мита образуват един механизъм за субсидиране с различни, често променящи се подкатегории. Поради това посоченият довод не може да бъде приет.
 (25)
 В своя отговор на разгласяването във връзка с окончателните мерки правителството на Индия отново изтъкна своите доводи относно прекратяването на DEPBS след разгласяването във връзка с окончателните мерки. Тъй като обаче не бяха представени нови доводи, които да доведат до промяна на заключението по отношение на замяната на субсидирането по прекратената DEPBS с коригираната DDS, този довод не може да бъде приет.
 (26)
 Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 29 — 47 от регламента за временните мерки се потвърждава.
 (27)
 Освен това бе установено, че индийският производител износител KEI е използвал DEPBS през РП. Ставката на субсидията е била 0,50 %.
 3.3. Схема за възстановяване на мита (DDS)
 (28)
 Правителството на Индия заяви, че DDS не следва да се счита за подлежаща на изравняване субсидия, тъй като целта на тази схема е да се компенсират митата върху вноса и акцизите, платени за суровините. Както е пояснено в съображения 58 — 60 от регламента за временните мерки, тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. По-специално не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Освен това даден износител има право да участва в DDS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. Горното се потвърждава от констатациите, направени при посещението на дружествата, и от съответното законодателство, а именно циркулярен документ No 24/2001 на правителството на Индия, както е посочено в съображение 60 от регламента за временните мерки. Наред с това в параграф 32 от своето становище самото правителство на Индия призна, че DDS може да доведе до прекомерно освобождаване. Следователно този довод на правителството на Индия не може да се приеме.
 (29)
 Правителството на Индия също така изтъкна, че въпреки че системата за проверка за използването на суровините е била непълна, по-специално поради големия брой на бенефициентите и административната тежест, свързана с контрола на всички тях, действащият механизъм за проверка, основаващ се на извършването на извадки, следва да бъде приет. Този довод обаче не може да бъде приет, тъй като не е предвиден в член 3, параграф 1, буква а), подточка ii), приложение I, буква и), приложение II или приложение III (към основния регламент.
 (30)
 Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 48 — 64 от регламента за временните мерки се потвърждава.
 (31)
 Освен това бе установено, че индийският производител износител KEI Industries е използвал DDS през РП. Ставката на субсидията е била 0,29 %.
 3.4. Схема на предварителни разрешения (AAS)
 (32)
 Един от включените в извадката индийски производители износители заяви, че AAS следва да се счита за схема за възстановяване на мита, тъй като внесените материали са използвани за производството на стоки, които се изнасят. Както бе пояснено в съображение 76 от регламента за временните мерки, използваната в настоящия случай подсхема не е допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II или приложение III към основния регламент. Правителството на Индия не е приложило ефективно система за проверка или процедура, с която да се потвърди дали и в какви количества са вложени суровини в производството на изнасяния продукт (приложение II, раздел II, точка 4 от основния регламент и — при схеми за възстановяване за заместители — приложение III, раздел II, точка 2 от основния регламент). От друга страна, стандартните норми за вложените материали в крайния продукт (по-долу „SIONs“) за разглеждания продукт не са били достатъчно точни и не могат да представляват система за проверка на действителното потребление на суровините. Тези стандартни норми не дават възможност на правителството на Индия да провери с достатъчна точност какво количество суровини са използвани в производството на изнасяните продукти. Освен това правителството на Индия не е провело допълнителна проверка въз основа на действително вложените суровини, както е обяснено в съображение 73 от регламента за временните мерки, макар по принцип това да се изисква в случаите, в които не е налице ефективно прилагана система за проверка (приложение II, раздел II, точка 5 и приложение III, раздел II, точка 3 от основния регламент). Поради това подсхемата подлежи на изравнителни мерки и доводът се отхвърля.
 (33)
 Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 65 — 80 от регламента за временните мерки се потвърждава.
 (34)
 Беше установено, че индийският производител износител KEI Industries не се е ползвал от AAS през РП.
 3.5. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (EPCGS)
 (35)
 При разгласяването във връзка с окончателните мерки един от индийските производители износители представи коментари относно грешка в изчисленията. Този коментар бе частично основателен и бе отчетен при изчисляването на размера на субсидията. Тъй като общият марж на субсидията за това дружество бе под нивото de minimis още преди тази корекция, корекцията нито променя окончателния размер на изравнителното мито за това дружество, нито засяга средния марж на субсидията, изчислен за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, или маржа на субсидията в национален мащаб.
 (36)
 С изключение на посоченото по-горе, съображения 81 — 91 от регламента за временните мерки се потвърждават.
 (37)
 Беше установено, че индийският производител износител KEI Industries не се е ползвал от EPCGS през РП по отношение на разглеждания продукт.
 3.6. Схема за експортно кредитиране (ECS)
 (38)
 Правителството на Индия възрази, че в съображение 92 от регламента за временните мерки Комисията неправилно е посочила правното основание на ECS. Правителството на Индия посочи, че циркулярен документ DBOD No DIR.(Exp.) BC 01/04.02.02/2007-2008 („MC 07-08“) и циркулярен документ DBOD No DIR.(Exp.) BC 09/04.02.02/2008-09 („MC 08-09“) са били актуализирани и че циркулярен документ DBOD No DIR.(Exp.) BC 06/04.02.002/2010-11 („MC 10-11“) и циркулярен документ DBOD No DIR.(Exp.) BC 04/04.02.002/2011-2012 („MC 11-12“) са послужили за правно основание за ECS през РП. Забележката на правителството на Индия е правилна в това отношение.
 (39)
 В допълнение правителството на Индия изтъкна, че ако е било взето предвид правилното актуализирано правно основание, Комисията е трябвало да вземе предвид факта, че максималният лихвен процент, приложим спрямо експортните кредити, който преди това Reserve Bank of India (RBI) е въвела като задължителен за търговските банки, е отпаднал преди РП по отношение на експортните кредити в рупии. Следователно що се отнася до кредити в рупии, тази схема вече не може да се счита за субсидия. Разследването показа, че две включени в извадката дружества на практика са се ползвали от експортни кредити от частни банки с лихвени проценти, договорени под референтния лихвен процент, определен от RBI. Разследването не разкри търговски причини, поради които тези частни банки биха предоставяли кредити с отстъпка и при лихвени проценти, при които очевидно търпят загуби. Тези практики за банково кредитиране биха могли да наведат на предположението, че все още е налице участие на правителството. В хода на разследването обаче не бяха открити доказателства за равнището, изисквано съгласно правилата на СТО, за да се докаже продължаващо упълномощаване или възлагане на търговските банки. Поради това Комисията реши да не отчита ползата от понижените лихвени проценти като субсидия по тази подсхема при липса на достатъчно доказателства за ръководство и/или финансово участие от страна на правителството на Индия.
 (40)
 На последно място, правителството на Индия възрази, че при последната актуализация на циркулярния документ DBOD No DIR.(Exp.) BC 06/04.02.002/2012-13 („MC 12-13“), влязла в сила два месеца след края на РП, са премахнати максималните лихвени проценти, приложими спрямо експортните кредити, и по отношение на кредитите в чуждестранна валута. Като се позовава на член 15, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент, правителството на Индия твърди, че в такъв случай и този елемент на схемата на експортно кредитиране не следва да бъде предмет на изравнителни мерки, тъй като ръководството на банките от страна на правителството е отпаднало. Въпреки че в представения MC 12-13 съществува разпоредба, която предоставя на търговските банки свобода да определят лихвените проценти за експортните кредити в чужда валута, считано от май 2012 г., както твърди правителството на Индия, тази промяна на инструкциите на RBI за частните банки по време на разследването сама по себе си е недостатъчна, за да се изключи тази схема, тъй като ръководството от страна на правителството може да продължи по неофициален път, което би трябвало да бъде обект на по-нататъшно разследване. Въпреки това, с оглед на горното заключение относно подсхемата, което се отнася до експортните кредити в рупии, на този етап Комисията реши да не я подлага на изравнителни мерки, що се отнася до кредитите в чужда валута.
 (41)
 Предвид изложеното по-горе ставките на митото ще бъдат коригирани, където е приложимо.
 3.7. Схема за фокусиране върху пазара (FMS)
 (42)
 След разгласяването във връзка с окончателните мерки правителството на Индия представи коментарите си по FMS. То възрази, че режимът е географски обвързан с държави, които не са част от Съюза, и поради това не може да бъде предмет на изравнителни мерки от страна на Съюза. Въпреки това правителството на Индия не бе в състояние да оспори нито практическото прилагане на схемата, нито факта, че ползите по FMS могат да се използват при производството на разглеждания продукт, и по-конкретно че митническите кредити по FMS могат да се прехвърлят свободно и че те могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване. Следователно това твърдение трябваше да бъде отхвърлено, тъй като разследването показа, че разглежданият продукт може да се ползва и действително се ползва от тази схема, когато се изнася за Съюза.
 (43)
 При липсата на други коментари съображения 101 — 111 от регламента за временните мерки се потвърждават.
 (44)
 Беше установено, че индийският производител износител KEI Industries не се е ползвал от FMS през РП.
 3.8. Схема за експортно ориентирани единици (EOUS)
 (45)
 След разгласяването във връзка с окончателните мерки единственият разследван производител износител, използващ EOUS, представи коментарите си по тази схема. Дружеството заяви, че Комисията следва да използва различен метод за изчисляване на ползите, получени по тази схема. Дружеството изтъкна, че някои ползи по EOUS следва да се разглеждат като допустима схема за възстановяване на мита по смисъла на приложения II и III към основния регламент и следователно не трябва да подлежат на изравнителни мерки.
 (46)
 Въпреки това беше установено, че независимо от това кой метод за изчисление се използва, ставката на субсидията за тази схема няма да надхвърля 0,95 %, което означава, че общият марж на субсидията за това дружество ще остане под нивото de minimis. Поради това не беше счетено за необходимо допълнително да се анализира това твърдение в рамките на настоящото разследване.
 (47)
 Поради липсата на други коментари съображение 112 от регламента за временните мерки се потвърждава.
 (48)
 Беше установено, че индийският производител износител KEI Industries не се е ползвал от EOUS през РП.
 3.9. Размер на субсидиите, подлежащи на изравнителни мерки
 (49)
 След решението да не се отчитат ползите по ESC като субсидия, както е описано в съображения 38 — 41, и корекция на изчислението на ползата по EPCGS за едно от дружествата, както е описано в съображение 35, ставките на митото бяха коригирани, където е приложимо. Окончателният размер на субсидиите, които — в съответствие с разпоредбите на основния регламент — подлежат на изравнителни мерки, изразен ad valorem, варира от 0,79 % до 3,72 %.
 Схема
 Дружество
 Raajratna
 Venus Group
 Viraj
 KEI
 DEPBS (8)
 0,58 %
 0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 %
 —
 0,50 %
 DDS (8)
 0,61 %
 1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 %
 —
 0,29 %
 AAS (8)
 2,43 %
 0,15 %, 0 %, 0 %, 0 %
 —
 —
 EPCGS (8)
 0,09 %
 0,02 %, 0 %, 0 %, 0 %
 0,03 %
 —
 ECS (8)
 —
 —
 —
 —
 FMS (8)
 —
 0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %
 —
 —
 EOU (8)
 —
 —
 0,95 %
 —
 ОБЩО
 3,72 %
 3,03 % (9)
 0,98 % (10)
 0,79 % (10)
 (50)
 Преизчисленят марж на субсидията за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, е 3,41 %.
 (51)
 Преизчисленият марж на субсидията в национален мащаб е 3,72 %.
 4. ИНДУСТРИЯ НА СЪЮЗА
 4.1. Индустрия на Съюза
 (52)
 Някои ползватели оспориха броя на производителите от Съюза, посочен в съображение 116 от регламента за временните мерки. Те твърдят, че броят на производителите е бил определен погрешно и в действителност има по-малко производители на пазара на Съюза.
 (53)
 Комисията изтъква, че горното твърдение не е подкрепено от доказателства и след проверка потвърждава информацията, предоставена в съображение 116 от регламента за временните мерки, а именно че 27 производители от Съюза са произвеждали разглеждания продукт в Съюза по време на РП. Това е броят, установен въз основа на жалбата, на етапа преди започване на процедурата и по време на разследването. Комисията се свърза с всички известни производители от Съюза и получи данни, които бяха използвани в рамките на настоящото разследване.
 4.2. Производство на Съюза и изготвяне на извадка от производители от Съюза
 (54)
 Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 117 — 119 от регламента за временните мерки се потвърждава.
 5. ВРЕДА
 5.1. Потребление на Съюза
 (55)
 Някои ползватели заявиха, че при анализите на вредата не е следвало да се вземат предвид данните за 2009 г., тъй като финансовата криза, настъпила през тази година, е имала отрицателно влияние по-специално върху потреблението на Съюза. При все това, дори ако 2009 г. бъде изключена от анализа, все още е налице тенденция за увеличаване на потреблението (+ 5 %), което е показател за подобряването на пазара. Освен това отрицателното въздействие на финансовата криза е отчетено в съображение 120 от регламента за временните мерки, но се стигна до заключението, че пазарната конюнктура се е подобрила. Поради липсата на други коментари съображение 120 от регламента за временните мерки се потвърждава.
 5.2. Внос в Съюза от разглежданата държава
 (56)
 Установеният марж на субсидията за KEI Industries е под прага de minimis, предвиден в член 14, параграф 5 от основния регламент (вж. съображение 49 по-горе). Следователно се счита, че този производител износител не се е възползвал от схеми за субсидиране по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент по време на разследвания период. В резултат на това обемът на неговия внос бе изключен от обема на субсидирания внос от Индия. Производителят износител Venus group заяви, че някои сделки са били погрешно отчетени два пъти. Комисията се съгласи с производителя износител и поради това тези сделки бяха изключени от общия обем на субсидирания внос от Индия. Съответно обемът, пазарният дял и средните цени на субсидирания внос бяха преразгледани.
 (57)
 Обем и пазарен дял на субсидирания внос:
 2009 г.
 2010 г.
 2011 г.
 РП
 Обем (в метрични тонове)
 11 620
 20 038
 25 326
 24 415
 Индекс (2009 г.= 100)
 100
 172
 218
 210
 Пазарен дял
 8,8 %
 10,7 %
 12,9 %
 12,4 %
 Индекс (2009 г.= 100)
 100
 121
 146
 140
 Източник:
 Евростат и отговори на въпросника.
 (58)
 KEI Industries изнася ограничено количество от разглеждания продукт по време на РП, а посочените по-горе сделки на Venus group също са за ограничени количества, поради което изключването на тези обеми на вноса от общия обем на субсидирания внос от Индия не води до промени, засягащи тенденциите, описани в съображения 123 и 124 от регламента за временните мерки. Така тези съображения на регламента за временните мерки се потвърждават.
 (59)
 Средна цена на субсидирания внос:
 2009 г.
 2010 г.
 2011 г.
 РП
 Средна цена
 (евро/метричен тон)
 2 419
 2 856
 3 311
 3 259
 Индекс (2009 г.= 100)
 100
 118
 137
 135
 Източник:
 Евростат и отговори на въпросника.
 (60)
 Както бе обяснено по-горе, KEI Industries е изнасяло ограничени количества през РП и изключването на някои сделки на Venus group е засегнало само ограничени количества. Изключването на обема на вноса на KEI Industries и на посочените по-горе сделки на Venus group от общия обем на субсидирания внос от Индия следователно не води до значителна промяна в средната цена на субсидирания внос от Индия или в изчисленията, свързани с подбиването на цените. Преизчисленият марж на подбиването на цените е 11,7 %. В останалата си част заключенията, направени въз основа на констатациите, описани в съображения 128 — 130 от регламента за временните мерки, се потвърждават.
 (61)
 В отговор на разгласяването във връзка с окончателните мерки правителството на Индия изтъкна, че Комисията е приложила пропорционално намаление на субсидирания внос само по отношение на обема на вноса на оказалите съдействие производители износители с цел да се отчетат констатациите de minimis за KEI и заличаването на някои погрешно двукратно отчетени сделки на Venus group. Това твърдение се основава на недоразумение. Комисията приложи пропорционално намаление за целия обем на вноса, включително на неоказалите съдействие вносители. Това твърдение следователно трябва да бъде отхвърлено.
 5.3. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
 (62)
 Някои от страните заявиха, че резултатите на индустрията на Съюза следва да се считат за сравнително положителни на фона на световната икономическа криза и че с изключение на един показател за вредата, а именно пазарния дял, никой от другите показатели не сочи за наличието на вреда.
 (63)
 Една от страните заяви, че средните продажни цени на индустрията на Съюза са се увеличили с около 34 %, далеч над себестойността на производството, която е нараснала с 13 % през същия период. В това отношение е необходимо да се отбележи, че в началото на разглеждания период, а именно през 2009 г., индустрията на Съюза е продавала на цени под производствените разходи и е успяла да започне да продава на цени над производствените разходи едва от 2011 г. нататък.
 (64)
 Разследването показа, че въпреки че някои показатели са отбелязали положително развитие — като например обемът на производството и използването на капацитета, или са останали стабилни — като заетостта, при редица други показатели за вредата, свързани с финансовото състояние на индустрията на Съюза, а именно рентабилността, паричния поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите, не се наблюдава задоволителна тенденция през разглеждания период. Въпреки отбелязаното подобрение през 2010 г. показателят за инвестициите е спаднал под стойностите за 2009 г. през 2011 г. и РП. Макар да е вярно, че възвръщаемостта на инвестициите се е подобрила от 2009 до 2011 г., достигайки 6,7 %, тя е спаднала отново до 0,8 % през РП. Аналогично показателите, свързани с рентабилността и паричния поток, са се подобрявали до 2011 г., въпреки че са започнали отново да се влошават през РП. Следователно може да се заключи, че състоянието на индустрията на Съюза е започнало да се подобрява след 2009 г., но нейното възстановяване е било забавено от последвалия субсидиран внос от Индия.
 (65)
 По искане на заинтересована страна се потвърждава, че нивата на складовите наличности, установени в съображение 153 от регламента за временните мерки, се отнасят до дейността на дружествата от Съюза, включени в извадката.
 (66)
 Индустрията на Съюза изтъкна, че целевият марж на печалбата от 5 %, определен на временния етап, е бил твърде нисък. Страната не подкрепи твърдението си в достатъчна степен. В съображение 148 от регламента за временните мерки се обясняват причините за избора на този марж на печалбата и разследването не откри причини за неговата промяна. Поради тази причина целевият марж на печалбата от 5 % се запазва за целите на окончателните констатации.
 (67)
 Един производител износител заяви, че затрудненията, с които се сблъсква индустрията на Съюза, до голяма степен се дължат на структурни проблеми. Поради тази причина според него целевият марж на печалбата от 5 % също е нереалистичен.
 (68)
 Следва да се припомни, че според съдебната практика (11) институциите следва да определят маржа на печалбата, на който индустрията на Съюза би могла да разчита при нормални условия на конкуренция при липсата на субсидиран внос. В конкретния случай обаче се оказа невъзможно да се извърши този анализ за индустрията на Съюза за разглеждания продукт поради следните причини. Достатъчно информация за изчисляване на маржовете на печалбата за разглеждания продукт е налична само от 2007 г. нататък. През 2007 г. маржът на печалбата е бил 3,7 %; към 2008 г. — в резултат на финансовата и икономическа криза — той отбелязва отрицателни стойности. Жалбоподателят твърди, че субсидираният внос е започнал да навлиза на пазара на Съюза през 2007 г., когато обемът на вноса се е увеличил от 17 727 тона през 2006 г. до 24 811,3 тона, което бе установено и в рамките на разследването. Следователно институциите са установили целевия марж на печалбата въз основа на реалните печалби, наблюдавани в други отрасли на стоманодобивната индустрия, които не са били засегнати от дъмпингов и субсидиран внос (12).
 5.4. Заключение за вредата
 (69)
 Комисията стига до заключението, че индустрията на Съюза е понесла съществена вреда по време на РП.
 6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
 6.1. Въздействие на субсидирания внос
 (70)
 Един производител износител заяви, че в регламента за временните мерки не е бил взет предвид фактът, че индустрията на Съюза се е възползвала от увеличеното потребление от 2009 г. нататък и че Комисията не може да допуска, че индустрията на Съюза ще успее да запази своя пазарен дял за неопределен срок от време.
 (71)
 В отговор на тези доводи следва да се отбележи, че от разследването стана ясно, че пазарният дял на субсидирания индийски внос е нараствал с по-бързи темпове, отколкото потреблението на пазара на Съюза. Обемът на индийския субсидиран внос е нараснал със 110 %, докато потреблението през същия период е нараснало с 50 %. Освен това разследването показа, че средната цена на внасяния от Индия продукт неизменно е била по-ниска от средната цена на индустрията на Съюза през същия период и е подбивала средната цена на индустрията на Съюза с 11,7 % по време на РП. В резултат на това, въпреки че индустрията на Съюза действително е извлякла ползи от увеличеното потребление до известна степен и е успяла да увеличи обема на продажбите си с 40 %, тя не е могла да запази пазарния си дял, както би могло да се очаква при подобряване на пазарните условия и предвид свободния ѝ производствен капацитет.
 6.2. Въздействие на други фактори
 6.2.1. Несубсидиран внос
 (72)
 Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че ефектът от несубсидирания внос следва да се преразгледа с оглед на факта, че KEI Industries е получило de minimis марж на субсидията и че поради грешки, свързани с двойното отчитане, някои сделки на Venus group са били изключени от анализа. Те също така посочиха, че цените на несубсидирания внос са били по-ниски от цените на субсидирания внос.
 (73)
 Таблицата по-долу показва развитието на обема и цените на несубсидирания износ по време на разглеждания период. Неговият обем е представлявал около една трета от индийския износ по време на РП и е следвал същата тенденция като субсидирания внос.
 2009 г.
 2010 г.
 2011 г.
 РП
 Обем (в метрични тонове)
 5 227
 9 015
 11 394
 10 938
 Обем (Индекс)
 100
 172
 218
 210
 Средна цена (евро/метричен тон)
 2 268
 2 678
 3 105
 3 056
 Средна цена (индекс)
 100
 118
 137
 135
 Източник:
 Отговори на въпросника и Евростат.
 (74)
 Поради това е вярно, че цените на несубсидирания внос са били по-ниски от цените на субсидирания внос. Въпреки това обемът на несубсидирания внос е само една трета от обема на субсидирания внос. Следователно вредата, причинена от несубсидирания внос, не нарушава причинно-следствената връзка между субсидирания внос от Индия и съществената вреда, понесена от индустрията на Съюза през РП.
 6.2.2. Внос от трети държави
 (75)
 Един индийски производител износител и правителството на Индия отново изтъкнаха, че Китайската народна република е трябвало да бъде включена в разследването и че въздействието на вноса от Китайската народна република (КНР) върху пазара на Съюза и индустрията на Съюза е било подценено.
 (76)
 Както бе посочено в съображение 170 от регламента за временните мерки, нито по време на първоначалния етап, нито на окончателния етап има доказателства за субсидиране, които могат да дадат основание за започване на разследване за субсидиране на вноса с произход от Китайската народна република. Поради това твърдението, че Китайската народна република е трябвало да бъде включена в обхвата на разследването, не е основателно и следва да бъде отхвърлено.
 (77)
 При все това вносът от Китайската народна република е отбелязал възходяща тенденция през разглеждания период и е достигнал пазарен дял от 8,3 % през РП, както е посочено в съображение 168 от регламента за временните мерки. Освен това цените на вноса от Китай са били по-ниски от цените на индустрията на Съюза и тези на индийските производители износители на пазара на Съюза. Съответно бе допълнително проучено дали вносът от Китайската народна република е могъл да допринесе за вредата, понесена от индустрията на Съюза, и да прекъсне причинно-следствената връзка между вредата и субсидирания внос от Индия.
 (78)
 Наличната информация на временния етап предполага, че продуктовият микс, съставляващ китайския внос, е бил различен и че асортиментът на китайските продукти е бил различен в сравнение с продуктите, продавани от индустрията на Съюза, или продуктите с произход от Индия, продавани на пазара на Съюза.
 (79)
 След публикуването на временните мерки Комисията получи няколко твърдения, в които се посочва, че е възможно ниските цени на китайския внос през РП да са прекъснали причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Индия и съществената вреда, понесена от индустрията на Съюза.
 (80)
 Направеният анализ на базата на статистическите данни за вноса по отношение на двата кода по КН, предмет на разследването, показа, че 29 % от китайския внос е в ниския пазарен сегмент (за код по КН 7223 00 99). Това отчасти обяснява защо цените на вноса от КНР като цяло са по-ниски от цените на индустрията на Съюза и на индийските производители износители. Статистическите данни за код по КН 7223 00 99 също така показаха, че клиентите на китайските производители са основно в Обединеното кралство, където на практика няма индустрия на Съюза.
 Средна цена
 (евро/метричен тон)
 2009 г.
 2010 г.
 2011 г.
 РП
 72 230 019
 2 974
 3 286
 3 436
 2 995
 72 230 099
 765
 1 458
 1 472
 1 320
 Източник:
 Евростат.
 (81)
 Що се отнася до код по КН 7223 00 19, направените анализи въз основа на КНП показаха, че индустрията на Съюза и индийските производители са се конкурирали главно в по-високия ценови сегмент на пазара, където цените биха могли да бъдат четири пъти по-високи от цените в ниския сегмент в рамките на същия код по КН (13). Разследването също така показа, че като цяло различията в цените са свързани с вида на продукта и съдържанието на никел в него. Освен това разследването показа, че китайските износители продават на пазара на Съюза предимно видовете на продукта с по-ниско качество, попадащи в посочения по-горе код по КН. Следователно продуктовият микс се превръща в основен фактор при оценяването на китайския внос.
 (82)
 Що се отнася до цените на вноса от Китайската народна република, е необходимо да се отбележи, че от 2009 г. до РП средната цена на китайския внос е останала по-висока от цената на субсидирания внос на индийските производители износители, както се вижда от следната таблица, показваща средната цена на субсидирания индийски износ, който попада в код по КН 7223 00 19:
 Средна цена
 (евро/метричен тон)
 2009 г.
 2010 г.
 2011 г.
 РП
 РП + 1
 73 320 019
 2 974
 3 286
 3 436
 2 995
 3 093
 Източник:
 Евростат.
 (83)
 През РП за първи път средната цена на вноса от КНР е спаднала под вносната цена за субсидирания внос от Индия. Беше установено обаче, че това е временно, тъй като равнището на китайските цени в годината след РП се е повишило и отново е станало по-високо, отколкото цените на вноса от Индия.
 (84)
 Освен това сравнението между обема на вноса от Индия и от Китайската народна република показа, че във всеки момент по време на разглеждания период и особено през РП равнището на вноса от Китайската народна република е било много по-ниско в сравнение с вноса от Индия. Обемът на вноса от Китайската народна република като цяло е по-малко от половината от общия внос от Индия.
 (85)
 Въз основа на горепосоченото се потвърждава, че значителна част от вноса от КНР през РП се различава от продуктовия микс на индустрията на Съюза и че всяка пряка конкуренция с продуктите, произвеждани и продавани от индустрията на Съюза, е ограничена.
 (86)
 Вносът от Китайската народна република следователно не може да е оказал въздействие върху състоянието на индустрията на Съюза до такава степен, че да е нарушил причинно-следствената връзка между субсидирания внос от Индия и вредата, понесена от индустрията на Съюза. Поради това съображение 168 от регламента за временните мерки се потвърждава.
 6.2.3. Конкуренция с други производители от Съюза
 (87)
 Една от страните посочи, че лошите финансови резултати на производителите от Съюза биха могли да се дължат на конкуренцията от страна на другите производители от Съюза, които не са жалбоподатели или не са изразили подкрепата си за разследването при започването на процедурата.
 (88)
 Пазарният дял на другите производители в Съюза се е развивал, както следва:
 2009 г.
 2010 г.
 2011 г.
 РП
 Обем (в метрични тонове)
 34 926
 55 740
 55 124
 55 124
 Индекс (2009 г.= 100)
 100
 160
 158
 158
 Пазарен дял на другите производители от Съюза
 26,6 %
 29,8 %
 28,1 %
 27,9 %
 Източник:
 Жалба.
 (89)
 Производителите от Съюза, които не са жалбоподатели и които не са изразили изрично подкрепата си за разследването, представляват 44 % от общия обем на продажбите на Съюза, посочен в съображение 139 от регламента за временните мерки. Обемът на техните продажби е нараснал с 58 % — от приблизително 34 926 тона през 2009 г. на 55 124 тона по време на разглеждания период. Въпреки това това увеличение е сравнително умерено в сравнение с растежа на субсидирания внос от Индия за същия период (+ 110 %). Освен това пазарният дял на тези производители от Съюза е останал относително стабилен през разглеждания период и не бяха открити данни, че техните цени са били по-ниски от цените на включените в извадката производители от Съюза. Следователно бе счетено, че техните продажби на пазара на Съюза не са допринесли за вредата, понесена от индустрията на Съюза.
 6.3. Заключение относно причинно-следствената връзка
 (90)
 Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 176 — 179 от регламента за временните мерки се потвърждава.
 7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
 7.1. Общи съображения
 (91)
 Поради липсата на други коментари съображение 180 от регламента за временните мерки се потвърждава.
 7.2. Интерес на индустрията на Съюза
 (92)
 Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 181 — 188 от регламента за временните мерки се потвърждава.
 7.3. Интерес на ползвателите
 (93)
 След налагането на временните мерки седем ползватели и едно сдружение на ползватели се свързаха с Комисията и поискаха да окажат съдействие на разследването. След тяхното искане през април 2013 г. им бяха изпратени въпросници. Само двама ползватели обаче представиха пълен отговор на въпросника; като цяло делът на съдействащите ползватели представлява 12 % от общия внос от Индия през РП и 2,5 % от общото потребление в Съюза. Икономическото отражение на въпросните мерки върху ползвателите беше подложено на повторна оценка въз основа на новите налични данни в отговорите на въпросника и бяха извършени посещения на двама ползватели, за да се провери предоставената информация.
 (94)
 Ползвателите заявиха, че рентабилността от 9 %, посочена в съображение 191 от регламента за временните мерки, е твърде висока и не е представителна за отрасъла на ползвателите. След получаването на допълнителни отговори на въпросника средната рентабилност на всички оказали съдействие ползватели бе преизчислена и определена на 2 % от оборота.
 (95)
 Също така беше установено, че що се отнася до оказалите съдействие ползватели, покупките от Индия представляват средно 44 % от общите покупки на разглеждания продукт и че Индия представлява изключителен източник на доставки за двама оказали съдействие ползватели. През РП оборотът на продукта, включващ разглеждания продукт, представлява средно 14 % от оборота на оказалите съдействие ползватели.
 (96)
 Дори да се допусне най-неблагоприятно развитие за пазара на Съюза, т.е. че евентуалното увеличение на цените няма да може да бъде прехвърлено на дистрибуторската верига и че ползвателите ще продължат да закупуват от Индия същите обеми, митото би довело до спад на рентабилността на ползвателите за дейностите, за които се използва или част от които е разглежданият продукт, в размер от около 0,25 процентни пункта до 1,75 %.
 (97)
 Комисията признава, че индивидуалното въздействие ще бъде по-съществено за ползвателите, които закупуват целия си внос от Индия. Те обаче са относително малко на брой (двама от оказалите съдействие ползватели). Освен това, при условие че техният индийски производител съдейства, те имат възможността да поискат възстановяване на мита съгласно член 21 от основния регламент, ако всички условия за такова възстановяване са спазени.
 (98)
 Някои ползватели отново изразиха загрижеността си, че мерките ще засегнат някои видове жици, които не се произвеждат в Европа, а именно видове, включени в т.нар. „серии 200“, както е описано в съображение 194 от регламента за временните мерки. Според ползвателите липсата на производство в Съюза се дължи на ограниченото търсене и спецификата на производствения процес.
 (99)
 Разследването обаче показа, че такива видове жици от неръждаеми стомани се произвеждат от индустрията на Съюза и представляват малка част от пазара на Съюза. Също така за ползвателите съществуват алтернативни източници на доставка от държави, които не са обект на антидъмпингови или антисубсидийни мерки. В допълнение двама индийски производители износители са получили 0 % ставка на изравнителното мито, следователно налагането на мерките няма да има значително въздействие върху техните доставки. Освен това други видове жици от неръждаеми стомани могат да бъдат използвани за същите цели. Следователно налагането на мерките не може да има значително въздействие върху пазара на Съюза и върху тези ползватели. Поради това твърдението беше отхвърлено.
 (100)
 Някои производители посочиха по-дългия период от време за доставка на подобния продукт от производителите от Съюза в сравнение с времето за доставка на разглеждания продукт от Индия. Въпреки това възможността търговците да се снабдяват с продукти, които да бъдат бързо на разположение, не подлага на съмнение фактическите доказателства за отрицателното въздействие на субсидирания внос. Затова този довод се отхвърля.
 (101)
 Като се има предвид гореизложеното, дори ако съществува вероятност някои ползватели да бъдат по-неблагоприятно засегнати от мерките върху вноса от Индия, отколкото други, се счита, че в крайна сметка налагането на мерките ще е от полза за пазара на Съюза. По-специално се счита, че възстановяването на условията за лоялна търговия на пазара на Съюза ще позволи на индустрията на Съюза да адаптира цените си към производствените разходи; да поддържа производството и заетостта; да си възвърне пазарния дял, който преди това е загубила, и да се възползва от увеличените икономии от мащаба. Това би трябвало да даде възможност на индустрията да постигне приемливи маржове на печалба, които биха ѝ позволи да работи ефективно в средносрочен и дългосрочен план. Успоредно с това ще се подобри общото финансово състояние на индустрията. В допълнение разследването установи, че мерките ще имат като цяло ограничено въздействие върху ползвателите и несвързаните вносители. Поради това беше заключено, че цялостната полза от мерките явно превишава въздействието върху ползвателите на разглеждания продукт на пазара на Съюза.
 7.4. Интерес на несвързаните вносители
 (102)
 Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 197 — 199 от регламента за временните мерки се потвърждава.
 7.5. Заключение относно интереса на Съюза
 (103)
 С оглед на гореизложеното заключенията, посочени в съображения 200 и 201 от регламента за временните мерки, се потвърждават.
 8. ОКОНЧАТЕЛНИ ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
 8.1. Равнище на отстраняване на вредата
 (104)
 При липсата на други коментари съображения 203 — 206 от регламента за временните мерки се потвърждават.
 8.2. Заключение относно степента на отстраняване на вредата
 (105)
 Не бе изчислен индивидуален марж на вредата за KEI Industries, тъй като окончателният марж на субсидията на това дружество е на равнище de minimis, както е посочено в съображение 49 по-горе.
 (106)
 Методологията, използвана в регламента за временните мерки, се потвърждава.
 8.3. Окончателни мерки
 (107)
 С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 15, параграф 1 от основния регламент следва да се наложи окончателно изравнително мито в размер, достатъчен за отстраняване на вредата, причинена от субсидирания внос, без да се надвишава установеният марж на субсидията.
 (108)
 Поради това изравнителните ставки на митото бяха установени чрез сравнение на маржовете на вредата и маржовете на субсидията. Вследствие на това предложените ставки на изравнителното мито са, както следва:
 Дружество
 Марж на субсидията
 Марж на вредата
 Ставка на изравнителното мито
 Raajratna Metal Industries
 3,7 %
 17,2 %
 3,7 %
 Venus group
 3,0 %
 23,4 %
 3,0 %
 Viraj Profiles Vpl. Ltd.
 0,9 %
 не е приложимо
 0,0 %
 KEI Industries Limited
 0,7 %
 не е приложимо
 0,0 %
 Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
 3,4 %
 19,3 %
 3,4 %
 Всички останали дружества
 3,7 %
 23,4 %
 3,7 %
 (109)
 Ставките на изравнителните мита за отделните дружества, посочени в настоящия работен документ, бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Тези ставки на митото (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички останали дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Индия, които са произведени от посочените конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия работен документ, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат със ставката на митото, приложима за „всички останали дружества“.
 (110)
 Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за определено дружество ставки на изравнителното мито (например след промяна на наименованието на субекта или след създаване на нови производствени или търговски структури) следва да се изпраща до Комисията (14) заедно с цялата съответна информация, по-специално относно всяка промяна в дейностите на дружеството, свързани с производството, продажбите на вътрешния пазар и продажбите за износ, във връзка например с промяната на наименованието или с промяната в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, регламентът за налагане на окончателно изравнително мито ще бъде съответно изменян чрез актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални ставки на митото.
 8.4. Окончателно събиране на временното изравнително мито
 (111)
 С оглед мащаба на установените маржове на субсидията и предвид степента на причинената вреда на индустрията на Съюза се смята, че сумите, обезпечени чрез временното изравнително мито, наложено с регламента за временните мерки, следва да се съберат окончателно до размера на наложените окончателни мита,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 1. Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
 i)
 2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром;
 ii)
 по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
 класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
 2. Ставката на окончателното изравнително мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от посочените по-долу дружества, е, както следва:
 Дружество
 Мито (%)
 Допълнителен код по ТАРИК
 Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
 3,7
 B775
 Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
 3,0
 B776
 Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
 3,0
 B777
 Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
 3,0
 B778
 Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
 3,0
 B779
 Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
 0,0
 B780
 KEI Industries Limited, New Delhi
 0,0
 B925
 Дружества, изброени в приложението
 3,4
 Всички останали дружества
 3,7
 B999
 3. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е предвидено друго.
 Член 2
 Сумите, обезпечени чрез временното изравнително мито в съответствие с Регламент (ЕС) No 419/2013 върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
 i)
 2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром;
 ii)
 по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
 класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия,
 се събират окончателно. Обезпечените суми, които превишават сумите, съответстващи на ставките на окончателното изравнително мито, се освобождават.
 Член 3
 Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
 Съставено в Брюксел на 2 септември 2013 година.
 За Съвета
 Председател
 L. LINKEVIČIUS
 (1) ОВ L 188, 18.7.2009 г., стр. 93.
 (2) Регламент (ЕС) No 419/2013 на Комисията от 3 май 2013 г. за налагане на временно изравнително мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия
 (ОВ L 126, 8.5.2013 г., стр. 19).
 (3) Регламент (ЕС) No 418/2013 на Комисията от 3 май 2013 г. за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия
 (ОВ L 126, 8.5.2013 г., стр. 1).
 (4) ОВ C 240, 10.8.2012 г., стр. 6.
 (5) Дело C-595/11 Steinel (2013 г.), все още непубликувано в Сборника, точка 44.
 (6) Дело T-170/94 Shanghai Bicycle (1997 г.), Recueil, стр. II-1383, точка 64.
 (7) Регламент (ЕО) No 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (ОВ L 343, 22.12.2009 г., стр. 51).
 (8) Отбелязаните със звездичка субсидии са експортни субсидии.
 (9) Общ марж на субсидията въз основа на изчисление на консолидирана основа за групата.
 (10) De minimis.
 (11) Вж. дело T-210/95 European Fertilizer Manufacturer’s Association (EFMA)/Съвет (1999 г.), Recueil, стр. II-3291, точка 60.
 (12) Регламент (ЕО) No 383/2009 на Съвета от 5 май 2009 г. за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното антидъмпингово мито, наложено върху вноса на някои видове тел и въжета от нелегирана стомана за предварително и последващо напрягане (тел и въжета за ППН) с произход от Китайската народна република (ОВ L 118, 13.5.2009 г., стр. 1); Регламент (ЕС) No 1071/2012 на Комисията от 14 ноември 2012 г. за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун с произход от Китайската народна република и Тайланд (ОВ L 318, 15.11.2012 г., стр. 10); Регламент (ЕС) No 845/2012 на Комисията от 18 септември 2012 г. за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои стоманени продукти с органично покритие с произход от Китайската народна република (ОВ L 252, 19.9.2012 г., стр. 33).
 (13) Въпреки това следва да се отбележи, че както индустрията на Съюза, така и индийските производители износители също присъстват в ниския ценови сегмент на пазара, макар и в по-малка степен.
 (14) European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium/ Белгия.
 ПРИЛОЖЕНИЕ
 ОКАЗАЛИ СЪДЕЙСТВИЕ ИНДИЙСКИ ПРОИЗВОДИТЕЛИ ИЗНОСИТЕЛИ, КОИТО НЕ СА ВКЛЮЧЕНИ В ИЗВАДКАТА
 Наименование на дружеството
 Град
 Допълнителен код по ТАРИК
 Bekaert Mukand Wire Industries
 Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharastra
 B781
 Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd.
 Mumbai, Maharashtra
 B781
 Bhansali Stainless Wire
 Mumbai, Maharashtra
 B781
 Chandan Steel
 Mumbai, Maharashtra
 B781
 Drawmet Wires
 Bhiwadi, Rajastan
 B781
 Garg Inox Ltd
 Bahadurgarh, Haryana
 B931
 Jyoti Steel Industries Ltd.
 Mumbai, Maharashtra
 B781
 Macro Bars and Wires
 Mumbai, Maharashtra
 B932
 Mukand Ltd.
 Thane
 B781
 Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd.
 Mumbai, Maharashtra
 B933
 Panchmahal Steel Ltd.
 Dist. Panchmahals, Gujarat
 B781


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 12.1.2015
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 7/36
 Kanne 7.10.2014 – CEAHR v. komissio
 (Asia T-712/14)
 (2015/C 007/41)
 Oikeudenkäyntikieli: englanti
 Asianosaiset
 Kantaja: Confédération Européenne des Associations d’Horlogers-Réparateurs (CEAHR) (Bryssel, Belgia) (edustajat: asianajajat P. Mathijsen ja P. Dyrberg)
 Vastaaja: Euroopan komissio
 Vaatimukset
 Kantaja vaatii unionin yleistä tuomioistuinta
 —
 kumoamaan 29.7.2014 tehdyn Euroopan komission päätöksen C(2014) final
 —
 velvoittamaan Euroopan komission korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
 Oikeudelliset perusteet ja pääasialliset perustelut
 Kantaja vaatii kanteellaan unionin yleistä tuomioistuinta kumoamaan asiassa AT.39097 – Watch Repair 29.7.2014 tehdyn komission päätöksen C(2014) 5462 final, jolla komissio hylkäsi kantajan asetuksen N:o 773/2004 (1) 7 artiklan 2 kohdan nojalla tekemän kantelun, joka koskee useiden arvo- ja ylellisyysrannekellojen valmistajien kieltäytymistä varaosien toimittamisesta itsenäisille korjaajille.
 Kantaja esittää kanteensa tueksi, että i) komission toteamukset perustuvat ilmeisiin arviointivirheisiin sekä oikeudellisten seikkojen että tosiseikkojen osalta, ii) että riidanalaisessa päätöksessä ei esitetä asianmukaisia perusteluja komission toteamuksille ja iii) että riidanalainen päätös on sellaisen menettelyn tulos, jossa komissio ei tarkastellut huolellisesti kantelussa esitettyjä oikeudellisia seikkoja ja tosiseikkoja, mikä loukkaa kantajan oikeutta hyvään hallintoon.
 (1) [SEUT 101] ja [SEUT 102] artiklan mukaisten komission menettelyjen kulusta 7.4.2004 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 773/2004 (EUVL L 123, s. 18).


type: wikipedia

text:
Martin Götz (* 13. September 1903 in Nürnberg; † 1969 in London) war ein deutsch-britischer Wirtschaftswissenschaftler und Journalist.
 Leben und Tätigkeit
 Götz war ein Sohn des Bankdirektors Albert Götz. Nach dem Besuch des Neuen Gymnasiums in Nürnberg studierte er Nationalökonomie an den Universitäten München (ab Sommersemester 1922), Freiburg (ab Sommer 1923) und Berlin (ab Sommer 1924). Seine Nebenfächer waren Rechtswissenschaften, Philosophie und Geschichte. Seine Lehrer waren u. a. Ladislaus von Bortkiewicz, Julius Hirsch, Emil Lederer, Schumacher, Werner Sombart (Volks- und Betriebswirtschaftslehre), Köhler, Wertheimer (Philosophie), Härtung (Geschichte). Er schloss seine Ausbildung 1933 mit einer von Julius Hirsch betreuten Dissertation über die Organisation des Großhandels nach dem Ersten Weltkrieg ab.
 Im Jahr 1930 nahm Götz als Assistent von Wendelin Hecht an den Arbeiten der Handelsgruppe des Enqueteausschusses teil. Anschließend erhielt er eine Anstellung als Assistent von Hirsch bei der Forschungsstelle für Handel.
 Aufgrund seiner – nach nationalsozialistischer Definition – jüdischen Abstammung wurde Götz im Jahr 1933 aus dem akademischen Leben in Deutschland verdrängt. Er siedelte nach Großbritannien über, wo er seit Februar 1934 bei der Society for Protection of Science and Learning (SPSL) als „unplaced“ gemeldet war.
 In Großbritannien schlug Götz sich zunächst mit Gelegenheitsarbeiten durch. Später arbeitete er als freiberuflicher Journalist zu Wirtschafts- und Finanzfragen. Seine wissenschaftliche Karriere konnte er trotz Empfehlungen von Emil Lederer und Joachim Tiburtius nicht fortsetzen.
 In Deutschland wurde Götz nach seiner Emigration als Staatsfeind eingestuft: Um 1938 wurde seine Ausbürgerung im Reichsanzeiger und Preußischen Staatsanzeiger öffentlich bekannt gegeben. Im Frühjahr 1940 wurde er dann vom Reichssicherheitshauptamt auf die Sonderfahndungsliste G.B. gesetzt, ein Verzeichnis von Personen, die im Falle einer erfolgreichen Invasion und Besetzung der britischen Insel durch die Wehrmacht von den Besatzungstruppen nachfolgenden Sonderkommandos der SS in das Land einrücken sollten, mit besonderer Priorität ausfindig gemacht und verhaftet werden sollten.
 Nach dem Ausbruch des Zweiten Weltkriegs wurde Götz – trotz seiner Ausbürgerung – als Angehöriger einer feindlichen Macht von den britischen Behörden in Liverpool interniert, im November 1940 aber schließlich aufgrund der Empfehlungen des SPSL wieder auf freien Fuß gesetzt. Er arbeitete dann wieder als Wirtschaftsjournalist. Außer für Zeitungen schrieb er auch für den Feature Service des Ministry of Information. Bis in die 1960er Jahre veröffentlichte Götz Beiträge in The Statist und für Business International. Zudem war er für die Food and Agriculture Organisation der Vereinten Nationen tätig.
 In Deutschland bekam Götz 1962 40.000 DM Entschädigung aufgrund der ihm durch die Verfolgung durch die Nationalsozialisten entstandenen Schäden zugesprochen.
 Schriften
 Wandlungen in der Organisation des deutschen Grosshandels nach dem Kriege unter besonderer Berücksichtigung der Funktionswandlungen, 1933. (Dissertation)
 Literatur
 Displaced German Scholars. A Guide to Academics in Peril in Nazi Germany During the 1930s, The Borgo Press, San Bernardino, California 1993 (Nachdruck der List of Displaced German Scholars, London 1936), S. 29.
 Peter Mantel: Betriebswirtschaftslehre und Nationalsozialismus. Eine institutionen- und personengeschichtliche Studie, 2010. S. 387f.
 Einzelnachweise
 Ökonom (20. Jahrhundert)
 Emigrant aus dem Deutschen Reich zur Zeit des Nationalsozialismus
 Deutscher
 Brite
 Geboren 1903
 Gestorben 1969
 Mann


type: other

text:
Accords bilatéraux - Mali : Prestations familiales
 Mali : Prestations familiales
 Présentation des accords de sécurité sociale entre la France et le Mali
 Articles 43 à 48 de la convention du 12 juin 1979
 Articles 84 à 97 de l'arrangement administratif du 10 février 1978
 Travailleur Français ou Malien
 Article 43 de la convention, article 84 de l'arrangement administratif. Formulaire SE 335-21.
 Article 45 de la convention. Enfants à charge du travailleur au sens de la législation de l'État de leur résidence.
 Article 47 § 1 de la convention : 4 enfants maximum
 Article 44 de la convention. Périodes d'emploi et périodes assimilées telles que prévues par la législation d'emploi.
 Article 87 de l'arrangement administratif. France : durée minimale d'activité salariée (18 jours ou 120 heures dans le mois de référence, ou 200 heures dans le trimestre). Rémunération minimale : 173,33 fois le SMIC horaire dans le mois de référence, ou 520 fois ce montant dans le trimestre. Mali : appréciation par l'institution compétente du travailleur au regard de la législation qu'elle applique. Les autres conditions d'ouverture de droit sont appréciées par l'institution du pays de résidence.
 Article 85 de l'arrangement administratif
 SE 335-21 établi et visé par l'INPS au Mali. Possibilité d'établissement par les autorités consulaires maliennes en France.
 France : établi par les services état civil. L'état de famille mentionne notamment les enfants à charge au sens de la législation de l'État de résidence.
 Validité (article 89 de l'arrangement administratif) : un an à compter de la première embauche au premier jour du mois de naissance de l'enfant.
 Renouvellement (article 90 de l'arrangement administratif) : 1er janvier de chaque année. La caisse d'allocations familiales doit signaler au travailleur la nécessité du renouvellement deux mois avant le 1er janvier. Si le premier état de famille a été établi moins de six mois avant l'échéance annuelle, sa durée est prorogée jusqu'à l'échéance suivante. Les modifications intervenues dans la situation familiale au cours de la validité prennent effet au renouvellement, à l'exception de celles résultant du transfert de résidence des enfants.
 Article 86 de l'arrangement administratif. Le travailleur présente sa demande auprès de l'institution de l'État d'emploi au moyen du formulaire SE 335-23, "Demande de prestations familiales", accompagné de l'état de famille (SE 335-22).
 La demande peut également être présentée par la personne qui garde les enfants par l'intermédiaire de l'organisme compétent de l'État de résidence.
 Article 46 de l'accord. Par l'institution de l'État de résidence selon sa législation.
 Premier versement, articles 88 et 87 § 2 de l'arrangement administratif. Lorsqu'elle est en possession de l'état de famille et de la demande, et si les droits sont ouverts, l'institution de l'État d'emploi adresse à l'institution de l'État de résidence une copie de la demande en précisant la date d'ouverture des droits.
 L'institution de l'État de résidence verse les prestations selon sa législation.
 Versements ultérieurs, article 87 § 3. L'institution de l'État d'emploi adresse le formulaire SE 335-24, "Attestation individuelle du maintien du droit aux prestations familiales". L'institution de l'État de résidence verse les prestations familiales selon sa législation.
 Article 47 de la convention, article 92 de l'arrangement administratif. L'institution de l'État d'emploi mandate directement à l'institution de l'État de résidence la participation due au titre soit du mois, soit du trimestre échu selon la périodicité adoptée par l'institution débitrice. Chaque versement est accompagné d'un bordereau (formulaire SE 335-25, "Bordereau périodique des règlements effectués en matière de prestations familiales").
 Article 47 § 2 de la convention. Arrêté d'un commun accord entre les autorités administratives.
 Article 85 de l'arrangement administratif. Mentionne les enfants à charge au sens de la législation sur les allocations familiales du pays de résidence.
 Article 91 § 2. Il fixe le montant de la participation.
 Article 91 § 3 de l'arrangement administratif. Révision sur décision de la commission mixte compte tenu des modifications du taux des prestations familiales apportées par les législations des deux États. Les augmentations décidées prendront effet au 1er janvier de l'année suivant celle de la réunion de la commission mixte.
 A compter du 1er janvier 2009 (circulaire DSS/DACI/2009/003 du 14.04.09)
 Allocataire en France - Enfants au Mali (F CFA/mois)
 1 enfant : 5 136
 2 enfants : 10 272 3 enfants : 15 408 4 enfants ou + : 20 544 Allocataire au Mali - Enfants en France (euros/mois)
 2 enfants : 16,28
 3 enfants : 24,42
 4 enfants ou + : 32,56
 Article 48 de la convention. Les enfants accompagnant le travailleur détaché ouvrent droit aux prestations familiales de l'État d'affiliation. Le service est assuré directement par l'institution compétente de cet État.
 Article 94 : demande.
 Article 95 de l'arrangement administratif
 Mali : allocations familiales, allocations prénatales, allocations de maternité, prime de premier établissement, indemnités journalières de maternité, allocation de paternité.
 Article 96 : service.
 Article 97 : information de l'institution compétente de toute modification.
 Article 93 de l'arrangement administratif. Séjour provisoire des enfants dans l'État d'emploi. Maintien des prestations conventionnelles si le séjour n'excède pas trois mois.
 Évolution des transferts de participations aux allocations familiales par la France au Mali


type: contracts

text:
 Vigtig juridisk meddelelse
 |
 22009A0221(01)
 Aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Armenien om visse aspekter af lufttrafik
 EU-Tidende nr. L 050 af 21/02/2009 s. 0022 - 0029
 Aftalenmellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Armenien om visse aspekter af lufttrafikDET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB,på den ene side ogREPUBLIKKEN ARMENIENpå den anden side(i det følgende benævnt "parterne"),SOM KONSTATERER, at der er indgået bilaterale lufttrafikaftaler mellem flere af Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater og Republikken Armenien med bestemmelser, der strider mod fællesskabsretten,SOM KONSTATERER, at Det Europæiske Fællesskab har enekompetence med hensyn til flere aspekter, der kan være omfattet af bilaterale lufttrafikaftaler mellem Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater og tredjelande,SOM KONSTATERER, at luftfartsselskaber, der er etableret i en medlemsstat, i henhold til fællesskabsretten har ret til uden forskelsbehandling at få adgang til luftruter mellem Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater og tredjelande,SOM HENVISER til de aftaler mellem Det Europæiske Fællesskab og visse tredjelande, der giver statsborgere i de pågældende tredjelande mulighed for at erhverve ejendomsrettigheder i luftfartsselskaber, som der er udstedt licens til i overensstemmelse med fællesskabsretten,SOM ERKENDER, at visse bestemmelser i de bilaterale lufttrafikaftaler mellem medlemsstater i Det Europæiske Fællesskab og Republikken Armenien, som strider mod fællesskabsretten, skal bringes i overensstemmelse med denne med det formål at tilvejebringe et forsvarligt regelgrundlag for lufttrafikken mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Armenien og for at sikre kontinuiteten i denne lufttrafik,SOM KONSTATERER, at luftfartsselskaber i henhold til fællesskabsretten principielt ikke må indgå aftaler, der kan påvirke handelen mellem Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater, og som tilstræber eller bevirker, at konkurrencen forhindres, begrænses eller forvrides,SOM ERKENDER på baggrund af ovenstående, at visse bestemmelser i de bilaterale lufttrafikaftaler mellem Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater og Republikken Armenien kan sætte konkurrencereglerne for virksomheder ud af spillet, nemlig bestemmelser, der: i) kræver eller tilskynder til, at virksomheder eller sammenslutninger af virksomheder indgår aftaler, træffer beslutninger eller samordner deres praksis således, at konkurrencen mellem luftfartsselskaber på de pågældende ruter hindres, forvrides eller begrænses, eller ii) forstærker virkningerne af en eventuel aftale, beslutning eller samordnet praksis, eller iii) uddelegerer ansvaret for ad at tage skridt til at hindre, forvride eller begrænse konkurrencen mellem luftfartsselskaber på de pågældende ruter til luftfartsselskaberne eller andre private erhvervsdrivende,SOM KONSTATERER, at denne aftale ikke har til formål at øge det samlede omfang af lufttrafikken mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Armenien, at påvirke balancen mellem luftfartsselskaber fra Det Europæiske Fællesskab og luftfartsselskaber fra Republikken Armenien eller at ændre de eksisterende bilaterale lufttrafikaftalers bestemmelser om trafikrettigheder —ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:Artikel 1Almindelige bestemmelser1. I denne aftale forstås ved "medlemsstater" Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater.2. Når der i de enkelte aftaler, der er anført i bilag I, henvises til statsborgere i den medlemsstat, der er part i den pågældende aftale, skal dette forstås som en henvisning til statsborgere i Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater.3. Når der i de enkelte aftaler, der er anført i bilag I, henvises til luftfartsselskaber fra den medlemsstat, der er part i den pågældende aftale, skal dette forstås som en henvisning til luftfartsselskaber, som udpeges af den pågældende medlemsstat.Artikel 2Medlemsstaters udpegning af luftfartsselskaber1. Bestemmelserne i stk. 2 og 3 går forud for de tilsvarende bestemmelser i de artikler, der er anført i bilag II, punkt a) henholdsvis punkt b), med hensyn til den pågældende medlemsstats udpegning af et luftfartsselskab og Republikken Armeniens udstedelse af godkendelser og tilladelser til luftfartsselskabet henholdsvis afvisning, tilbagekaldelse, suspendering og begrænsning af godkendelser og tilladelser til luftfartsselskabet.2. Når Republikken Armenien modtager en udpegning fra en medlemsstat, udsteder den de relevante godkendelser og tilladelser med det mindst mulige tidsforbrug til procedurer, forudsat:i) at luftfartsselskabet i overensstemmelse med traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab er etableret på den udpegende medlemsstats område og er i besiddelse af en fællesskabsretligt gyldig licensii) at den medlemsstat, der står for udstedelsen af "Air Operator’s Certificate", udøver og opretholder en effektiv myndighedskontrol med luftfartsselskabet, og at den relevante luftfartsmyndighed er entydigt identificeret i udpegningen, ogiii) at luftfartsselskabet ejes og direkte eller i kraft af en ejermajoritet kontrolleres effektivt af medlemsstater og/eller statsborgere i medlemsstater og/eller af andre stater som anført i bilag III og/eller statsborgere i disse stater.3. Republikken Armenien kan afvise, tilbagekalde, suspendere eller begrænse godkendelserne eller tilladelserne til et luftfartsselskab, som en medlemsstat har udpeget:i) hvis luftfartsselskabet ikke i overensstemmelse med traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab er etableret på den udpegende medlemsstats område eller ikke er i besiddelse af en fællesskabsretligt gyldig licensii) hvis den medlemsstat, der står for udstedelsen af "Air Operator’s Certificate", ikke udøver og opretholder en effektiv myndighedskontrol med luftfartsselskabet, og den relevante luftfartsmyndighed ikke er entydigt identificeret i udpegningen, elleriii) luftfartsselskabet ikke ejes eller ikke direkte eller i kraft af en ejermajoritet kontrolleres effektivt af medlemsstater og/eller statsborgere i medlemsstater og/eller af andre stater som anført i bilag III og/eller statsborgere i disse stater.Republikken Armenien udøver sine rettigheder i henhold til dette stykke uden at forskelsbehandle luftfartsselskaber fra Fællesskabet på grundlag af nationalitet.Artikel 3Sikkerhed1. Stk. 2 i denne artikel supplerer de tilsvarende bestemmelser i de artikler, der er anført i bilag II, punkt c).2. Når en medlemsstat har udpeget et luftfartsselskab, som en anden medlemsstat udøver og opretholder myndighedskontrol med, gælder Republikken Armeniens rettigheder efter sikkerhedsbestemmelserne i aftalen mellem den medlemsstat, der har udpeget luftfartsselskabet, og Republikken Armenien også for den pågældende anden medlemsstats vedtagelse, gennemførelse og opretholdelse af sikkerhedskrav og for det pågældende luftfartsselskabs driftstilladelse.Artikel 4Beskatning af flybrændstof1. Stk. 2 i denne artikel supplerer de tilsvarende bestemmelser i de artikler, der er anført i bilag II, punkt d).2. Uanset eventuelle andre bestemmelser om det modsatte er intet i de aftaler, der er anført i bilag II, punkt d), til hinder for, at medlemsstaterne uden forskelsbehandling kan opkræve enhver form for skatter, afgifter eller gebyrer på brændstof, der på deres område leveres til brug i et luftfartøj, der tilhører et luftfartsselskab udpeget af Republikken Armenien, og som beflyver en rute mellem et punkt på den pågældende medlemsstats område og et andet punkt på denne eller en anden medlemsstats område.Artikel 5Takster for transport inden for Det Europæiske Fællesskab1. Stk. 2 i denne artikel supplerer de tilsvarende bestemmelser i de artikler, der er anført i bilag II, punkt e).2. Det eller de luftfartsselskaber, der udpeges af Republikken Armenien i henhold til en aftale, jf. bilag I, der indeholder en af de bestemmelser, der er anført i bilag II, punkt e), opkræver takster for transport, som udelukkende finder sted inden for Det Europæiske Fællesskabs område, i overensstemmelse med fællesskabsretten.Artikel 6Forenelighed med konkurrencereglerne1. Uanset eventuelle andre bestemmelser om det modsatte må intet i de i bilag I anførte aftaler:i) kræve eller tilskynde til, at virksomheder eller sammenslutninger af luftfartsselskaber indgår aftaler, træffer beslutninger eller samordner deres praksis således, at konkurrencen hindres eller forvridesii) forstærke virkningerne af en eventuel aftale, beslutning eller samordnet praksis, elleriii) uddelegere ansvaret for tage skridt til at hindre, forvride eller begrænse konkurrencen til private erhvervsdrivende.2. Bestemmelserne i de i bilag I opførte aftaler anvendes ikke, hvis de er i modstrid med denne artikels stk. 1.Artikel 7Bilag til aftalenBilagene til denne aftale udgør en integrerende del af aftalen.Artikel 8Revision eller ændringParterne kan til enhver tid revidere eller ændre denne aftale efter fælles overenskomst. Sådanne ændringer udarbejdes i form af separate protokoller, som udgør en integrerende del af denne protokol, når de er trådt i kraft i henhold til bestemmelserne i denne aftales artikel 9.Artikel 9Ikrafttræden1. Denne aftale træder i kraft, når parterne har udvekslet skriftlige noter om, at de har afsluttet de interne procedurer, som er en forudsætning for, at den kan træde i kraft. Denne aftale træder i kraft på datoen for modtagelsen af den sidste notifikation.2. Aftaler og andre arrangementer mellem medlemsstaterne og Republikken Armenien, som på datoen for denne aftales undertegnelse endnu ikke er trådt i kraft, og som ikke finder anvendelse, er omfattet af bilag I. Denne aftale finder anvendelse på alle sådanne aftaler og arrangementer, fra de træder i kraft.Artikel 10Ophør1. Hvis en aftale, der er anført i bilag I, ophører, ophører samtidig alle nærværende aftales bestemmelser vedrørende den pågældende aftale.2. Hvis alle de aftaler, der er anført i bilag I, ophører, ophører nærværende aftale samtidig.TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftale.Udfærdiget i Bruxelles den niende december to tusind og otte i to eksemplarer på bulgarsk, dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, rumænsk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk, ungarsk og armensk.За Европейската ОбщностPor la Comunidad EuropeaZa Evropské společenstvíFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftEuroopa Ühenduse nimelΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaEiropas Kopienas vārdāEuropos bendrijos varduAz Európai Közösség részérőlGħall-Komunità EwropeaVoor de Europese GemeenschapW imieniu Wspólnoty EuropejskiejPela Comunidade EuropeiaPentru Comunitatea EuropeanăZa Európske spoločenstvoZa Evropsko skupnostEuroopan yhteisön puolestaFör Europeiska gemenskapen+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++За Република АрменияPor la República de ArmeniaZa Arménskou republikuFor Republikken ArmenienFür die Republik ArmenienArmeenia Vabariigi nimelΓια τη Δημοκρατία της ΑρμενίαςFor the Republic of ArmeniaPour la République d'ArméniePer la Repubblica d'ArmeniaArmēnijas Republikas vārdāArmenijos Respublikos varduAz Örmény Köztársaság részérőlGħar-Repubblika ta' l-ArmenjaVoor de Republiek ArmeniëW imieniu Republiki ArmeniiPela República da ArméniaPentru Republica ArmeniaZa Arménsku republikuZa Republiko ArmenijoArmenian tasavallan puolestaFör Republiken Armenien+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------BILAG IListe over aftaler, som der henvises til i denne aftales artikel 1Lufttrafikaftaler mellem Republikken Armenien og medlemsstater i Det Europæiske Fællesskab, som på tidspunktet for denne aftales undertegnelse er indgået, undertegnet og/eller anvendes foreløbigt- Aftale mellem Østrigs regering og Republikken Armeniens regering om lufttrafik paraferet i Wien den 25. august 1993, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Armenien-Østrig"- Aftale mellem Belgiens regering og Republikken Armeniens regering om lufttrafik undertegnet i Bruxelles den 7. juni 2001, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Armenien-Belgien"- Aftale mellem Republikken Bulgariens regering og Republikken Armeniens regering om lufttrafik undertegnet i Sofia den 10. april 1995, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Armenien-Bulgarien"- Aftale mellem Republikken Cyperns regering og Republikken Armeniens regering om lufttrafik undertegnet i Yerevan den 11. september 1998, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Armenien-Cypern"- Lufttrafikaftale mellem Den Tjekkiske Republiks regering og Republikken Armeniens regering paraferet i Prag den 8. februar 2002, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Armenien-Den Tjekkiske Republik"- Overenskomst mellem Kongeriget Danmarks regering og Republikken Armeniens regering vedrørende lufttrafik undertegnet i Stockholm den 25. oktober 2000, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Armenien-Danmark"- Overenskomst mellem Republikken Estlands regering og Republikken Armeniens regering vedrørende lufttrafik undertegnet i Talinn den 17. marts 2000, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Armenien-Estland"- Aftale mellem Den Franske Republiks regering og Republikken Armeniens regering om lufttrafik paraferet i Paris den 12. februar 2002, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Armenien-Frankrig"- Lufttransportaftale mellem Forbundsrepublikken Tysklands regering og Republikken Armeniens regering undertegnet i Bonn den 4. maj 1998, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Armenien-Tyskland"- Aftale mellem Den Hellenske Republiks regering og Republikken Armeniens regering om lufttrafik undertegnet i Athen den 16. december 1994, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Armenien-Grækenland"- Overenskomst mellem Den Italienske Republiks regering og Republikken Armeniens regering vedrørende lufttrafik undertegnet i Yerevan den 18. juli 2002, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Armenien-Italien"- Aftale mellem Storhertugdømmet Luxembourgs regering og Republikken Armeniens regering om lufttrafik paraferet i Luxembourg den 21. november 2000, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Armenien-Luxembourg"- Overenskomst mellem Kongeriget Nederlandenes regering og Republikken Armeniens regering vedrørende lufttrafik undertegnet i Yerevan den 26. november 1999, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Armenien-Nederlandene"- Overenskomst mellem Republikken Polens regering og Republikken Armeniens regering vedrørende civil lufttransport undertegnet i Warszawa den 27. januar 1998, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Armenien-Polen"- Aftale mellem Rumæniens regering og Republikken Armeniens regering om lufttrafik undertegnet i Yerevan den 25. marts 1996, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Armenien-Rumænien"- Overenskomst mellem Kongeriget Sveriges regering og Republikken Armeniens regering vedrørende lufttrafik undertegnet i Stockholm den 25. oktober 2000, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Armenien-Sverige"- Aftale mellem regeringen for Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland og regeringen for Republikken Armenien om lufttrafik udfærdiget i London den 9. februar 1994, i det følgende — dvs. bilag II — benævnt "aftalen Armenien-UK"senest ændret ved aftalememorandummet udfærdiget i Yerevan den 19. juni 1998.--------------------------------------------------BILAG IIListe over artikler i de i bilag 1 anførte aftaler, som der henvises til i denne aftales artikel 2-5a) Medlemsstaters udpegning af luftfartsselskaber- Artikel 3 i aftalen Armenien-Østrig- Artikel 4 i aftalen Armenien-Belgien- Artikel 3 i aftalen Armenien-Bulgarien- Artikel 4 i aftalen Armenien-Cypern- Artikel 3 i aftalen Armenien-Den Tjekkiske Republik- Artikel 3 i aftalen Armenien-Danmark- Artikel 3 i aftalen Armenien-Estland- Artikel 3 i aftalen Armenien-Frankrig- Artikel 3 i aftalen Armenien-Tyskland- Artikel 3 i aftalen Armenien-Grækenland- Artikel 4 i aftalen Armenien-Italien- Artikel 3 i aftalen Armenien-Luxembourg- Artikel 4 i aftalen Armenien-Nederlandene- Artikel 3 i aftalen Armenien-Polen- Artikel 3 i aftalen Armenien-Rumænien- Artikel 3 i aftalen Armenien-Sverige- Artikel 4 i aftalen Armenien-UK.b) Afvisning, tilbagekaldelse, suspendering eller begrænsning af godkendelser eller tilladelser- Artikel 4 i aftalen Armenien-Østrig- Artikel 5 i aftalen Armenien-Belgien- Artikel 4 i aftalen Armenien-Bulgarien- Artikel 5 i aftalen Armenien-Cypern- Artikel 4 i aftalen Armenien-Den Tjekkiske Republik- Artikel 4 i aftalen Armenien-Danmark- Artikel 4 i aftalen Armenien-Estland- Artikel 4 i aftalen Armenien-Frankrig- Artikel 4 i aftalen Armenien-Tyskland- Artikel 4 i aftalen Armenien-Grækenland- Artikel 5 i aftalen Armenien-Italien- Artikel 4 i aftalen Armenien-Luxembourg- Artikel 5 i aftalen Armenien-Nederlandene- Artikel 4 i aftalen Armenien-Polen- Artikel 4 i aftalen Armenien-Rumænien- Artikel 4 i aftalen Armenien-Sverige- Artikel 5 i aftalen Armenien-UK.c) Sikkerhed- Artikel 8 i aftalen Armenien-Den Tjekkiske Republik- Artikel 14 i aftalen Armenien-Danmark- Artikel 12 i aftalen Armenien-Estland- Artikel 8 i aftalen Armenien-Frankrig- Artikel 12 i aftalen Armenien-Tyskland- Artikel 10 i aftalen Armenien-Italien- Artikel 6 i aftalen Armenien-Luxembourg- Artikel 14 i aftalen Armenien-Sverige- Artikel 9a i aftalen Armenien-UK.d) Beskatning af flybrændstof- Artikel 7 i aftalen Armenien-Østrig- Artikel 10 i aftalen Armenien-Belgien- Artikel 7 i aftalen Armenien-Bulgarien- Artikel 7 i aftalen Armenien-Cypern- Artikel 9 i aftalen Armenien-Den Tjekkiske Republik- Artikel 6 i aftalen Armenien-Danmark- Artikel 6 i aftalen Armenien-Estland- Artikel 10 i aftalen Armenien-Frankrig- Artikel 6 i aftalen Armenien-Tyskland- Artikel 9 i aftalen Armenien-Grækenland- Artikel 6 i aftalen Armenien-Italien- Artikel 8 i aftalen Armenien-Luxembourg- Artikel 10 i aftalen Armenien-Nederlandene- Artikel 6 i aftalen Armenien-Polen- Artikel 9 i aftalen Armenien-Rumænien- Artikel 6 i aftalen Armenien-Sverige- Artikel 8 i aftalen Armenien-UK.e) Transporttakster for strækninger inden for Det Europæiske Fællesskab- Artikel 11 i aftalen Armenien-Østrig- Artikel 13 i aftalen Armenien-Belgien- Artikel 9 i aftalen Armenien-Bulgarien- Artikel 14 i aftalen Armenien-Cypern- Artikel 13 i aftalen Armenien-Den Tjekkiske Republik- Artikel 10 i aftalen Armenien-Danmark- Artikel 10 i aftalen Armenien-Estland- Artikel 14 i aftalen Armenien-Frankrig- Artikel 10 i aftalen Armenien-Tyskland- Artikel 12 i aftalen Armenien-Grækenland- Artikel 8 i aftalen Armenien-Italien- Artikel 10 i aftalen Armenien-Luxembourg- Artikel 6 i aftalen Armenien-Nederlandene- Artikel 10 i aftalen Armenien-Polen- Artikel 8 i aftalen Armenien-Rumænien- Artikel 10 i aftalen Armenien-Sverige- Artikel 7 i aftalen Armenien-UK.--------------------------------------------------BILAG IIIListe over andre stater, som der henvises til i denne aftales artikel 2a) Republikken Island (i medfør af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde)b) Fyrstendømmet Liechtenstein (i medfør af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde)c) Kongeriget Norge (i medfør af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde)d) Det Schweiziske Forbund (i medfør af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om lufttransport).--------------------------------------------------


text:
 20.4.2015
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 127/7
 Zahtjev za prethodnu odluku koji je 22. prosinca 2014. uputio Bundesgerichtshof (Njemačka) – Simona Kornhaas protiv Thomasa Dithmara kao stečajnog upravitelja imovine društva Kornhaas Montage und Dienstleistung Ltd
 (Predmet C-594/14)
 (2015/C 127/11)
 Jezik postupka: njemački
 Sud koji je uputio zahtjev
 Bundesgerichtshof
 Stranke glavnog postupka
 Tužiteljica: Simona Kornhaas
 Tuženik: Thomas Dithmar kao stečajni upravitelj imovine društva Kornhaas Montage und Dienstleistung Ltd
 Prethodna pitanja
 a)
 Primjenjuje li se na tužbu pred njemačkim sudom kojom direktor društva „private company limited by shares” engleskoga ili velškoga prava nad čijom je imovinom u Njemačkoj otvoren stečajni postupak u skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe br. 1346/2000 (1) od stečajnog upravitelja zahtijeva naknadu isplata koje je izvršio prije otvaranja stečajnog postupka ali nakon nastupanja insolventnosti njemačko stečajno pravo u smislu članka 4. stavka 1. Uredbe br. 1346/2000?
 b)
 Protivi li se tužba gore navedene vrste slobodi poslovnog nastana u skladu s člancima 49. i 54. UFEU-a?
 (1) Uredba Vijeća (EZ) br. 1346/2000 od 29. svibnja 2000. o stečajnom postupku (SL L 160, str. 1.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 19., svezak 3., str. 3.).