text:
 Avviż Legali Importanti
 |
 22000D1109(02)
 Official Journal L 284 , 09/11/2000 P. 0003 - 0003
 Deċiżjoni tal-Kumitat Kkonġunt taż-ŻEENru 47/1999tat-30 ta' April 1999li temenda l-Anness II (Regolamenti, standards, ittestjar u ċertifikazzjoni tekniċi) għall-Ftehim taż-ŻEEIL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE,Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, kif aġġustat bil-Protokoll li jaġġusta l-Ftehim għaż-Żona Ekonomika Ewropea, minn hawn iżjed 'il quddiem issir referenza għalih bħala "il-Ftehim", u b'mod partikolari l-Artikolu 98 tiegħu,Billi:(1) l-Anness II għall-Ftehim ġie emendat bid-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE Nru 28/1999 tas-26 ta' Marzu 1999 [1];(2) d-Direttiva tal-Kummissjoni 98/40/KE tat-8 ta' Ġunju 1998 li taddatta għall-progress tekniku d-Direttiva tal-Kunsill 74/346/KEE dwar mirja li bihom tara xi jkun ġej minn wara għal tratturi agrikoli jew tal-forestrija bir-roti [2] għandha tiġi inkorporata fil-Ftehim,IDDEĊIEDA KIF ĠEJ:Artikolu 1L-inċiż li ġej għandu jiġi miżjud fil-punt 4 (Direttiva tal-Kunsill 74/346/KEE) tal-Kapitolu II ta' l-Anness II għall-Ftehim:"— 398 L 0040: Id-Direttiva tal-Kummissjoni 98/40/KE tat-8 ta' Ġunju 1998 (ĠU L 171, tal-17.6.1998, s. 28)."Artikolu 2It-testi tad-Direttiva tal-Kummissjoni 98/40/KE fil-lingwa Islandiża u f'dik Norveġiża, li huma annessi għall-verżjonijiet tal-lingwi rispettivi ta' din id-Deċiżjoni, huma awtentiċi.Artikolu 3Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ nhar l-1 ta' Mejju 1999, sakemm ikunu saru n-notifiki kollha taħt l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim lill-Kumitat Konġunt taż-ŻEE.Artikolu 4Din id-Deċiżjoni għandha tiġi ppubblikata fit-Taqsima taż-ŻEE ta', u fis-Suppliment taż-ŻEE għall-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej.Magħmula fi Brussel, 30 ta' April 1999.Għall-Kumitat Konġunt taż-ŻEEIl-PresidentF. Barbaso[1] ĠU L 266, tal-19.10.2000.[2] ĠU L 171, tal-17.6.1998, p. 28.--------------------------------------------------


type: wikipedia

text:
A Ordem do Ipiranga é a mais alta honraria concedida pelo estado de São Paulo, sendo reservada aos cidadãos brasileiros e estrangeiros que prestaram serviços notórios aos paulistas. A Ordem do Ipiranga foi instituída pelo decreto no 52.064, de 20 de junho de 1969 e regulamentada pelo Decreto no 52.078 de 24 de junho de 1969, ambos editados pelo Governador Roberto Costa de Abreu Sodré.
 Lema
 O lema da Ordem é a frase do Grito do Ipiranga de D. Pedro, "Independência ou Morte".
 Graus
 Grã-Cruz
 Grande-Oficial
 Comendador
 Oficial
 Cavaleiro
 Ligações externas
 Ipiranga


type: other

text:
Sentenza Cassazione Civile n. 2981 del 03/02/2017 – Sentenze La Legge per Tutti
 Sentenza Sentenza Cassazione Civile n. 2981 del 03/02/2017
 Cassazione civile, sez. lav., 03/02/2017, (ud. 17/11/2016, dep.03/02/2017), n. 2981
 sul ricorso 19621-2014 proposto da:
 FALEGNAMERIA E MOBILI D. DI D.R. & C S.N.C. C.F.
 (OMISSIS), in persona del legale rappresentante D.R.,
 METAFUNE, giusta delega in atti;
 avverso la sentenza n. 447/2014 della CORTE D’APPELLO di TORINO,
 depositata il 16/04/2014 R.G.N. 1386/2012;
 17/11/2016 dal Consigliere Dott. LUCIA ESPOSITO;
 1.La Corte d’appello di Torino, in parziale accoglimento del gravame interposto da P.D. avverso la sentenza del giudice di primo grado, condannò la s.n.c. Falegnameria e Mobili d.S.R. & c. a pagare al Parta una somma a titolo di compenso per lavoro straordinario e differenze sul TFR.
 2. A seguito di ricorso della società, la Corte di Cassazione, con sentenza del 29/3/2012, pur disattendendo le doglianze atte a contestare l’entità del lavoro straordinario nei termini accertati dalla Corte territoriale – in relazione al periodo intercorrente tra giugno 1988 e dicembre 2001, dalle 8 alle 12 del sabato mattina – accolse la censura inerente al vizio di motivazione della gravata pronuncia nella parte in cui la Corte d’Appello non aveva chiarito se l’importo liquidato a titolo di lavoro straordinario fosse al netto oppure al lordo degli importi già versati al lavoratore, giacchè la stessa sentenza aveva dato atto che al lavoratore erano stati versati importi “fuori busta”. Demandò, quindi, al giudice del merito di calcolare l’eventuale differenza a credito del lavoratore, da maggiorare di interessi e rivalutazione ex art. 429 c.p.c., nonchè di calcolare il t.f.r. includendo nella base di calcolo anche quanto ricevuto dal P. per lavoro straordinario.
 3. In sede di rinvio la Corte d’appello di Torino, con sentenza del 16/4/2014, effettuò la quantificazione dell’importo nei termini indicati dalla Corte di Cassazione.
 4. Avverso la sentenza propone ricorso per cassazione la società sulla base di quattro motivi. Il lavoratore non ha svolto attività difensiva.
 1. Con il primo motivo la ricorrente deduce violazione e falsa applicazione degli artt. 112 e 429 c.p.c. in relazione all’art. 360 c.p.c., n. 4. Rileva che il lavoratore aveva chiesto sin dall’origine rivalutazione e interessi solo sulle differenze risultanti per lavoro straordinario, al netto degli importi corrisposti, e che erroneamente erano stati considerati rivalutazione e interessi anche sugli importi dovuti per lavoro straordinario che si assumono pagati in ritardo. Osserva che in tal modo risulta violato anche l’art. 429 c.p.c., comma 3, norma che esige che il datore di lavoro intanto è tenuto al pagamento di interessi e rivalutazione in quanto sia stato condannato al pagamento di una somma di denaro, talchè, in assenza di condanna al pagamento, alcuna somma di denaro è dovuta a tale titolo.
 2. Con il secondo motivo la società deduce violazione e falsa applicazione degli artt. 392 e 394 c.p.c. in relazione all’art. 360 c.p.c., n. 4. Rileva che nel giudizio di riassunzione il lavoratore ha quantificato gli importi accessori per interessi e rivalutazione sugli asseriti tardivi pagamenti, proponendo in tal modo una domanda nuova che non poteva essere introdotta in quella sede.
 3. Con la terza censura la ricorrente espone violazione e falsa applicazione degli artt. 1193 e 1194 c.c. – omesso esame circa un fatto decisivo per il giudizio oggetto di discussione tra le parti in relazione all’art. 360 c.p.c., nn. 3 e 5. Sostanzialmente contesta il criterio d’imputazione delle somme corrisposte nel corso del rapporto, come esposto nei conteggi elaborati dal lavoratore, rispetto alle quali, in assenza di imputazione convenzionale, doveva essere applicato il criterio legale di cui all’art. 1193 c.c. Osserva che la relazione di ctu era errata, perchè del tutto arbitrariamente era stato tenuto conto del pagamento del minor importo di Euro 9.169,65 rispetto a quello effettivamente erogato di Euro 12.667,00 al solo fine di far risultare un ulteriore credito del lavoratore maggiorato di interessi e rivalutazione. Rileva che dalla lettura del punto 3 della sentenza della Corte di Cassazione e dal quesito posto al perito dalla Corte d’appello non risultava che costui fosse stato incaricato di determinare le spese dovute al difensore del lavoratore.
 4. Con l’ultimo motivo la ricorrente deduce violazione e falsa applicazione dell’art. 91 c.p.c. in relazione all’art. 360 c.p.c., n. 4. Osserva che, in caso di giudizio di riassunzione conseguente alla cassazione, ai fini della liquidazione delle spese il giudice di merito deve tenere conto dell’esito complessivo della controversia. Ne consegue che la ricorrente intanto poteva essere condannata alla refusione delle spese, in quanto la Corte d’appello avesse respinto la domanda di restituzione, laddove alcuna statuizione di rigetto era rinvenibile nel dispositivo della sentenza impugnata, nella quale l’ulteriore importo dovuto dalla falegnameria discendeva del computo in favore del lavoratore delle spese del giudizio d’appello. Osserva, inoltre, che la sentenza impugnata aveva ingiustamente condannato la società alla rifusione delle spese in favore del lavoratore anche per il giudizio di legittimità, sebbene in detto grado di giudizio il lavoratore non avesse svolto alcuna attività difensiva.
 5. I primi tre motivi possono essere trattati congiuntamente. Essi non risultano fondati alla luce del rilievo che, una volta intervenuta sentenza con la quale la Corte di Cassazione cassa con rinvio al giudice del merito, ogni questione posta a monte della pronuncia rescissoria non risulta più esaminabile, perchè travolta dal dictum della Corte. Conseguentemente nessun vizio di violazione del principio di corrispondenza tra chiesto è pronunciato è, neppure in astratto, ipotizzabile, così come non può prospettarsi una violazione del disposto di cui all’art. 429 c.p.c. in relazione a una domanda che già è stata delibata in modo irretrattabile in forza della pronuncia di cassazione. Allo stesso modo l’esistenza di una domanda nuova o di un’erronea imputazione di somme nell’ambito del giudizio di rinvio non è suscettibile di essere dedotta nei termini esposti dalla ricorrente, i quali assumono come parametro di riferimento ciò che è a monte della pronuncia rescissoria, laddove le censure di violazione di legge in questa sede proponibili (e in concreto non formulate) avrebbero dovuto investire il confronto tra la statuizione della Corte territoriale in sede di rinvio e il principio enunciato dalla Corte di Cassazione, in funzione della verifica del rispetto dell’art. 384 c.p.c., comma 2.
 6. In ordine al motivo d’impugnazione concernente le spese di lite, si rileva che la liquidazione delle spese da parte del giudice del rinvio appare coerente con il principio più volte enunciato dalla giurisprudenza di legittimità secondo il quale “in tema di spese processuali, il giudice del rinvio, cui la causa sia stata rimessa anche per provvedere sulle spese del giudizio di legittimità, si deve attenere al principio della soccombenza applicato all’esito globale del processo, piuttosto che ai diversi gradi del giudizio ed al loro risultato, sicchè non deve liquidare le spese con riferimento a ciascuna fase del giudizio, ma, in relazione all’esito finale della lite, può legittimamente pervenire ad un provvedimento di compensazione delle spese, totale o parziale, ovvero, addirittura, condannare la parte vittoriosa nel giudizio di cassazione e, tuttavia, complessivamente soccombente – al rimborso delle stesse in favore della controparte”(Sez. 1, Sentenza n. 20289 del 09/10/2015, Rv. 637441).
 7. Esula, tuttavia, dall’ambito applicativo del richiamato principio la liquidazione in favore del P. delle spese del giudizio di legittimità. Dalla sentenza della Corte di cassazione si evince, infatti, che il predetto non aveva svolto alcuna attività difensiva nella suddetta fase, rimanendo intimato. Nessun importo, pertanto, poteva essergli attribuito al riguardo, poichè in realtà tali spese non erano state mai sostenute.
 8. In base ai principi enunciati il ricorso va accolto limitatamente alla pronuncia attinente alle spese del giudizio di legittimità poste a carico della società, mentre va nel resto rigettato. Nulla va disposto in ordine alle spese del presente giudizio, che restano a carico della parte ricorrente in ragione dei limiti assai contenuti della pronuncia in suo favore e della condotta processuale del P., rimasto intimato.
 La Corte rigetta i primi tre motivi di ricorso, accoglie in parte il quarto. Cassa la sentenza impugnata e, decidendo nel merito, dichiara non dovute le spese liquidate nella sentenza impugnata con riferimento al precedente giudizio di legittimità.


text:
40k Rankingit - Sivu 7 - Sotavasara.net
 Viesti Kirjoittaja Rascal91 » Ti 28.03.2017 13:16
 Su 26.03.2017 22:27
 Lisätty kolme turnausta, ja päivitetty ränkit
 25.3.2017 Kevätfana 19.3.2017 5 1850 31 100
 Tuhon Airut XI 26.2.2017 5 18 80
 Mikkelin NWG 19.2.2017 5 18 80
 Tuhon Airuiden painoa vähän mietin, kun siellä on tuntemattomampaa sakkia, mutta vedin sen ny samaan 80:een. Vois olla kanssa 70..75, kertokaa jos joku on eri mieltä tuomiosta.
 Pääkkösen parempia sijoituksia siirtelin kanssa Ottelinille, mutta Juhan tuoreemmat tulokset taisi joka tapauksessa olla painokkaimmat.
 Sijoitus Pelaajat Total Edellinen sija Muutos
 1 Riku Saressalo 284,6 4 3
 2 Emppu Niemi 280,0 1 -1
 3 Jouni Haavisto 275,2 6 3
 4 Eetu Peltola 272,5 3 -1
 5 Esa Ristisuo 262,1 2 -3
 6 Jere Kortemaa 259,6 8 2
 7 Juha Ottelin 255,0 28 21
 8 Joonas Neva 250,4 7 -1
 9 Pekka Koskivirta 249,7 16 7
 10 Erno Ikonen 247,1 15 5
 11 JP Kumpulainen 244,1 9 -2
 12 Juho Klemola 236,5 5 -7
 13 Eetu Torikka 235,3 11 -2
 14 Aleksi Meuronen 231,4 10 -4
 15 Eero Saukkonen 231,3 12 -3
 16 Teemu Valve 221,1 13 -3
 17 Jukka Halme 218,0 26 9
 18 Oskari Koskinen 212,7 14 -4
 19 Tapio Apajalahti 209,2 17 -2
 20 Leo Vuori 205,9 25 5
 21 Aapo Tommila 201,4 24 3
 22 Jarkko Kortemaa 199,7 21 -1
 23 Roni Landgren 197,7 18 -5
 24 Antti Haapaniemi 195,7 20 -4
 25 Björn Söderström 194,3 19 -6
 26 Juha Kortemaa 194,3 32 6
 27 Aleksi Lehtiö 184,3 22 -5
 28 Matti Alanen 172,6 29 1
 29 Pekka Manninen 171,4 27 -2
 30 Lauri Koistinen 168,8 23 -7
 31 Joonathan Suvanto 167,4 44 13
 32 Joona Pöppönen 166,6 40 8
 33 Jaakko Mikkola 162,8 41 8
 34 Touko Kästämä 162,8 34 0
 35 Joonas Kortemaa 151,9 35 0
 36 Antero Latikka 150,8 31 -5
 37 Kari Varpula 150,3 33 -4
 38 Jarkko Syrjälä 146,4 38 0
 39 Teemu Juselius 144,7 30 -9
 40 Joonas Mäkinen 144,0 55 15
 41 Aku Sonninen 140,7 42 1
 42 Janne Mikkola 139,2 76 34
 43 Lasse Toivonen 135,3 37 -6
 44 Miika Kalliokari 134,2 36 -8
 45 Petri Ahola 133,9 47 2
 46 Miikka Ristkari 131,7 58 12
 47 Mika Toivonoja 125,0 43 -4
 48 Ari Pylvänäinen 121,7 50 2
 49 Riku Norring 120,4 53 4
 50 Otto-Ville Virkkunen 119,8 46 -4
 51 Janne Salmela 118,9 67 16
 52 Vili Urpilainen 116,2 48 -4
 53 Mika Hellgren 111,9 49 -4
 54 Jaakko Järvenkylä 111,7 56 2
 55 Antti Ramstadius 111,6 39 -16
 56 Eero Palmroth 109,4 45 -11
 57 Arttu Ansamaa 107,2 88 31
 58 Lauri Koukila 106,7 54 -4
 59 Tuomas Varjoranta 103,8 57 -2
 60 Jukka-Pekka Heikkinen 101,2 60 0
 61 Tuukka Pöppönen 98,6 61 0
 62 Harri Hokkanen 98,3 51 -11
 63 Esko-Jaakko Lehti 87,5 68 5
 64 Antti Halonen 87,3 59 -5
 65 Samuli Ahokas 86,9 62 -3
 66 Kai Väätäinen 86,2 63 -3
 67 Kalle Anttonen 85,2 116 49
 68 Ville Pörhölä 84,4 65 -3
 69 Antti Saikkonen 83,8 66 -3
 70 Karri Reunanen 81,8 71 1
 71 Antti Tauriainen 71,1 0 -71
 72 Santtu Mansikkamaa 70,9 69 -3
 73 Ville Yli-Karhu 70,0 73 0
 74 Samu Partanen 66,7 0 -74
 75 Tuomas Soininen 64,8 133 58
 76 Marko Hartikainen 63,8 74 -2
 77 Topi Valtonen 62,5 70 -7
 78 Valtteri Liimatainen 58,8 79 1
 79 Rami Kivi 58,8 77 -2
 80 Jiska Laaksovirta 56,9 75 -5
 81 Akseli Dekker 53,9 82 1
 82 Tuukka Tervonen 53,3 0 -82
 83 Niko Ärväs 53,1 64 -19
 84 Anssi Roivainen 52,3 85 1
 85 Ari Hartikainen 50,6 136 51
 86 Pyry Nyström 50,5 81 -5
 87 Aleksi Holtari 50,0 164 77
 88 Ari-Pekka Ronkainen 48,9 97 9
 89 Lassi Partamies 47,7 117 28
 90 Timo Oravala 46,1 80 -10
 91 Jaakko Suhonen 46,0 108 17
 92 Pyry Pukero 45,0 89 -3
 93 Mikael Laaksonen 44,4 90 -3
 94 Matti Myllyniemi 44,4 0 -94
 95 Mikko Savolahti 44,1 91 -4
 96 Arttu Pitkänen 41,9 72 -24
 97 Juho-Ville Seppälä 41,6 112 15
 98 Juuso Niemensyrjä 41,5 94 -4
 99 Jari Friman 41,2 93 -6
 100 Niko Partala 40,6 122 22
 Voiko turnauksen painoa laskea sen mukaan kuka pelaa/missä pelataan? Moni meistäkin on kyllä käynyt etelässä pelaamassa, mutta matka on pitkä ja silleen. Ja voihan tännekkin tulla etelän ihmiset pelaamaan? Tarkoitus oli sanoa, että menee laskutoimitus mielivaltaiseksi, jos pisteiden päädytään tilanteeseen, että joku vain päättää painon, riippuen siitä missä turnaus järjestetään/ketä siihen osallistuu? Kiva että tällaista listaa pidetään ja toki se kuka listaa pitää, saa päättää miten pisteitä lasketaan. Laskutapa voi kuitenkin vaikuttaa siihen millä silmällä listaa katsoo.
 Viesti Kirjoittaja ORLY ry » Ke 29.03.2017 11:16
 Viesti Kirjoittaja Rascal91 » Ke 29.03.2017 11:46
 Viesti Kirjoittaja Rascal91 » Ke 29.03.2017 12:45
 Viesti Kirjoittaja smaxx » Ke 29.03.2017 21:24
 Kiitoksia palautteesta. Itse tuota mietin, ja päädyin siihen etten ala kauheasti arvottamaan sitä ketkä ovat pelaamassa. Eli tässäkin tapauksessa nuo kaksi saman kokoista turnausta menivät samaan pistearvoon. Jossain tapauksessa voin hiukan huomioida kuinka paljon turnauksessa on "kärkipään" pelaajia mukana, toisaalta pitää hyväksyä se, että kauempana pääkaupunkiseudulta ei vaan niihin isoihin turnauksiin (ja sen kautta listan kärkisijoille) niin usein pääse, ja taso voi silti olla ihan yhtä kova. Siis, pääsääntö on ettei osallistujalista ihmeemmin yleensä vaikuta.
 Viesti Kirjoittaja smaxx » Su 06.08.2017 18:03
 Rankingiin on päivitetty Ropecon 2017 30.7.2017 paino 100, NWG New Era 15.4.2017 paino 80 ja ajan kuluminen.
 1 Riku Saressalo 284,6 1 0
 2 Juha Ottelin 272,3 7 5
 3 Emppu Niemi 271,7 2 -1
 4 Pekka Koskivirta 269,4 9 5
 5 Jouni Haavisto 265,2 3 -2
 6 Jere Kortemaa 255,5 6 0
 7 Joonas Neva 251,3 8 1
 8 Eetu Peltola 249,4 4 -4
 9 Erno Ikonen 247,1 10 1
 10 JP Kumpulainen 237,4 11 1
 11 Esa Ristisuo 226,4 5 -6
 12 Aleksi Meuronen 225,0 14 2
 13 Jukka Halme 218,5 17 4
 14 Eetu Torikka 211,0 13 -1
 15 Leo Vuori 205,9 20 5
 16 Touko Kästämä 204,0 34 18
 17 Eero Saukkonen 200,2 15 -2
 18 Matti Alanen 197,8 28 10
 19 Jarkko Kortemaa 195,3 22 3
 20 Aapo Tommila 192,2 21 1
 21 Juha Kortemaa 191,5 26 5
 22 Teemu Valve 187,3 16 -6
 23 Tapio Apajalahti 183,8 19 -4
 24 Vili Urpilainen 180,0 52 28
 25 Oskari Koskinen 178,2 18 -7
 26 Antti Haapaniemi 173,4 24 -2
 27 Joonathan Suvanto 167,4 31 4
 28 Pekka Manninen 165,4 29 1
 29 Jaakko Mikkola 160,5 33 4
 30 Joonas Mäkinen 157,4 40 10
 31 Joona Pöppönen 156,6 32 1
 32 Ari Pylvänäinen 155,0 48 16
 33 Aleksi Lehtiö 152,4 27 -6
 34 Björn Söderström 149,6 25 -9
 35 Joonas Kortemaa 148,9 35 0
 36 Roni Landgren 148,2 23 -13
 37 Jarkko Syrjälä 144,3 38 1
 38 Petri Ahola 139,7 45 7
 39 Aku Sonninen 137,6 41 2
 40 Juho Klemola 135,3 12 -28
 41 Kari Varpula 131,6 37 -4
 42 Antero Latikka 125,7 36 -6
 43 Janne Mikkola 123,1 42 -1
 44 Miikka Ristkari 110,9 46 2
 45 Jaakko Järvenkylä 110,7 54 9
 46 Riku Norring 107,7 49 3
 47 Janne Salmela 106,4 51 4
 48 Arttu Ansamaa 105,0 57 9
 49 Nick Nanavati 100,0 0 -49
 50 Jukka-Pekka Heikkinen 96,1 60 10
 51 Lauri Koistinen 95,4 30 -21
 52 Kai Väätäinen 92,6 66 14
 53 Otto-Ville Virkkunen 91,8 50 -3
 54 Jesse Nurminen 91,7 238 184
 55 Lasse Toivonen 90,8 43 -12
 56 Teemu Juselius 88,9 39 -17
 57 Miika Kalliokari 88,5 44 -13
 58 Topi Valtonen 86,8 77 19
 59 Esko-Jaakko Lehti 86,7 63 4
 60 Mika Toivonoja 80,7 47 -13
 61 Joonas Peltomaa 80,6 0 -61
 62 Tuukka Pöppönen 80,1 61 -1
 63 Tuomas Varjoranta 80,0 59 -4
 64 Ville Pörhölä 78,9 68 4
 65 Kimmo Kokkarinen 77,8 0 -65
 66 Lauri Koukila 76,0 58 -8
 67 Kalle Anttonen 75,6 67 0
 68 Harri Hokkanen 71,5 62 -6
 69 Antti Tauriainen 71,1 71 2
 70 Antti Halonen 70,7 64 -6
 71 Mika Hellgren 70,1 53 -18
 72 Ville Yli-Karhu 70,0 73 1
 73 Eero Palmroth 69,5 56 -17
 74 Samuli Ahokas 66,7 65 -9
 75 Samu Partanen 66,7 74 -1
 76 Karri Reunanen 61,8 70 -6
 77 Antti Saikkonen 61,8 69 -8
 78 Jussi Salonen 61,1 0 -78
 79 Tuomas Soininen 57,8 75 -4
 80 Valtteri Liimatainen 55,9 78 -2
 81 Tuukka Tervonen 53,3 82 1
 82 Lassi Partamies 51,8 89 7
 83 Jaakko Suhonen 51,5 91 8
 84 Akseli Dekker 50,7 81 -3
 85 Aleksi Holtari 50,0 87 2
 86 Aleksi Koskinen 50,0 0 -86
 87 Ari Hartikainen 49,8 85 -2
 88 Anssi Roivainen 49,7 84 -4
 89 Petri Pekkarinen 49,2 108 19
 90 Marko Hartikainen 47,3 76 -14
 91 Mikael Laaksonen 47,2 93 2
 92 Ilkka Huttunen 47,2 0 -92
 93 Ari-Pekka Ronkainen 46,9 88 -5
 94 Santtu Mansikkamaa 45,6 72 -22
 95 Pyry Pukero 45,0 92 -3
 96 Matti Myllyniemi 44,4 94 -2
 97 Mikko Savolahti 41,9 95 -2
 98 Niko Partala 41,2 100 2
 99 Rami Kivi 41,1 79 -20
 100 Aapo Varapelaaja 40,0 101 1
 101 Juuso-Matti Seppälä 40,0 102 1
 102 Toni Forselius 40,0 103 1
 103 Juho Pusa 38,9 106 3
 104 Vara Pelaaja 36,1 0 -104
 105 Pauli Hulkkonen 35,6 105 0
 106 Mauri Lunkka 35,5 113 7
 107 Antti Ramstadius 33,9 55 -52
 108 Jari Friman 33,9 99 -9
 109 Jari Angeria 33,3 109 0
 110 Juuso Niemensyrjä 32,0 98 -12
 111 Pyry Nyström 32,0 86 -25
 112 Jere Kopu 31,2 119 7
 113 Janne Kivekäs 31,1 173 60
 114 Juho-Ville Seppälä 31,1 97 -17
 115 Jouni Nummela 29,7 118 3
 116 Pauli Lehtoranta 29,6 107 -9
 117 Jesse Lehto 29,3 117 0
 118 Timo Oravala 29,1 90 -28
 119 Jiska Laaksovirta 28,5 80 -39
 120 Olli Ormio 28,4 114 -6
 121 Sami Närhi 28,0 115 -6
 122 Konsta Hänninen 27,0 116 -6
 123 Jari Stålhammar 26,3 120 -3
 124 Juho Heikkinen 26,2 121 -3
 125 Mika Baljaskin 25,7 110 -15
 126 Klaus Lehto 25,1 104 -22
 127 Turo Lyytinen 25,0 0 -127
 128 Ville Kalliomäki 25,0 122 -6
 Viesti Kirjoittaja smaxx » La 28.10.2017 12:00
 Rankit päivitetty, ks : https://www.facebook.com/NopatJaTaktiikka/
 Jos haluat turnauksesi huomioitavaksi rankingiin, niin tsekkaa ohjeet ekasta postauksesta. Kannattaa kanssa kiinnittää huomiota pelaajien nimien kirjoitusasuun, voin viellä korjailla "Miika -> Miikka", mutten ala arvailla onko "Jupe" "juha" tai jotain muuta.
 Uusi Ranking kärki muuten !
 Viesti Kirjoittaja smaxx » Ti 31.10.2017 13:54
 Tuolta joku turnaus kuulemma puuttui, jos joku kaipaa sen rankingiin mukaan, niin tsekatkaa ykköspostauksesta ohjeet.
 Turnauslistaus tältä vuodelta :
 31.1.2017 Totalcup 7 3 10 50
 Kickoff Tampere 3 12 60
 Talvisota 2017 5 1850 36 100
 Tuhon Airut XI 26.2.2017 5 18 70
 6.8.2017 Ropecon 2017 5 36 100
 NWG New era 15.4. 5 18 80
 28.10.2017 Crimzon Horizon 3 18 60
 Syysfanatic 5 21 90
 Viesti Kirjoittaja smaxx » Su 05.11.2017 17:00
 Lisätty vanhoja turnauksia :
 5.11.2017 Triad III Alpha 19 80
 War Head Galaxy of Strife 16 60
 War Head Fuel to the Fire - casual 20 50
 Ei vaikutuksia ihan kärkeen, mutta terävimmän kärjen alla sitäkin enemmän :
 1 Juha Ottelin 281,7 1 0
 2 Riku Saressalo 280,1 2 0
 3 Pekka Koskivirta 270,1 3 0
 4 Jouni Haavisto 265,2 4 0
 5 Emppu Niemi 259,4 5 0
 6 Erno Ikonen 247,1 6 0
 7 Joonas Neva 244,4 7 0
 8 Jere Kortemaa 239,1 8 0
 9 Touko Kästämä 236,3 9 0
 10 Eetu Peltola 234,4 10 0
 11 JP Kumpulainen 222,1 11 0
 12 Jukka Halme 214,2 12 0
 13 Aleksi Meuronen 213,6 13 0
 14 Eetu Torikka 211,6 16 2
 15 Leo Vuori 205,9 14 -1
 16 Matti Alanen 194,3 15 -1
 17 Aapo Tommila 192,2 17 0
 18 Joonathan Suvanto 183,8 18 0
 19 Vili Urpilainen 180,3 19 0
 20 Jarkko Kortemaa 179,3 20 0
 21 Juha Kortemaa 178,6 21 0
 22 Esa Ristisuo 177,9 22 0
 23 Jaakko Mikkola 172,4 23 0
 24 Tapio Apajalahti 168,5 24 0
 25 Antti Haapaniemi 166,9 25 0
 26 Ari Pylvänäinen 165,6 28 2
 27 Jesse Nurminen 163,2 47 20
 28 Topi Valtonen 160,3 62 34
 29 Antero Latikka 158,4 37 8
 30 Aleksi Lehtiö 158,1 26 -4
 31 Joonas Kortemaa 152,9 33 2
 32 Eero Saukkonen 152,3 27 -5
 33 Teemu Valve 149,5 30 -3
 34 Oskari Koskinen 145,7 32 -2
 35 Joonas Mäkinen 142,4 29 -6
 36 Petri Ahola 139,7 34 -2
 37 Pekka Manninen 136,9 35 -2
 38 Joona Pöppönen 136,6 31 -7
 39 Jarkko Syrjälä 135,6 36 -3
 40 Anton Patrikainen 134,8 106 66
 41 Kimmo Kokkarinen 132,8 55 14
 42 Roni Landgren 128,6 39 -3
 43 Aku Sonninen 128,4 40 -3
 44 Björn Söderström 125,1 38 -6
 45 Kari Varpula 120,9 41 -4
 46 Kai Väätäinen 110,6 52 6
 47 Janne Mikkola 105,0 42 -5
 48 Jaakko Järvenkylä 104,4 43 -5
 49 Nick Nanavati 100,0 44 -5
 50 Joonas Peltomaa 99,3 54 4
 51 Teemu Juselius 99,3 49 -2
 52 Miikka Ristkari 98,7 45 -7
 53 Arttu Ansamaa 98,2 46 -7
 54 Jukka-Pekka Heikkinen 93,6 56 2
 55 Niko Ärväs 85,1 136 81
 56 Janne Salmela 85,1 50 -6
 57 Esko-Jaakko Lehti 84,5 51 -6
 58 Otto-Ville Virkkunen 81,5 53 -5
 59 Lasse Toivonen 75,6 57 -2
 60 Kalle Anttonen 75,6 58 -2
 61 Riku Norring 75,4 48 -13
 62 Antti Tauriainen 71,1 59 -3
 63 Samuli Ahokas 70,5 60 -3
 64 Ville Yli-Karhu 70,0 61 -3
 65 Ville Pörhölä 66,9 63 -2
 66 Samu Partanen 66,7 64 -2
 67 Anssi Roivainen 64,3 94 27
 68 Miika Kalliokari 61,5 66 -2
 69 Jussi Salonen 61,1 67 -2
 70 Noa Kaistinen 61,0 160 90
 71 Mikael Laaksonen 60,3 88 17
 72 Tycho Elmgren 58,5 72 0
 73 Tuomas Soininen 57,8 68 -5
 74 Lauri Koukila 57,7 69 -5
 75 Antti Halonen 57,0 70 -5
 76 Juho Klemola 53,9 65 -11
 77 Harri Hokkanen 53,5 73 -4
 78 Tuukka Tervonen 53,3 74 -4
 79 Aleksi Holtari 50,0 75 -4
 80 Aleksi Koskinen 50,0 76 -4
 81 Jussi Lindeberg 50,0 0 -81
 82 Karri Reunanen 49,3 77 -5
 83 Eero Palmroth 49,2 78 -5
 84 Tuukka Pöppönen 49,1 71 -13
 85 Dale Tranter 48,8 0 -85
 86 Tuomas Varjoranta 48,0 79 -7
 87 Ilkka Huttunen 47,2 80 -7
 88 Valtteri Liimatainen 47,1 81 -7
 89 Lassi Partamies 46,7 82 -7
 90 Akseli Dekker 46,6 83 -7
 91 Ari Hartikainen 46,1 85 -6
 92 Lauri Koistinen 45,4 87 -5
 93 Jaakko Suhonen 45,0 89 -4
 94 Pyry Pukero 45,0 90 -4
 95 Matti Myllyniemi 44,4 91 -4
 96 Marko Hartikainen 42,7 93 -3
 97 Ari-Pekka Ronkainen 40,9 95 -2
 98 Erkka Korolainen 40,0 111 13
 99 Juuso-Matti Seppälä 40,0 96 -3
 100 Toni Forselius 40,0 97 -3
 Viesti Kirjoittaja smaxx » Ke 29.11.2017 21:44
 Nelkkarissa on ollut nippu turnauksia, ja tulokset on raportoitu. Päivitystä tulee viikonloppuna viimeistään :)
 Viesti Kirjoittaja smaxx » Su 03.12.2017 11:47
 Neljä turnausta lisätty rankingiin, War Headin Triadin merkittävyys on huomioitu symbolisella 101 -painolla.
 3.12.2017 War Head Triad III Bravo Qualifier 16 70
 War Head Cry Havoc 20 50
 JMG Warhammer 40K-Turnaus 8 40
 War Head Triad III 16 101
 3 Jouni Haavisto 279,9 4 1
 4 Pekka Koskivirta 270,1 3 -1
 5 Joonas Neva 261,0 7 2
 6 Emppu Niemi 259,4 5 -1
 7 Erno Ikonen 247,1 6 -1
 8 Eetu Peltola 241,2 10 2
 10 Jere Kortemaa 224,6 8 -2
 11 Vili Urpilainen 221,2 19 8
 12 Jesse Nurminen 220,1 27 15
 13 Jukka Halme 214,2 12 -1
 14 Leo Vuori 205,9 15 1
 15 JP Kumpulainen 203,3 11 -4
 16 Aleksi Meuronen 202,1 13 -3
 17 Jussi Salonen 196,2 69 52
 18 Aapo Tommila 192,2 17 -1
 19 Eetu Torikka 186,8 14 -5
 20 Joonathan Suvanto 183,8 18 -2
 21 Matti Alanen 183,8 16 -5
 22 Björn Söderström 176,7 44 22
 23 Jaakko Mikkola 169,9 23 0
 24 Jarkko Kortemaa 164,7 20 -4
 25 Juha Kortemaa 162,1 21 -4
 26 Topi Valtonen 160,3 28 2
 27 Tapio Apajalahti 159,0 24 -3
 28 Ari Pylvänäinen 158,6 26 -2
 29 Antti Haapaniemi 155,9 25 -4
 30 Esa Ristisuo 151,3 22 -8
 31 Aleksi Lehtiö 150,1 30 -1
 32 Antero Latikka 147,4 29 -3
 33 Teemu Valve 145,3 33 0
 34 Joonas Kortemaa 144,1 31 -3
 35 Eero Saukkonen 141,5 32 -3
 36 Joonas Mäkinen 140,9 35 -1
 37 Roni Landgren 140,9 42 5
 38 Petri Ahola 139,7 36 -2
 39 Anton Patrikainen 138,8 40 1
 40 Pekka Manninen 136,9 37 -3
 41 Joona Pöppönen 136,6 38 -3
 42 Kimmo Kokkarinen 132,8 41 -1
 43 Niko Ärväs 123,0 55 12
 44 Jarkko Syrjälä 122,7 39 -5
 45 Aku Sonninen 119,1 43 -2
 46 Oskari Koskinen 113,1 34 -12
 47 Kari Varpula 111,9 45 -2
 48 Kai Väätäinen 103,1 46 -2
 49 Nick Nanavati 100,0 49 0
 50 Janne Mikkola 99,5 47 -3
 51 Joonas Peltomaa 99,3 50 -1
 52 Teemu Juselius 99,3 51 -1
 53 Miikka Ristkari 98,7 52 -1
 54 Arttu Ansamaa 98,2 53 -1
 55 Aleksi Holtari 93,8 79 24
 56 Jaakko Järvenkylä 91,8 48 -8
 57 Jukka-Pekka Heikkinen 87,4 54 -3
 58 Esko-Jaakko Lehti 82,3 57 -1
 59 Janne Salmela 81,4 56 -3
 60 Kalle Anttonen 75,6 60 0
 61 Riku Norring 75,4 61 0
 62 Dale Tranter 72,8 85 23
 63 Antti Tauriainen 71,1 62 -1
 64 Ville Yli-Karhu 70,0 64 0
 65 Otto-Ville Virkkunen 68,5 58 -7
 66 Tycho Elmgren 67,9 72 6
 67 Samuli Ahokas 67,7 63 -4
 68 Ville Pörhölä 66,9 65 -3
 69 Samu Partanen 66,7 66 -3
 70 Lasse Toivonen 66,0 59 -11
 71 Noa Kaistinen 60,1 70 -1
 72 Tuomas Soininen 57,8 73 1
 73 Anssi Roivainen 56,5 67 -6
 74 Mikael Laaksonen 55,3 71 -3
 75 Tuukka Tervonen 53,3 78 3
 76 Jaakko Suhonen 51,7 93 17
 77 Miika Kalliokari 51,6 68 -9
 78 Aleksi Koskinen 50,0 80 2
 79 Jussi Lindeberg 50,0 81 2
 80 Ilkka Huttunen 47,2 87 7
 81 Lassi Partamies 46,7 89 8
 82 Ari Hartikainen 46,1 91 9
 83 Pyry Pukero 45,0 94 11
 84 Matti Myllyniemi 44,4 95 11
 85 Harri Hokkanen 42,1 77 -8
 86 Karri Reunanen 41,8 82 -4
 87 Tuukka Pöppönen 41,6 84 -3
 88 Antti Halonen 41,0 75 -13
 89 Ari-Pekka Ronkainen 40,9 97 8
 90 Marko Hartikainen 40,9 96 6
 91 Tuomas Varjoranta 40,5 86 -5
 92 Eero Palmroth 40,0 83 -9
 93 Erkka Korolainen 40,0 98 5
 94 Juuso-Matti Seppälä 40,0 99 5
 95 Toni Forselius 40,0 100 5
 96 Eetu Toiviainen 39,5 118 22
 97 Akseli Dekker 39,5 90 -7
 98 Juho Pusa 38,9 101 3
 99 Lauri Koukila 38,4 74 -25
 100 Valtteri Liimatainen 38,2 88 -12
 Viesti Kirjoittaja smaxx » Ti 06.02.2018 18:00
 kaksi uutta turnausta rankingiin, jos jotain puuttuu niin ilmoitelkaa :
 6.2.2018 JMG Preparing 3 12 60
 Talvisota 2018 5 40 100
 Ja näin meillä on uusi ykköspeluri taas !
 1 Pekka Koskivirta 292,2 4 3
 2 Juha Ottelin 291,7 1 -1
 3 Riku Saressalo 280,1 2 -1
 4 Jouni Haavisto 279,9 3 -1
 5 Joonas Neva 278,5 5 0
 6 Eetu Peltola 255,4 8 2
 7 Emppu Niemi 254,9 6 -1
 8 Vili Urpilainen 250,9 11 3
 9 Erno Ikonen 247,1 7 -2
 10 Jere Kortemaa 239,7 10 0
 11 Touko Kästämä 236,3 9 -2
 12 Leo Vuori 223,6 14 2
 13 Jesse Nurminen 220,1 12 -1
 14 Jukka Halme 216,7 13 -1
 15 Aleksi Lehtiö 197,1 31 16
 16 Jussi Salonen 196,2 17 1
 17 Eero Saukkonen 193,8 35 18
 18 Aapo Tommila 192,2 18 0
 19 JP Kumpulainen 190,8 15 -4
 20 Joonathan Suvanto 183,8 20 0
 21 Aleksi Meuronen 178,7 16 -5
 22 Anton Patrikainen 178,2 39 17
 23 Matti Alanen 174,9 21 -2
 24 Björn Söderström 172,6 22 -2
 25 Eetu Torikka 169,4 19 -6
 26 Antti Haapaniemi 167,9 29 3
 27 Jaakko Mikkola 162,4 23 -4
 28 Topi Valtonen 160,3 26 -2
 29 Ari Pylvänäinen 154,6 28 -1
 30 Jarkko Kortemaa 151,8 24 -6
 31 Juha Kortemaa 148,6 25 -6
 32 Joonas Kortemaa 143,6 34 2
 33 Petri Ahola 139,7 38 5
 34 Tapio Apajalahti 139,0 27 -7
 35 Kimmo Kokkarinen 132,8 42 7
 36 Marko Haatio 132,5 0 -36
 37 Joona Pöppönen 131,6 41 4
 38 Joonas Mäkinen 130,6 36 -2
 39 Antero Latikka 129,0 32 -7
 40 Teemu Juselius 126,8 52 12
 41 Teemu Valve 126,3 33 -8
 42 Roni Landgren 118,1 37 -5
 43 Niko Ärväs 117,9 43 0
 44 Jussi Lindeberg 117,5 79 35
 45 Janne Salmela 116,4 59 14
 46 Miika Kalliokari 110,7 77 31
 47 Jarkko Syrjälä 105,4 44 -3
 48 Aku Sonninen 101,5 45 -3
 50 Joonas Peltomaa 99,3 51 1
 51 Miikka Ristkari 96,5 53 2
 52 Kai Väätäinen 95,6 48 -4
 53 Aleksi Koskinen 95,0 78 25
 54 Kari Varpula 94,1 47 -7
 55 Aleksi Holtari 93,8 55 0
 56 Esa Ristisuo 93,1 30 -26
 57 Ville Pörhölä 88,7 68 11
 58 Lassi Partamies 88,1 81 23
 59 Janne Mikkola 84,5 50 -9
 60 Arttu Ansamaa 80,2 54 -6
 61 Oskari Koskinen 80,0 46 -15
 62 Pekka Manninen 79,4 40 -22
 63 Esko-Jaakko Lehti 78,7 58 -5
 64 Jaakko Järvenkylä 77,2 56 -8
 65 Kalle Anttonen 75,6 60 -5
 66 Dale Tranter 72,8 62 -4
 67 Ari-Pekka Ronkainen 72,4 89 22
 68 Antti Tauriainen 71,1 63 -5
 69 Ville Yli-Karhu 69,0 64 -5
 70 Tycho Elmgren 67,9 66 -4
 71 Samu Partanen 66,7 69 -2
 72 Petri Pekkarinen 64,7 105 33
 73 Jukka-Pekka Heikkinen 64,4 57 -16
 74 Samuli Ahokas 63,1 67 -7
 75 Janne Kivekäs 60,3 102 27
 76 Noa Kaistinen 58,6 71 -5
 77 Tuomas Soininen 57,8 72 -5
 78 Lasse Toivonen 56,0 70 -8
 79 Sami Keinänen 55,0 0 -79
 80 Tuukka Tervonen 53,3 75 -5
 81 Riku Norring 53,1 61 -20
 82 Jaakko Suhonen 51,1 76 -6
 83 Otto-Ville Virkkunen 50,5 65 -18
 84 Mikael Laaksonen 50,3 74 -10
 85 Ilkka Huttunen 47,2 80 -5
 86 Pyry Pukero 45,0 83 -3
 87 Matti Myllyniemi 44,4 84 -3
 88 Anssi Roivainen 43,4 73 -15
 89 Karri Reunanen 40,6 86 -3
 90 Erkka Korolainen 40,0 93 3
 91 Juuso-Matti Seppälä 40,0 94 3
 92 Toni Forselius 40,0 95 3
 93 Eetu Toiviainen 39,5 96 3
 94 Ari Hartikainen 39,1 82 -12
 95 Juho Pusa 38,9 98 3
 96 Marko Hartikainen 37,1 90 -6
 97 Henry Von Keler 37,0 103 6
 98 Vara Pelaaja 36,1 104 6
 99 Pauli Hulkkonen 35,6 106 7
 100 Mauri Lunkka 35,5 107 7
 101 Jalmari Alanko 35,0 0 -101
 102 Akseli Dekker 33,4 97 -5
 103 Niko Partala 33,3 101 -2
 104 Indran Yogaswaran 31,7 135 31
 105 Juho-Ville Seppälä 31,1 110 5
 106 Jere Kopu 30,7 109 3
 107 Niilo Kalakoski 30,0 112 5
 108 Aapo Varapelaaja 26,0 108 0
 109 Harri Hokkanen 25,9 85 -24
 110 Antti Halonen 25,8 88 -22
 111 Turo Lyytinen 25,0 116 5
 112 Ville Herranen 25,0 117 5
 113 Ville Kalliomäki 25,0 118 5
 114 Eero Palmroth 24,6 92 -22
 115 Tuomas Varjoranta 24,6 91 -24
 116 Santtu Mansikkamaa 24,1 111 -5
 117 Atte Jokinen 23,6 146 29
 118 Valtteri Liimatainen 23,5 100 -18
 119 Juho Heikkinen 23,0 120 1
 120 Antti Puumala 22,9 122 2
 121 Juho Klemola 22,5 138 17
 122 Jarno Karjalainen 22,2 123 1
 123 Miika Remahl 22,2 124 1
 124 Travis Finneran 21,0 128 4
 125 Lauri Koukila 20,6 99 -26
 126 Olli Ormio 20,4 126 0
 127 Tuomas Hänninen 20,0 0 -127
 Viesti Kirjoittaja smaxx » Su 11.02.2018 11:22
 Lisätty pari joulukuun turnausta, kiitos vinkistä Jouni ! Muistakaa, etten skannaile näitä turnaustuloksia mitenkään, jos haluatte turnaukset rankingiin mukaan, niin kannattaa ilmoittaa.
 11.2.2018 JMG 17 / 2017 3 18 60
 Warhead Warmup 3 12 60
 1 Pekka Koskivirta 292,2 1 0
 2 Juha Ottelin 291,7 2 0
 3 Riku Saressalo 280,1 3 0
 4 Jouni Haavisto 279,9 4 0
 6 Eetu Peltola 255,4 6 0
 7 Emppu Niemi 254,9 7 0
 8 Vili Urpilainen 250,9 8 0
 9 Erno Ikonen 247,1 9 0
 11 Touko Kästämä 236,3 11 0
 12 Leo Vuori 223,6 12 0
 13 Jesse Nurminen 220,1 13 0
 14 Jukka Halme 216,7 14 0
 15 Aleksi Lehtiö 197,1 15 0
 16 Jussi Salonen 196,2 16 0
 17 Eero Saukkonen 193,8 17 0
 18 Marko Haatio 192,5 36 18
 19 Aapo Tommila 192,2 18 -1
 20 JP Kumpulainen 190,8 19 -1
 21 Joonathan Suvanto 183,8 20 -1
 22 Aleksi Meuronen 178,7 21 -1
 23 Anton Patrikainen 178,2 22 -1
 24 Matti Alanen 174,9 23 -1
 25 Björn Söderström 172,6 24 -1
 26 Eetu Torikka 169,4 25 -1
 27 Antti Haapaniemi 167,9 26 -1
 28 Jaakko Mikkola 162,4 27 -1
 29 Janne Salmela 162,2 45 16
 30 Topi Valtonen 160,3 28 -2
 31 Ari Pylvänäinen 154,6 29 -2
 32 Jarkko Kortemaa 151,8 30 -2
 33 Juha Kortemaa 148,6 31 -2
 34 Joonas Kortemaa 143,6 32 -2
 35 Petri Ahola 139,7 33 -2
 36 Tapio Apajalahti 139,0 34 -2
 37 Kimmo Kokkarinen 132,8 35 -2
 38 Joona Pöppönen 131,6 37 -1
 39 Joonas Mäkinen 130,6 38 -1
 40 Antero Latikka 129,0 39 -1
 41 Teemu Juselius 126,8 40 -1
 42 Roni Landgren 126,7 42 0
 43 Teemu Valve 126,3 41 -2
 44 Niko Ärväs 117,9 43 -1
 45 Jussi Lindeberg 117,5 44 -1
 46 Miika Kalliokari 110,7 46 0
 47 Sami Keinänen 110,0 79 32
 48 Jarkko Syrjälä 105,4 47 -1
 49 Aku Sonninen 101,5 48 -1
 50 Lassi Partamies 101,4 58 8
 51 Nick Nanavati 100,0 49 -2
 52 Joonas Peltomaa 99,3 50 -2
 53 Miikka Ristkari 96,5 51 -2
 54 Kai Väätäinen 95,6 52 -2
 55 Aleksi Koskinen 95,0 53 -2
 56 Kari Varpula 94,1 54 -2
 57 Aleksi Holtari 93,8 55 -2
 58 Esa Ristisuo 93,1 56 -2
 59 Petri Pekkarinen 93,1 72 13
 60 Ville Pörhölä 88,7 57 -3
 61 Janne Mikkola 84,5 59 -2
 62 Arttu Ansamaa 80,2 60 -2
 63 Oskari Koskinen 80,0 61 -2
 64 Pekka Manninen 79,4 62 -2
 65 Esko-Jaakko Lehti 78,7 63 -2
 66 Jaakko Järvenkylä 77,2 64 -2
 67 Kalle Anttonen 75,6 65 -2
 68 Dale Tranter 72,8 66 -2
 69 Ari-Pekka Ronkainen 72,4 67 -2
 70 Antti Tauriainen 71,1 68 -2
 71 Ville Yli-Karhu 69,0 69 -2
 72 Tycho Elmgren 67,9 70 -2
 73 Samu Partanen 66,7 71 -2
 74 Niko Partala 65,8 103 29
 75 Jukka-Pekka Heikkinen 64,4 73 -2
 76 Samuli Ahokas 63,1 74 -2
 77 Atte Jokinen 60,3 117 40
 78 Janne Kivekäs 60,3 75 -3
 79 Noa Kaistinen 58,6 76 -3
 80 Jaakko Suhonen 57,8 82 2
 81 Tuomas Soininen 57,8 77 -4
 82 Lasse Toivonen 56,0 78 -4
 83 Tuukka Tervonen 53,3 80 -3
 84 Riku Norring 53,1 81 -3
 85 Otto-Ville Virkkunen 50,5 83 -2
 86 Mikael Laaksonen 50,3 84 -2
 87 Turo Lyytinen 48,3 111 24
 88 Ilkka Huttunen 47,2 85 -3
 89 Pyry Pukero 45,0 86 -3
 90 Indran Yogaswaran 45,0 104 14
 91 Eetu Toiviainen 44,5 93 2
 92 Matti Myllyniemi 44,4 87 -5
 93 Anssi Roivainen 43,4 88 -5
 94 Karri Reunanen 40,6 89 -5
 95 Erkka Korolainen 40,0 90 -5
 96 Juuso-Matti Seppälä 40,0 91 -5
 97 Toni Forselius 40,0 92 -5
 98 Ari Hartikainen 39,1 94 -4
 99 Juho Pusa 38,9 95 -4
 100 Marko Hartikainen 37,1 96 -4
 101 Henry Von Keler 37,0 97 -4
 102 Pyry Nyström 36,7 165 63
 103 Vara Pelaaja 36,1 98 -5
 104 Pauli Hulkkonen 35,6 99 -5
 105 Mauri Lunkka 35,5 100 -5
 106 Jalmari Alanko 35,0 101 -5
 107 Akseli Dekker 33,4 102 -5
 108 Juho-Ville Seppälä 31,1 105 -3
 109 Jere Kopu 30,7 106 -3
 110 Niilo Kalakoski 30,0 107 -3
 111 Aapo Varapelaaja 26,0 108 -3
 112 Harri Hokkanen 25,9 109 -3
 113 Antti Halonen 25,8 110 -3
 114 Ville Herranen 25,0 112 -2
 115 Ville Kalliomäki 25,0 113 -2
 116 Eero Palmroth 24,6 114 -2
 117 Tuomas Varjoranta 24,6 115 -2
 118 Santtu Mansikkamaa 24,1 116 -2
 119 Valtteri Liimatainen 23,5 118 -1
 120 Juho Heikkinen 23,0 119 -1
 121 Antti Puumala 22,9 120 -1
 122 Juho Klemola 22,5 121 -1
 123 Jarno Karjalainen 22,2 122 -1
 124 Miika Remahl 22,2 123 -1
 125 Travis Finneran 21,0 124 -1
 126 Lauri Koukila 20,6 125 -1
 127 Olli Ormio 20,4 126 -1
 128 Tuomas Hänninen 20,0 127 -1
 Viesti Kirjoittaja smaxx » Su 11.02.2018 11:24
 Lisätty pari joulu/tammikuun turnausta, kiitos vinkistä Jouni ! Muistakaa, etten skannaile näitä turnaustuloksia mitenkään, jos haluatte turnaukset rankingiin mukaan, niin kannattaa ilmoittaa.
 Viesti Kirjoittaja smaxx » Pe 23.03.2018 16:19
 Seuraavat turnaukset lisätty rankingiin :
 23.3.2018 Fanatic 18.3.2018 100
 JMG Preparing for Fanatic 3.3.2018 50
 Total Cup 10 60
 CarcassonenJokuTurnaus tammikuussa 50
 Näistä Turun Fanaticista tuli tulokset ihan oikeassa formaatissa, kiitos siitä :)
 3 Joonas Neva 291,4 5 2
 4 Riku Saressalo 280,1 3 -1
 5 Jouni Haavisto 279,9 4 -1
 6 Eetu Peltola 273,3 6 0
 7 Emppu Niemi 251,6 7 0
 11 Marko Haatio 238,9 18 7
 12 Touko Kästämä 236,3 11 -1
 13 Leo Vuori 223,6 12 -1
 14 Jukka Halme 222,1 14 0
 15 Jesse Nurminen 220,1 13 -2
 16 Aleksi Lehtiö 218,3 15 -1
 17 Eero Saukkonen 199,5 17 0
 18 Jussi Salonen 196,2 16 -2
 19 Sami Keinänen 195,7 47 28
 20 Aapo Tommila 192,2 19 -1
 21 Joonathan Suvanto 181,1 21 0
 22 Anton Patrikainen 178,2 23 1
 23 Matti Alanen 174,9 24 1
 24 JP Kumpulainen 170,0 20 -4
 25 Eetu Torikka 163,8 26 1
 26 Jaakko Mikkola 162,4 28 2
 27 Janne Salmela 162,2 29 2
 28 Björn Söderström 160,4 25 -3
 29 Topi Valtonen 160,3 30 1
 30 Ari Pylvänäinen 154,6 31 1
 31 Jarkko Kortemaa 151,8 32 1
 32 Antti Haapaniemi 149,6 27 -5
 33 Aleksi Meuronen 146,7 22 -11
 34 Teemu Valve 146,4 43 9
 35 Joonas Kortemaa 143,6 34 -1
 36 Juha Kortemaa 140,1 33 -3
 37 Petri Ahola 139,7 35 -2
 38 Kimmo Kokkarinen 132,8 37 -1
 39 Joona Pöppönen 131,6 38 -1
 40 Teemu Juselius 126,8 41 1
 41 Roni Landgren 126,7 42 1
 42 Antero Latikka 125,4 40 -2
 43 Joonas Mäkinen 124,4 39 -4
 44 Miikka Ristkari 124,0 53 9
 45 Jalmari Alanko 123,0 106 61
 46 Tapio Apajalahti 122,3 36 -10
 47 Niko Ärväs 117,9 44 -3
 48 Jussi Lindeberg 117,5 45 -3
 49 Miika Kalliokari 110,7 46 -3
 50 Lasse Toivonen 105,0 82 32
 51 Nino Lind 102,0 0 -51
 52 Lassi Partamies 101,4 50 -2
 53 Nick Nanavati 100,0 51 -2
 54 Ville Yli-Karhu 99,5 71 17
 55 Joonas Peltomaa 99,3 52 -3
 56 Petri Pekkarinen 95,8 59 3
 57 Aleksi Koskinen 95,0 55 -2
 58 Aleksi Holtari 93,8 57 -1
 59 Arttu Tuhkanen 92,0 0 -59
 60 Indran Yogaswaran 91,7 90 30
 61 Jarkko Syrjälä 91,6 48 -13
 62 Kai Väätäinen 90,1 54 -8
 63 Ville Pörhölä 88,7 60 -3
 64 Miika Mäkelä 87,1 0 -64
 65 Janne Mikkola 84,5 61 -4
 66 Samuli Ahokas 82,8 76 10
 67 Arttu Ansamaa 80,2 62 -5
 68 Aku Sonninen 79,7 49 -19
 69 Esko-Jaakko Lehti 77,8 65 -4
 70 Kalle Anttonen 75,6 67 -3
 71 Dale Tranter 72,8 68 -3
 72 Kari Varpula 72,4 56 -16
 73 Ari-Pekka Ronkainen 72,4 69 -4
 74 Oskari Koskinen 71,6 63 -11
 75 Pekka Manninen 71,6 64 -11
 76 Antti Tauriainen 71,1 70 -6
 77 Tycho Elmgren 67,9 72 -5
 78 Samu Partanen 66,7 73 -5
 79 Niko Partala 65,8 74 -5
 80 Marko Hartikainen 62,3 100 20
 81 Atte Jokinen 60,3 77 -4
 82 Janne Kivekäs 60,3 78 -4
 83 Juho Hiltunen 59,0 0 -83
 84 Jaakko Suhonen 57,8 80 -4
 85 Tuomas Soininen 57,8 81 -4
 86 Noa Kaistinen 57,1 79 -7
 87 Jaakko Järvenkylä 56,2 66 -21
 88 Esa Ristisuo 54,9 58 -30
 89 Jukka-Pekka Heikkinen 54,1 75 -14
 90 Tuukka Tervonen 53,3 83 -7
 91 Turo Lyytinen 48,3 87 -4
 92 Ilkka Huttunen 47,2 88 -4
 93 Lauri Lampela 47,0 0 -93
 94 Juuso Mäkelä 45,0 0 -94
 95 Eetu Toiviainen 44,5 91 -4
 96 Matti Myllyniemi 44,4 92 -4
 97 Anssi Roivainen 43,4 93 -4
 98 Pyry Pukero 42,8 89 -9
 99 Mikael Laaksonen 41,9 86 -13
 100 Eero Ylönen 40,0 199 99
 101 Erkka Korolainen 40,0 95 -6
 102 Juuso-Matti Seppälä 40,0 96 -6
 103 Toni Forselius 40,0 97 -6
 104 Ari Hartikainen 39,1 98 -6
 105 Alex Partanen 39,0 0 -105
 106 Juho Pusa 38,9 99 -7
 107 Henry Von Keler 37,0 101 -6
 108 Karri Reunanen 36,7 94 -14
 109 Riku Norring 36,3 84 -25
 110 Vara Pelaaja 36,1 103 -7
 111 Pauli Hulkkonen 35,6 104 -7
 112 Mauri Lunkka 35,5 105 -7
 113 Henri Terho 35,0 0 -113
 114 Pyry Nyström 33,3 102 -12
 115 Juho-Ville Seppälä 31,1 108 -7
 116 Niilo Kalakoski 30,0 110 -6
 117 Jere Kopu 29,4 109 -8
 118 Otto-Ville Virkkunen 28,8 85 -33
 119 Akseli Dekker 25,9 107 -12
 120 Eemeli Vainio-Pekka 25,0 0 -120
 121 Ville Herranen 25,0 114 -7
 Viesti Kirjoittaja smaxx » Ma 18.06.2018 09:55
 Viesti Kirjoittaja Inouj » Ma 18.06.2018 10:28
 En tiedä olenko ihan väärässä, mutta olisiko rankingia GDPR:n aikanakin mahdollista pyörittää nimimerkeillä?
 Tanskalaisten tekemä TourneyKeeper softa taitaa jopa tehdä sen automaattisesti.
 40k rankingin ylläpitämisen siirtäminen Kallelta, jollekin 40kta lähempänä olevalle taholle olisi varmaan ollut muutenkin mielekästä. Olisiko esim War Headilla mielenkiintoa tähän?
 Viesti Kirjoittaja smaxx » Ma 18.06.2018 10:37


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Anunţ juridic important
 |
 22005D0049
 Jurnalul Oficial L 239 , 15/09/2005 p. 0018 - 0019
 Decizia nr. 49/2005 a Comitetului mixt al SEEdin 29 aprilie 2005de modificare a anexei I (Chestiuni veterinare și fitosanitare) la Acordul SEECOMITETUL MIXT AL SEE,având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, astfel cum a fost modificat prin Protocolul de adaptare a Acordului privind Spațiul Economic European, denumit în continuare "acordul", în special articolul 98,întrucât:(1) Anexa I la acord a fost modificată prin Decizia nr. 43/2005 a Comitetului mixt al SEE din 11 martie 2005 [1].(2) Regulamentul (CE) nr. 2160/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 noiembrie 2003 privind combaterea salmonelei și a altor agenți zoonotici specifici, prezenți în rețeaua alimentară [2], trebuie să fie încorporat în acord.(3) Directiva 2003/99/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 noiembrie 2003 privind monitorizarea zoonozelor și a agenților zoonotici, de modificare a Deciziei 90/424/CEE a Consiliului și de abrogare a Directivei 92/117/CEE a Consiliului [3] trebuie să fie încorporată în acord.(4) Prezenta decizie nu se aplică Islandei și Liechtensteinului,DECIDE:Articolul 1Capitolul I partea 7.1 din anexa I la acord se modifică după cum urmează:1. După punctul 8 (Directiva 92/117/CEE a Consiliului), se inserează următoarele puncte:"8a. 32003 L 0099: Directiva 2003/99/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 noiembrie 2003 privind monitorizarea zoonozelor și a agenților zoonotici, de modificare a Deciziei 90/424/CEE a Consiliului și de abrogare a Directivei 92/117/CEE a Consiliului (JO L 325, 12.12.2003, p. 31).8b. 32003 R 2160: Regulamentul (CE) nr. 2160/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 noiembrie 2003 privind combaterea salmonelei și a altor agenți zoonotici specifici, prezenți în rețeaua alimentară (JO L 325, 12.12.2003, p. 1).În sensul prezentului acord, dispozițiile regulamentului se adaptează astfel:La articolul 9 alineatul (3), "Norvegia" se adaugă după "Finlanda"."2. Textul de la punctul 8 (Directiva 92/117/CEE a Consiliului) se elimină.Articolul 2Textele Regulamentului (CE) nr. 2160/2003 și ale Directivei 2003/99/CE în limba norvegiană, care urmează să fie publicate în Suplimentul SEE al Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, sunt autentice.Articolul 3Prezenta decizie intră în vigoare la 30 aprilie 2005, cu condiția transmiterii prealabile a tuturor notificărilor prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din acord către Comitetul mixt al SEE [****].Articolul 4Prezenta decizie se publică în Secțiunea SEE și în Suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.Adoptată la Bruxelles, 29 aprilie 2005.Pentru Comitetul mixt al SEEPreședinteleRichard Wright[1] JO L 198, 28.7.2005, p. 45.[2] JO L 325, 12.12.2003, p. 1.[3] JO L 325, 12.12.2003, p. 31.[****] Nu sunt indicate cerințe constituționale.--------------------------------------------------


type: caselaw

text:
 9.2.2013
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 38/10
 A Bíróság (hetedik tanács) 2012. november 19-i végzése — Luigi Marcuccio kontra Európai Bizottság
 (C-1/11. SA. sz. ügy) (1)
 (Az Európai Uniónál történő végrehajtás foganatosítására való felhatalmazás iránti kérelem)
 2013/C 38/12
 Az eljárás nyelve: olasz
 Felek
 Felperes: Luigi Marcuccio (képviselő: G. Cipressa ügyvéd)
 Alperes: Európai Bizottság (képviselők: J. Currall és C. Berardis-Kayser meghatalmazottak, segítőjük: de A. Dal Ferro ügyvéd)
 Tárgy
 A kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyv — Az Olasz Köztársaság részéről az Európai Unió felé fennálló tartozásoknak, másodlagosan pedig az Európai Unió tulajdonában lévő és az Olasz Köztársaság területén található ingóságoknak a Bizottságnál történő végrehajtás foganatosítására való felhatalmazás iránti kérelem — A Bizottság mentességének felfüggesztése — Az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 1. cikke
 Rendelkező rész
 1.
 A Közszolgálati Törvényszék a végrehajtás foganatosítása iránti kérelmet elutasítja.
 2.
 Luigi Marcuccio és az Európai Bizottság maguk viselik saját költségeiket.
 (1) HL C 89., 2012.3.24.


text:
Ing. Ivan Mikloš (* 2. jún 1960, Svidník) je slovenský ekonóm a politik rusínskej národnosti. Od júla 2010 do apríla 2012 opätovne pôsobil vo funkcii podpredsedu vlády a ministra financií SR. V rokoch 20062010 bol poslancom Národnej rady SR. V predčasných parlamentných voľbách v marci 2012 bol zvolený za poslanca Národnej rady SR. V rokoch 20022006 pôsobil na pozícii ministra financií SR a podpredsedu vlády. V rokoch 19982002 bol podpredsedom vlády pre ekonomiku a v rokoch 19911992 ministrom privatizácie.
 Počas jeho pôsobenia v slovenských vládach v rokoch 19982002 a 20022006 Slovensko zaznamenalo viacero medzinárodných úspechov, medzi ktoré sa radí najmä vstup do OECD (2000), NATO (2004) a Európskej únie (2004).
 Známym sa stal ako jediný opozičný člen dozornej rady FNM v rokoch 19971998 a potom ako podpredseda vlády pre ekonomiku (19982002) a počas svojho prvého pôsobenia na poste ministra financií v rokoch 20022006. Pod jeho vedením sa uskutočnili mnohé reformné zmeny, najmä daňová reformu a reforma sociálnych dávok. Vďaka týmto zmenám a ich pozitívnemu dopadu na domácu ekonomiku v rokoch 2002 - 2007 si Slovensko vyslúžilo v zahraničí pomenovanie „Tatranský tiger“. Vďaka reformám sa zvýšil prílev priamych zahraničných investícii, znížila sa nezamestnanosť a Slovensko sa zaradilo medzi najrýchlejšie sa rozvíjajúce ekonomiky v Európskej únii. V roku 2009 sa aj vďaka pozitívnemu dopadu reforiem na domácu ekonomiku Slovensko stalo členom eurozóny.
 Mikloš bol ako minister financií SR členom ECOFINu (Ekonomickej a finančnej rady Európskej únie) a pravidelne sa zúčastňoval na medzinárodných odborných fórach Svetovej banky, Medzinárodného menového fondu a iných organizácií medzinárodného významu. Od apríla 2010 je odborným garantom online projektu Univerzita pre moderné Slovensko, ktorého zámerom je prístupnou formou sprostredkovať základné ekonomické znalosti širokej verejnosti.
 Od roku 2015 robil na Ukrajine poradcu ministra hospodárstva a ministerky financií. V roku 2016 nastúpil na post šéfa poradcov ukrajinského premiéra Volodymyra Hrojsmana. V Ukrajine pôsobil 5 rokov. V súčasnosti (2022) robí poradcu premiérke Moldavska.
 Život
 Ivan Mikloš je ženatý od roku 1986 s Jarmilou, rod. Gašparovičovou a majú spolu dve deti, Zuzanu (* 1988) a Mateja (* 1990). Medzi jeho hlavné záľuby patrí cyklistika, lyžovanie a skialpinizmus.
 19751979 – stredoškolské štúdium na gymnáziu vo Vranove nad Topľou
 19791983 – vysokoškolské štúdium na Národohospodárskej fakulte Vysokej školy ekonomickej v Bratislave, špecializácia dlhodobé plánovanie a prognózovanie
 19831987 – asistent, Vysoká škola ekonomická v Bratislave
 19871990 – odborný asistent, Vysoká škola ekonomická v Bratislave
 1990 – poradca podpredsedu vlády SR pre ekonomickú reformu
 19901991 – riaditeľ odboru hospodárskej a sociálnej politiky, Úrad vlády SR
 19921998 – výkonný riaditeľ a prezident spoločnosti M.E.S.A.10 (ekonomický think tank)
 1993 – štúdium na London School of Economics, Londýn, Veľká Británia
 19941998 – prednášateľ, Trnavská univerzita v Trnave, predmet „Ekonomická transformácia“
 1995 – German Marshall Fellowship Programme, USA
 19971998 – člen dozornej rady Fondu národného majetku SR
 1998 – dezignovaný prvý viceprezident East – West Institute, New York
 Politická činnosť
 Stranícka kariéra
 19921993 – Občianska demokratická únia, prvý podpredseda
 19932000 – Demokratická strana, predseda v roku 1994
 od 2001 – Slovenská demokratická a kresťanská únia – Demokratická strana, podpredseda
 Politická kariéra
 19911992 – minister privatizácie SR
 19982002 – podpredseda vlády SR pre ekonomiku
 júl – okt. 2002 – podpredseda vlády SR pre ekonomiku a minister dopravy, pôšt a telekomunikácií SR
 2002 – poslanec NR SR, mandát si neuplatnil z dôvodu nástupu do funkcie ministra
 20022006 – podpredseda vlády SR a minister financií SR
 20062010 – poslanec NR SR
 20102012 – podpredseda vlády a minister financií SR
 20122016 – poslanec NR SR, člen výboru NR SR pre obranu a bezpečnosť, člen výboru NR SR pre financie a rozpočet
 Funkcie vo svetových a európskych inštitúciách
 19982002 – guvernér Svetovej banky za SR
 20022006 – guvernér Medzinárodného menového fondu za SR
 20022006 – guvernér Európskej banky pre obnovu a rozvoj za SR
 20032006 – člen Rady ministrov financií EÚ (ECOFIN)
 V auguste 2012 sa v slovenskej tlači objavili dohady, že Ivan Mikloš by mohol kandidovať na viceprezidenta Európskej banky pre obnovu a rozvoj.
 Ocenenia
 „Minister financií roka 2004“ podľa časopisu Euromoney.
 Cena TAE Award 2005 od Európskeho združenia daňovníkov za slovenské daňové reformy.
 2000 – Krištáľové krídlo v kategórii hospodárstvo za zásluhy o vstup Slovenska do OECD, zníženie daní, audit štátnej správy, zlepšenie podnikateľského prostredia či celkové zlepšenie imidžu Slovenska
 Podľa ankety časopisu Euromoney, bol Ivan Mikloš vymenovaný za najlepšieho ministra financií na svete za rok 2004. Je držiteľom mnohých domácich aj medzinárodných ocenení a býval označovaný za jedného z najlepších slovenských ekonómov.
 Referencie
 Iné projekty
 Externé odkazy
 Diela Ivana Mikloša v súbornom katalógu Slovenskej národnej knižnice
 Články týkajúce sa Ivana Mikloša na portáli teraz.sk TASR
 Články Ivana Mikloša na webe denníka SME
 Slovenskí ekonómovia
 Slovenskí politici
 Ministri pre správu a privatizáciu národného majetku Slovenskej republiky
 Ministri financií Slovenskej republiky
 Podpredsedovia vlády Slovenska
 Politici SDKÚ
 Politici SDK
 Politici DS
 Politici ODÚ
 Predsedovia slovenských politických strán
 Poslanci NR SR (2002 – 2006)
 Poslanci NR SR (2006 – 2010)
 Poslanci NR SR (2010 – 2012)
 Poslanci NR SR (2012 – 2016)
 Držitelia Krištáľového krídla
 Absolventi Národohospodárskej fakulty Ekonomickej univerzity v Bratislave
 Slovenské osobnosti rusínskeho pôvodu
 Osobnosti zo Svidníka


text:
Loma-rivitalo vuokrattavana kohteessa La Cala de Mijas - La Cala de Mijas loma-rivitalo | 15402
 Town house,3 bedrooms, 3 bathrooms, communal pool,paddle court, Sat TV, DVD,A/C, heating, WIFI (hotspot) furnished terrace,well equipped. Andalusia
 Kohteen tunnus: 15402
 € 420£ 364$ 447
 Loma-rivitalo vuokrattavana alueella: La Cala de Mijas
 pyöräily, sukellus, kalastus, golf, ratsastus, vuorikiipeily, riippuliito, purjehdus, uinti, tennis, kävely, keilaus Hinnat
 1 viikko yö Minimi majoittumisaika Uusi vuosi 01 tammi 2017
 € 750£ 649$ 797 - 1 viikko Matalasesonki 01 maalis 2017
 € 500£ 433$ 532 € 85£ 74$ 90 4 yötä Välisesonki 01 kesä 2017
 € 650£ 563$ 691 € 100£ 87$ 106 4 yötä Huippusesonki 01 heinä 2017
 € 850£ 736$ 904 € 122£ 106$ 130 1 viikko Välisesonki 15 syys 2017
 € 650£ 563$ 691 € 100£ 87$ 106 4 yötä Välisesonki 01 loka 2017
 € 500£ 433$ 532 € 95£ 82$ 101 1 viikko Matalasesonki 01 marras 2017
 € 420£ 364$ 447 € 85£ 74$ 90 1 viikko Joulu 20 joulu 2017
 € 750£ 649$ 797 - 1 viikko Uusi vuosi 01 tammi 2018
 € 750£ 649$ 797 - 1 viikko Matalasesonki 01 maalis 2018
 € 500£ 433$ 532 € 85£ 74$ 90 4 yötä Välisesonki 01 kesä 2018
 € 650£ 563$ 691 € 100£ 87$ 106 4 yötä Huippusesonki 01 heinä 2018
 € 850£ 736$ 904 € 122£ 106$ 130 1 viikko Ellei muuta ole mainittu, tämän kohteen hinta suoritetaan valuutassa: € Kokonaishinta
 Laatija: Stefano Oberti
 Laatija: Carsten bang
 Laatija: Eirik Ravninger
 Laatija: Diego Merino Vicente
 Laatija: Patricia Miñana Amada


text:
Is club peile é Club Peile Bhaile Átha Luain (Béarla: Athlone Town Football Club) ó Bhaile Átha Luain. Is é Roddy Collins bainisteoir an chlub, a bunaíodh sa bhliain 1887. Imríonn an fhoireann i Sraith na hÉireann. Bhuaigh an club an comórtas 'Céad Roinn Sraith na hÉirean' sa bhliain 2013, nuair a fuair siad an lámh in uachtar in aghaidh Phort Láirge Aontaithe (Béarla: Waterford United) ar an 27 Meán Fómhair.
 Clubanna sacair na hÉireann


type: legislation

text:
 31.7.2013
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 204/23
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 735/2013 AL CONSILIULUI
 din 30 iulie 2013
 privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 101/2011 privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme având în vedere situația din Tunisia
 CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (UE) nr. 101/2011 al Consiliului din 4 februarie 2011 privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme având în vedere situația din Tunisia (1), în special articolul 12 alineatul (1),
 întrucât:
 (1)
 La 4 februarie 2011, Consiliul a adoptat Regulamentul (UE) nr. 101/2011.
 (2)
 Informațiile referitoare la un număr de trei persoane din lista persoanelor fizice și juridice, entităților sau organismelor prevăzută la anexa I la Regulamentul (UE) nr. 101/2011 ar trebui înlocuite și ar trebui furnizate justificări noi cu privire la desemnarea lor.
 (3)
 Anexa I la Regulamentul (UE) nr. 101/2011 ar trebui modificată în consecință,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Anexa I la Regulamentul (UE) nr. 101/2011 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.
 Articolul 2
 Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Adoptat la Bruxelles, 30 iulie 2013.
 Pentru Consiliu
 Președintele
 L. LINKEVIČIUS
 (1) JO L 31, 5.2.2011, p. 1.
 ANEXĂ
 Informațiile referitoare la persoanele din lista persoanelor fizice și juridice, entităților sau organismelor prevăzută la anexa I la Regulamentul (UE) nr. 101/2011, care figurează mai jos, se înlocuiesc cu informațiile următoare:
 Nume
 Date de identificare
 Motive
 1.
 Mohamed Ben Moncef Ben Mohamed TRABELSI
 Tunisian, născut la Sabha-Lybie la 7 ianuarie 1980, fiul lui Yamina SOUIEI, administrator al unei societăți, căsătorit cu Inès LEJRI, domiciliat la adresa Résidence de l’Étoile du Nord – suite B – etajul 7 – apt. nr. 25 – Centre urbain du nord – Cité El Khadra – Tunis, titular al CNI nr. 04524472.
 Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public (fostul președinte al Société Tunisienne de Banque și fostul președinte al Banque Nationale Agricole) pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației.
 2.
 Fahd Mohamed Sakher Ben Moncef Ben Mohamed Hfaiez MATERI
 Tunisian, născut la Tunis la 2 decembrie 1981, fiul lui Naïma BOUTIBA, căsătorit cu Nesrine BEN ALI, titular al CNI nr. 04682068.
 Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru abuz de influență asupra unui funcționar public (fostul președinte Ben Ali) în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană, complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public (fostul președinte Ben Ali) pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației, precum și complicitate la deturnarea de fonduri publice tunisiene de către un funcționar public (fostul președinte Ben Ali).
 3.
 Mohamed Slim Ben Mohamed Hassen Ben Salah CHIBOUB
 Tunisian, născut la 13 ianuarie 1959, fiul lui Leïla CHAIBI, căsătorit cu Dorsaf BEN ALI, președinte-director general al unei societăți, domiciliat la adresa rue du Jardin – Sidi Bousaid – Tunis, titular al CNI nr. 00400688.
 Persoana face obiectul unor anchete judiciare desfășurate de autoritățile tunisiene pentru abuz de influență asupra unui funcționar public (fostul președinte Ben Ali) în vederea obținerii în mod direct sau indirect a unui avantaj pentru o altă persoană și complicitate la abuz în serviciu din partea unui funcționar public pentru a procura unei terțe persoane un avantaj nejustificat și pentru a cauza un prejudiciu administrației.


text:
 7.2.2009
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 32/4
 Wyrok Trybunału (pierwsza izba) z dnia 11 grudnia 2008 r. — Komisja Wspólnot Europejskich przeciwko Département du Loiret, Scott SA
 (Sprawa C-295/07 P) (1)
 (Odwołanie - Pomoc państwa - Preferencyjna cena działki - Decyzja Komisji - Odzyskanie pomocy niezgodnej ze wspólnym rynkiem - Zaktualizowana wartość pomocy - Składana stopa procentowa - Brak uzasadnienia - Stwierdzenie nieważności w całości - Dopuszczalność)
 (2009/C 32/07)
 Język postępowania: francuski
 Strony
 Strona skarżąca: Komisja Wspólnot Europejskich (przedstawiciel: J. Flett, pełnomocnik)
 Druga strona postępowania: Département du Loiret, Scott SA (przedstawiciele: J. Lever QC, J. Gardner, Barrister i G. Peretz, Barristers, R. Griffith i M. Papadakis, solicitors)
 Przedmiot sprawy
 Odwołanie od wyroku Sądu Pierwszej Instancji (pierwsza izba) wydanego w dniu 29 marca 2007 r. w sprawie T-369/00 Département du Loiret przeciwko Komisji, w którym Sąd stwierdził nieważność decyzji Komisji 2002/14/WE z dnia 12 lipca 2000 r. w sprawie pomocy państwa przyznanej przez Francję na rzecz Scott Paper SA/Kimberly-Clark (Dz.U. 2002, L 12, s. 1) w zakresie, w jakim decyzja ta dotyczy pomocy przyznanej w formie preferencyjnej ceny działki, o której mowa w art. 1 decyzji — Metoda obliczania odsetek należnych od kwot otrzymanych niezgodnie z prawem: prosta czy składana stopa procentowa? — Uzasadnienie wyboru tej metody i przeniesienie ciężaru dowodu — Moment, w którym należy ocenić istnienie niezgodnej z prawem korzyści
 Sentencja wyroku
 1)
 Wyrok Sądu Pierwszej Instancji Wspólnot Europejskich z dnia 29 marca 2007 r. w sprawie T-369/00 Département du Loiret przeciwko Komisji zostaje uchylony.
 2)
 Sprawa zostaje przekazana do ponownego rozpoznania Sądowi Pierwszej Instancji Wspólnot Europejskich.
 3)
 Rozstrzygnięcie o kosztach nastąpi w orzeczeniu kończącym postępowanie.
 (1) Dz.U. C 211 z 8.9.2007.


text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 52006PC0241
 Ettepanek: Nõukogu määrus, milles sätestatakse määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ettenähtud otsetoetuste vabatahtliku ümbersuunamise eeskirjad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 /* KOM/2006/0241 lõplik - CNS 2006/0083 */
 [pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 24.5.2006KOM(2006) 241 lõplik2006/0083 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,milles sätestatakse määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ettenähtud otsetoetuste vabatahtliku ümbersuunamise eeskirjad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Euroopa Komisjon tutvustas 2007.–2013. aasta finantsraamistikku käsitlevas 2005. aasta detsembri kokkuleppes võimalust, mis lubab liikmesriikidel turuga seotud kulusid ning põllumajanduspoliitika 1. sambaga hõlmatud otsetoetusi ümber suunata või vähendada kuni 20% ja kasutada neid summasid maaelu arengu programmide jaoks (põllumajanduspoliitika 2. sammas). Komisjon kutsus nõukogu üles kehtestama komisjoni ettepaneku alusel 1. samba ümberpaigutusi reguleerivad eeskirjad ja sätestas, et maaelu arendamiseks antava komisjoni täiendava toetuse suhtes ei kohaldata riiklikku kaasrahastamist käsitlevaid eeskirju ega maaelu arengu määruses sätestatud eeskirju, mis käsitlevad minimaalset rahastamist telje kohta.2. Kuna vabatahtlikust ümbersuunamisest tulenevaid summasid ei peaks käsitlema osana EAGFi kulude iga-aastases ülemmääras sisalduvast maksimumsummast ning kuna tuleks sätestada võimalus eelkõige vabatahtlikku ümbersuunamist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade vastuvõtmiseks, tuleks vastavalt muuta nõukogu määrust (EÜ) nr 1290/2005.3. Käesolevas nõukogu määruse ettepanekus, millega nähakse ette otsetoetuste vabatahtliku ümbersuunamise eeskirjad vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1782/2003 ja muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta), on sätestatud kuidas liikmesriigid saavad kohaldada vabatahtlikku ümbersuunamist ja kasutada seda raha maaelu arenguks.4. Esimene oluline põhimõte on, et raha liigutatakse läbi ühenduse eelarve, st 1. samba kulude kulukohustuste assigneeringute vähendamist ja maaelu arengu kulukohustuste assigneeringute suurendamist samas ulatuses.5. Ühise põllumajanduspoliitika kohaseid turuga seotud kulusid (st sekkumine, eksporditoetused, eraladustusabi jne) ei saa ümber suunata. Need toetavad turgu tervikuna, neid ei saa selgelt seostada teatava liikmesriigiga ja nad kõiguvad periooditi. Kui turusekkumised on vajalikud, ei ole majanduslikult otstarbekas maksta näiteks eksporditoetusest vaid 90%. Seepärast tuleks ühise põllumajanduspoliitika kohased kulud vabatahtlikust ümbersuunamisest välja jätta.6. Vabatahtlik ümbersuunamine tuleks võimalikult suurel määral ühitada kohustusliku ümbersuunamise sätetega, st seda tuleks kohaldada samade otsetoetuste suhtes. Sellise täiendava vähendamise korral kohaldatakse nagu kohustusliku ümbersuunamise puhul otsetoetuse esimese 5 000 euro suhtes ümbersuunamise vabastust, mistõttu põllumajandustootjad saavad tagasi täiendava abisumma, mille ülemmäära vabatahtlikku ümbersuunamist kohaldava liikmesriigi kohta määrab komisjon. Liikmesriigid teatavad komisjonile vabatahtliku ümbersuunamise määra, mida nad soovivad kohaldada (kuni 20%) ajavahemikus 2007–2012 (otsetoetuste kalendriaastad).7. Vabatahtlikku ümbersuunamist kohaldavatele liikmesriikidele antakse vastavad summad ühenduse teise toetusallika raames maaelu arengu programmide jaoks, mille suhtes kohaldatakse kõiki maaelu arengu eeskirju, välja arvatud kaasrahastamist käsitlevaid eeskirju (nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 70 lõige 3) ja Maaelu Arengu Fondi eelrahastamise korda (määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikkel 25). Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklit 17 (minimaalsed rahastamise määrad telje kohta) tuleks siiski kohaldada vabatahtliku ümbersuunamise raames saadaolevate summade osas, et tagada vastavus ühise poliitika põhiliste eeskirjadega. Vabastatud vahendeid kasutatakse peamiste maaelu arengu programmide raames (ei kasutata väiksemate eri programmide puhul, mis põhinevad üksnes vabatahtlikul ümbersuunamisel), et programme saaksid hallata samad haldus- ja makseasutused.8. Komisjon on volitatud vastu võtma rakenduseeskirjad, et integreerida vabatahtlik ümbersuunamine maaelu arengu programmidega ja nende finantshaldusega.2006/0083 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUS,milles sätestatakse määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ettenähtud otsetoetuste vabatahtliku ümbersuunamise eeskirjad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[1]ning arvestades järgmist:(1) Ühenduse maaelu arengu poliitika tugevdamiseks peaks liikmesriikidel olema võimalus kohaldada vabatahtliku ümbersuunamise süsteemi. Vabatahtlik ümbersuunamine peaks toimuma otsetoetuste vähendamise näol, nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/20032[2] artikli 2 punkti d tähenduses, kasutades kõnealusele vähendamisele vastavaid summasid, et rahastada maaelu arengu programme vastavalt nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta).[3] Vabatahtliku ümbersuunamise kohaldamisest tulenevad otsetoetuste vähendamised peaksid olema lisaks nendele otsetoetustele, mis tulenevad määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikliga 10 ette nähtud kohustusliku ümbersuunamise kohaldamisest.(2) Vabatahtlikud ümbersuunamised tuleks arvutada samadel kui kohustuslikud ümbersuunamised vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 10, et lihtsustada nende halduslikku rakendamist.(3) Selleks, et võtta arvesse väiketootjate konkreetset olukorda, tuleks vabatahtliku ümbersuunamise kohaldamise korral anda neile täiendav toetussumma. See täiendav summa peaks olema võrdne summaga, mis saadakse vabatahtliku ümbersuunamise kohaldamisest otsetoetustele esimese 5 000 euro suhtes, ning ülemmäära määrab kindlaks komisjon.(4) Vabatahtliku ümbersuunamise kohaldamisest tulenevate vastavate summade suhtes ei peaks rakendama riiklikku kaasrahastamist vastavalt määrusele (EÜ) nr 1698/2005 ja EAFRDi suhtes kohaldatavat eelrahastamise korda vastavalt nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta).[4] Seetõttu tuleks ette näha erandid kõnealustest määrustest.(5) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.[5](6) Vabatahtliku ümbersuunamise kohaldamisest tulenevad vastavad summad tuleks võtta arvesse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi poolt rahastavate kulude iga-aastase ülemmäära määramisel ja määrusesse (EÜ) nr 1290/2005 tuleks lisada võimalus võtta vastu üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad eelkõige vabatahtlikku ümbersuunamist.(7) Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1290/2005 vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:I PEATÜKK VABATAHTLIK ÜMBERSUUNAMINEArtikkel 11. Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 10 kohaldamist, võivad liikmesriigid kohaldada vähendamist, edaspidi „vabatahtlik ümbersuunamine“, määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 2 punkti d tähenduses kõigi otsetoetuste summade suhtes, mida antakse nende territooriumil asjaomasel kalendriaastal ajavahemikul 2007–2012.2. Vabatahtliku ümbersuunamise kohaldamisest tulenevad vastavad netosummad on kättesaadavad ühenduse toetusena maaelu arengu programmi meetmete toetamiseks, mida rahastatakse Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist vastavalt määrusele (EÜ) nr 1698/2005.3. Vabatahtlike ümbersuunamistega seotud vähendused tuleks arvutada samadel alustel nagu need, mida kohaldatakse ümbersuunamiste suhtes vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 10. Neid vähendamisi ei kohaldata kõnealuse määruse artikli 12 alusel põllumajandustootjatele antavate täiendavate toetussummade suhtes.Vabatahtliku ümbersuunamise suhtes kohaldatavate vähendamiste korral antakse määruse (EÜ) nr 1782/2003 raames otsetoetust saavatele põllumajandustootjatele täiendav toetussumma, mis on võrdne summaga, mis tuleneb vähendusprotsendi kohaldamisest otsetoetuste esimesele 5 000 eurole või väiksemale summale. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikliga 10 ei kohaldata selle täiendava toetussumma suhtes vabatahtliku ümbersuunamise korral tehtavaid vähendamisi ega ümbersuunamisi.Kalendriaastas liikmesriigile antavate täiendavate toetuste kogusumma ei tohi ületada komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 144 lõikes 2 osutatud korra alusel määratud ülemmäära. Vajadusel võivad liikmesriigid kohaldada täiendavate toetussummade suhtes lineaarset kohandusprotsenti, et pidada kinni nendest ülemmääradest.4. Iga liikmesriik kohaldab ühtset vähenduste määra kalendriaasta kohta. Seda määra võidakse järk-järgult muuta vastavalt varem kindlaksmääratud meetmetele. Vähendamise ülemmäär on 20%.Artikkel 2Kahe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist otsustavad liikmesriigid ajavahemikus 2007–2012 kohaldatavad vabatahtliku ümbersuunamise iga-aastased määrad ja teatavad need komisjonile.Artikkel 31. Komisjon kinnitab vabatahtliku ümbersuunamise kohaldamisest tulenevad vastavad netosummad ja need lisatakse iga-aastasele liikmesriikide kaupa tehtavale jaotusele, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 69 lõikes 4.2. Liikmesriigid võivad otsustada mitte kohalda määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 70 lõikes 3 osutatud ülemmäärasid iga-aastase liikmesriikide kaupa tehtava jaotuse suhtes, vastavalt käesoleva artikli lõikele 1.Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklit 25 ei kohaldata iga-aastasele liikmesriikide kaupa tehtavale jaotusele lisatavate summade suhtes vastavalt käesoleva artikli lõikele 1.Artikkel 4Käesoleva peatüki kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu vastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 90 lõikes 2 osutatud korrale, mis hõlmab eelkõige sätteid, mis käsitlevad vabatahtliku ümbersuunamise lülitamist maaelu arengu programmi või kui see on asjakohane, siis vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 41 lõikele 2, mis reguleerib eelkõige vabatahtliku ümbersuunamise finantshaldamist käsitlevaid sätteid.II PEATÜKK MÄÄRUSE (EÜ) NR 1290/2005 MUUTMINE JA LÕPPSÄTEArtikkel 5Määrust (EÜ) nr 1290/2005 muudetakse järgmiselt.1) Artikli 12 lõige 2 asendatakse järgmisega:“2. Komisjon määrab kindlaks summad, mis vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 10 lõikele 2, artiklile 143d ja artiklile 143e ning nõukogu määrusele (EÜ) nr ..../2006* antakse EAFRD käsutusse.* ELT L ..., ..., lk ...“2) Artikli 42 sissejuhatavate tingimuste teine lause asendatakse järgmisega:„Nimetatud meetmed hõlmavad eelkõige järgmist:“Artikkel 6Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaFINANTSSELGITUS |1. | EELARVERUBRIIK: 05 03 05 04 | ASSIGNEERINGUD (EEP 2007): 37 660,663 miljonit eurot 12 366,220 miljonit eurot |2. | PEALKIRI: Nõukogu määrus, milles sätestatakse määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ettenähtud otsetoetuste vabatahtliku ümbersuunamise eeskirjad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 |3. | ÕIGUSLIK ALUS: Asutamislepingu artikkel 37 |4. | EESMÄRGID: Anda liikmesriikidele võimalus vabatahtlikult vähendada põllumajandustootjatele antavat otsetoetust kuni 20% võrra ning kasutada neid summasid maaelu arengu programmide rahastamiseks samas liikmesriigis. |5. | FINANTSMÕJU | 12 KUUD (miljonit eurot) | KÄESOLEV EELARVEAASTA 2006 (miljonit eurot) | JÄRGMINE EELARVEAASTA 2007 (miljonit eurot) |5.0 | KULUD – EÜ EELARVEST (TOETUSED/SEKKUMISED) – RIIGIASUTUSED – MUUD | – | – | – |5.1 | TULUD – EÜ OMAVAHENDID (MAKSUD/TOLLIMAKSUD) – RIIGI TULUD | – | – | – |2008 | 2009 | 2010 | 2011 |5.0.1 | KAVANDATUD KULUD | – | – | – | – |5.1.1 | KAVANDATUD TULUD | – | – | – | – |5.2 | ARVUTAMISMEETOD: – |6.0 | KAS PROJEKTI ON VÕIMALIK RAHASTADA JOOKSVA EELARVE ASJAOMASES PEATÜKIS KAVANDATUD ASSIGNEERINGUTEST? | JAH EI |6.1 | KAS PROJEKTI SAAB RAHASTADA ASSIGNEERINGUTE ÜMBERPAIGUTAMISEGA JOOKSVA EELARVE PEATÜKKIDE VAHEL? | JAH EI |6.2 | KAS ON VAJA LISAEELARVET? | JAH EI |6.3 | KAS ASSIGNEERINGUID ON VAJA KAVANDADA TULEVASTES EELARVETES? | JAH EI |MÄRKUSED: Käesoleva määrusega ei kaasne täiendavaid ühenduse kulusid. Sellega laiendatakse määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikliga 10 ettenähtud võimalust paigutada otsetoetuste kulude summad ümber maaelu arengusse. Seepärast on meede eelarve seisukohast neutraalne. |[1] ELT C ..., ..., lk ....[2] ELT L 270, 21.10.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 247/2006 (EÜT L 42, 14.21.2006, lk 1).[3] ELT L 277, 21.10.2005, lk 1.[4] ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.[5] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.


text:
 28.9.2013
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 284/4
 2013. augusztus 2-án benyújtott kereset — KO-Invest kontra OHIM — Kraft Foods Schweiz (Milkoshake For Active People)
 (T-399/13. sz. ügy)
 2013/C 284/05
 A keresetlevél nyelve: lengyel
 Felek
 Felperes: KO-Invest Sp. z o.o. (Łódź, Lengyelország) (képviselő: R. Rumpel ügyvéd [radca prawny])
 Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)
 A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Kraft Foods Schweiz Holding GmbH (Zug, Svájc)
 Kereseti kérelmek
 A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék
 —
 helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) negyedik fellebbezési tanácsának 2013. május 27-én az R 720/2012-4. sz. ügyben hozott határozatát abban a részében, amelyben elutasítja a „Milkoshake For Active People” közösségi védjegy 5., 29., 30. és 32. osztályba tartozó árukra vonatkozó bejelentését;
 —
 a megtámadott határozatot változtassa meg oly módon, hogy a védjegyet valamennyi bejelentett áru tekintetében lajstromozzák;
 —
 az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére.
 Jogalapok és fontosabb érvek
 A közösségi védjegy bejelentője: a felperes.
 Az érintett közösségi védjegy: a „Milkoshake For Active People” szóelemeket tartalmazó ábrás védjegy az 5., 29., 30. és 32. osztályba tartozó áruk vonatkozásában.
 A felszólalási eljárásban hivatkozott védjegy vagy megjelölés jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél.
 A hivatkozott védjegy vagy megjelölés: a 31369. és 31344. számú közösségi védjegyek, a 163135. számú nemzetközi védjegy és a „MILKA” közismert védjegy az 5., 29., 30. és 32. osztályba tartozó áruk vonatkozásában.
 A felszólalási osztály határozata: a felszólalási osztály a felszólalásnak helyt adott.
 A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács a fellebbezést elutasította.
 Jogalapok: a 207/2009 rendelet (1) 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.
 (1) A közösségi védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet (HL L 78., 2009.3.24., 1. o.)


text:
Centrālās lielvalstis (, , ) jeb Četrsavienība bija četru valstu savienība Pirmajā pasaules karā, kas karoja pret Antanti. Centrālo lielvalstu savienībā ietilpa Vācijas impērija, Austroungārija, Osmaņu impērija un Bulgārijas karaliste. Nosaukums cēlies no valstu ģeogrāfiskā novietojuma Eiropas centrālajā daļā, starp Krievijas Impēriju austrumos un Francijas Trešo republiku un Lielbritāniju rietumos.
 Izveide un paplašināšanās
 Vācija un Austroungārija par sabiedrotajām kļuva 1879. gada 7. oktobrī, bet 1882. gada 20. maijā tām pievienojās Itālijas karaliste, izveidojot Trejsavienību. Itālijas un Austroungārija attiecības jau vēsturiski bija sliktas, un tās pasliktinājās pēc Bosnijas krīzes. Itālija vēlējās iegūt itāļu apdzīvotos Austroungārijas novadus, kā arī teritorijas Albānijā. Sākoties Pirmajam pasaules karam, Itālija noraidīja Vācijas un Austroungārijas prasību iesaistīties karā un pasludināja neitralitāti. Itāļu puse to pamatoja ar to, ka karu ir pieteikusi un sākusi Austroungārija, nevis Serbijas karaliste, un tādējādi šis nav aizstāvības karš.
 Savukārt Osmaņu impērija 1914. gada 2. augustā noslēdza militāru aliansi ar Vācijas impēriju un 28. oktobrī tā sāka karu pret Krievijas Impēriju, apšaudot Melnās jūras flotes bāzes. Francija un Lielbritānija pēc dažām dienām pieteica tai karu.
 1915. gada 23. maijā Itālija iesaistījās karā Antantes pusē pēc slepenām sarunām, kurās tā saņēma solījumus attiecībā uz kārotajām Austroungārijas teritorijām.
 1915. gada oktobrī Bulgārijas karaliste, revanšējoties par sakāvi Otrajā Balkānu karā, iebruka Serbijā un iesaistījās karā pret Antanti.
 Lai vājinātu pretiniekus, Centrālās lielvalstis atbalstīja mazākumtautību nacionālistu pretestības kustības, piemēram, īru 1916. gada aprīļa Lieldienu sacelšanās Dublinā atsaucās uz Centrālājām lielvalstīm kā uz saviem "cēlajiem sabiedrotajiem Eiropā".
 1917. gada 15. decembrī Centrālās lielvalstis parakstīja pamiera līgumu ar Padomju Krieviju, 1918. gada 9. februārī miera līgumu ar Ukrainas Tautas Republiku, bet 1918. gada 3. martā Brestļitovskas miera līgumu ar Padomju Krieviju.
 1918. gada 3. martā Brestļitovskā Centrālās lielvalstis parakstīja miera līgumu ar Krieviju, kurā tā atteicās no tiesībām uz Somijas lielhercogistes, Baltijas provinču un agrākās Polijas-Lietuvas kopvalsts (Lietuvas, Polijas un Ukrainas Valsts) teritoriju.
 1918. gada 7. martā Berlīnē tika noslēgts miera līgums starp Somijas lielhercogisti un Vācijas impēriju. 15. martā Vācijas ķeizars Vilhelms II atzina Kurzemes hercogisti par brīvu un patstāvīgu valsti, bet 23. martā atzina arī Lietuvas karalistes neatkarību. 25. martā Baltkrievijas Tautas Padome pasludināja Baltkrievijas Tautas Republikas neatkarību, ko neatzina citas valstis. 7. maijā Rumānija parakstīja miera līgumu ar Centrālajām lielvalstīm.
 1918. gada 27. augustā Berlīnē tika parakstīta Vācijas—Krievijas papildu vienošanās par Krievijas atteikšanos no Igaunijas, Vidzemes un Gruzijas. 1918. gada 22. septembrī Vācijas ķeizars atzina Baltijas hercogistes suverenitāti.
 Sairšana
 1918. gada 29. septembrī, pēc Antantes karaspēka iebrukuma Maķedonijā, Bulgārija parakstīja pamiera līgumu ar Antanti. Osmaņu impērija Mudrosas pamieru parakstīja 30. oktobrī, kad briti un arābi bija ieņēmuši Palestīnas reģionu un Sīriju. Austrija un Ungārija atsevišķi pārtrauca karadarbību novembra pirmajā nedēļā, pēc Austroungārijas iziršanas. Pēc Beļģijas, Lielbritānijas, Francijas un ASV ofensīvas pret vācu karaspēku ziemeļaustrumu Francijā un Beļģijā arī Vācija 11. novembrī parakstīja Kompjeņas pamiera līgumu.
 Centrālo lielvalstu padošanās datumi
 29.09.1918. — Bulgārijas karaliste;
 30.10.1918. — Osmaņu impērija;
 04.11.1918. — Austroungārija;
 11.11.1918. — Vācijas impērija.
 Atsauces
 Pirmais pasaules karš
 Eiropas vēsture
 Militārās savienības
 Vācijas vēsture
 Bulgārijas vēsture
 Turcijas vēsture
 Austrijas vēsture


text:
György Dalos (born 23 September 1943) is a Hungarian Jewish writer and historian. He is best known for his novel 1985, and The Guest from the Future: Anna Akhmatova and Isaiah Berlin.
 Life
 Dalos was born in Budapest and spent his childhood with his grandparents, as his father had died in 1945 in a labor camp, where he had been sent to as a Jew during World War II. From 1962 to 1967, he studied history at the Lomonossov University in Moscow. He then returned to his native town Budapest to work as a museologist. In 1968, Dalos was accused of "Maoist activities" and was handed seven months prison on probation and a Berufsverbot (professional disqualification) and a publication ban; due to that, he worked as a translator. In 1977, he was among the founders of the opposition movement against the Communist regime of Hungary. In 1988/89 he was co-editor of the East German underground opposition paper Ostkreuz. From 1995 to 1999, Dalos was head of the Institute for Hungarian Culture in Berlin. Since 2009 he is member of the International Council of Austrian Service Abroad.
 Dalos lived in Vienna from 1987 to 1995. Since 1995, he has lived in Berlin as a freelance publisher and editor.
 Awards
 2010 Leipzig Book Award for European Understanding
 Work
 1985 (1983) is a sequel to George Orwell's Nineteen Eighty-Four. This novel begins with the death of Big Brother and reflects an intermediate period between 1984 and a more optimistic future characterized with a decline in orthodoxy of the totalitarian system, struggles of the ensuing powers and the near destruction of the Oceania air force by Eurasia.
 The Circumcision (1990)
 Proletarier aller Lander, entschuldigt mich! (Ende des Ostblockwitzes) (Proletariats of all countries, I apologize! (End of the East Block joke)) (1993)
 The Guest from the Future (1996)
 Der Gottsucher (Godseeker) (1999)
 Ungarn in der Nusschale. Geschichte meines Landes (Hungary in a Nutshell. History of My Country) (2004). In Hungary in a Nutshell Dalos prophetically warns his homeland not to attempt to solve social problems in an authoritarian manner.
 Die Balaton Brigade (2006)
 1956: Aufstand in Ungarn [1956: Uprising in Hungary] (2006)
 Jugenstil (Art Nouveau) (2007)
 Articles
 Zum Ende der Diktaturen in Osteuropa: Ein Blick auf Ungarn und die DDR, in: Robertson-von Trotha, Caroline Y. (ed.): Herausforderung Demokratie. Demokratisch, parlamentarisch, gut? (= Kulturwissenschaft interdisziplinär/Interdisciplinary Studies on Culture and Society, Vol. 6), Baden-Baden 2011
 External links
 A Peaceless Democracy by Gyorgy Dalos, article, English, June 2009, on the current polarization of the political culture and politics in Hungary.
 References
 1943 births
 Living people
 Hungarian writers
 Hungarian Jews


text:
(551) Ortrud – planetoida z pasa głównego asteroid okrążająca Słońce w ciągu 5 lat i 39 dni w średniej odległości 2,97 au. Została odkryta 16 listopada 1904 roku w Landessternwarte Heidelberg-Königstuhl w Heidelbergu przez Maxa Wolfa. Nazwa planetoidy pochodzi od imienia żony Fryderyka von Telramunda z opery Lohengrin Richarda Wagnera. Przed jej nadaniem planetoida nosiła oznaczenie tymczasowe (551) 1904 PM.
 Zobacz też
 lista planetoid 1–1000
 lista ponumerowanych planetoid
 Przypisy
 Bibliografia
 Linki zewnętrzne
 Planetoidy pasa głównego
 Nazwane planetoidy
 Obiekty astronomiczne odkryte w 1904


text:
 20.7.2013
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 207/38
 Recurso interpuesto el 29 de abril de 2013 — Castell Macía/OAMI — PJ Hungary (PEPE CASTELL)
 (Asunto T-242/13)
 2013/C 207/64
 Lengua en la que ha sido redactado el recurso: español
 Partes
 Demandante: José Castell Macía (Elche, España) (representantes: G. Marín Raigal, P. López Ronda, H. Mosback y G. Macias Bonilla, abogados)
 Demandada: Oficina de Armonización del Mercado Interior (Marcas, Dibujos y Modelos)
 Otra parte en el procedimiento ante la Sala de Recurso: PJ Hungary Szolgáltató kft (PJ Hungary kft) (Budapest, Hungría)
 Pretensiones
 La parte demandante solicita al Tribunal General que:
 —
 anule la Resolución de la Primera Sala de Recurso de la Oficina de Armonización del Mercado Interior (Marcas, Dibujos y Modelos) de fecha 7 de febrero de 2013, emitida en el Recurso no R 1401/2012-1 de manera que se desestime la oposición interpuesta y se acuerde la concesión de la solicitud de marca comunitaria no6 798 862«PEPE CASTELL» con imposición de costas a la oponente en ambas instancias;
 —
 condene a la OAMI, como parte demandada, a correr con sus propias costas y a cargar con las costas del demandante en el presente recurso;
 —
 en su caso, condene a la parte coadyuvante a correr con sus propias costas y al pago de costas del demandante en este procedimiento.
 Motivos y principales alegaciones
 Solicitante de la marca comunitaria: Demandante
 Marca comunitaria solicitada: Marca denominativa «PEPE CASTELL» para productos y servicios de las clases 16, 25 y 39 — Solicitud de marca comunitaria no6 798 862
 Titular de la marca o del signo invocado en el procedimiento de oposición: PJ Hungary Szolgáltató kft
 Marca o signo invocado: Marca figurativa con elementos verbales «Pepe Jeans FOOTWEAR» para productos de la clase 25
 Resolución de la División de Oposición: Estimación de la oposición
 Resolución de la Sala de Recurso: Desestimación del recurso
 Motivos invocados: Violación del artículo 8, apartado 1, letra b) del Reglamento no 207/2009


text:
 26.5.2005
 IT
 Gazzetta ufficiale dell’Unione europea
 L 133/42
 DECISIONE DEL COMITATO MISTO SEE
 n. 180/2004
 del 16 dicembre 2004
 che modifica il protocollo 31, sulla cooperazione in settori specifici al di fuori delle quattro libertà, dell'accordo SEE
 IL COMITATO MISTO SEE,
 visto l'accordo sullo Spazio economico europeo, modificato dal protocollo che adegua l'accordo sullo Spazio economico europeo (di seguito «l'accordo»), in particolare gli articoli 86 e 98,
 considerando quanto segue:
 (1)
 Il protocollo 31 dell'accordo è stato modificato dalla decisione del Comitato misto SEE n. 90/2004 dell'8 giugno 2004 (1).
 (2)
 È opportuno incoraggiare un'adeguata cooperazione delle parti contraenti dell'accordo su questioni contemplate dalle attività dell'impresa comune Galileo costituita dal regolamento (CE) n. 876/2002 del Consiglio, del 21 maggio 2002 (2).
 (3)
 Occorre pertanto modificare il protocollo 31 dell'accordo per far sì che tale cooperazione possa avvenire,
 DECIDE:
 Articolo 1
 Nel protocollo 31 dell'accordo, all'articolo 1 (Ricerca e sviluppo tecnico), dopo il paragrafo 7 è inserito il seguente paragrafo:
 «8.
 Le parti contraenti incoraggiano un'adeguata cooperazione tra le organizzazioni, le istituzioni e altri organismi competenti nei rispettivi territori, laddove essa contribuisca al rafforzamento e all'estensione della cooperazione su questioni contemplate dalle attività dell'impresa comune Galileo (3).
 Articolo 2
 La presente decisione entra in vigore il giorno successivo all'ultima notificazione al Comitato misto SEE ai sensi dell'articolo 103, paragrafo 1, dell'accordo (4).
 Articolo 3
 La presente decisione è pubblicata nella sezione SEE e nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
 Fatto a Bruxelles, il 16 dicembre 2004.
 Per il Comitato misto SEE
 Il presidente
 Kjartan JÓHANNSSON
 (1) GU L 349 del 25.11.2004, pag. 52.
 (2) GU L 138 del 28.5.2002, pag. 1.
 (3) 32002 R 0876: regolamento (CE) n. 876/2002 del Consiglio, del 21 maggio 2002, relativo alla costituzione dell'impresa comune Galileo.»
 (4) Non è stata comunicata l'esistenza di obblighi costituzionali.


text:
 1.2.2014
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 32/23
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 94/2014
 z dne 31. januarja 2014
 o odobritvi joda, vključno s polivinilpirolidon jodom, kot obstoječe aktivne snovi za uporabo v biocidnih pripravkih za 1., 3., 4. in 22. vrsto izdelkov
 (Besedilo velja za EGP)
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (1) in zlasti tretjega pododstavka člena 89(1) Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Uredba Komisije (ES) št. 1451/2007 (2) določa seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti glede njihove možne vključitve v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). Navedeni seznam vključuje jod.
 (2)
 V skladu s členom 11(2) Direktive 98/8/ES je bila opravljena presoja joda glede uporabe v 1. vrsti izdelkov, biocidnih pripravkih za človekovo osebno higieno, 3. vrsti izdelkov, veterinarsko higienskih biocidnih pripravkih, 4. vrsti izdelkov, dezinfekcijskih sredstvih za območja s hrano in krmo, ter 22. vrsti izdelkov, tekočinah za balzamiranje in prepariranje, kot je opredeljeno v Prilogi V k navedeni direktivi, ki ustrezajo vrstam proizvodov 1, 3, 4 in 22, kot so opredeljene v Prilogi V k Uredbi (EU) št. 528/2012.
 (3)
 S podatki, ki so bili poslani za namene ocene, je bilo mogoče pripraviti zaključke tudi za polivinilpirolidon jod.
 (4)
 Švedska, ki je bila imenovana za državo članico poročevalko, je 20. aprila 2011 v skladu s členom 14(4) in (6) Uredbe (ES) št. 1451/2007 Komisiji predložila poročilo pristojnega organa in priporočila.
 (5)
 Države članice in Komisija so pregledale poročilo pristojnega organa. V skladu s členom 15(4) Uredbe (ES) št. 1451/2007 so bile ugotovitve pregleda v Stalnem odboru za biocidne pripravke dne 13. decembra 2013 vključene v poročilo o oceni.
 (6)
 Iz poročila je razvidno, da je navedene biocidne pripravke, ki se uporabljajo za 1., 3., 4. in 22. vrsto izdelkov in vsebujejo jod, mogoče pričakovati, da izpolnjujejo zahteve iz člena 5 Direktive 98/8/ES, če so izpolnjeni pogoji iz Priloge k tej uredbi.
 (7)
 Zato je primerno odobriti jod, vključno s polivinilpirolidon jodom, za uporabo v biocidnih pripravkih 1., 3., 4. in 22. vrste izdelkov.
 (8)
 Ker ocene niso obravnavale nanomaterialov, odobritve v skladu s členom 4(4) Uredbe (EU) št. 528/2012 ne bi smele zajemati takih materialov.
 (9)
 V oceni ni bila obravnavana vključitev biocidnih pripravkov, ki vsebujejo jod v materialih in izdelkih, namenjenih za neposreden ali posreden stik z živili v smislu člena 1(1) Uredbe (ES) št. 1935/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (4). Taki materiali lahko zahtevajo določitev posebnih mejnih vrednosti o migraciji v živila, kot je določeno v členu 5(1)(e) Uredbe (ES) št. 1935/2004. Odobritev zato ne bi smela zajemati tovrstne uporabe, razen če je Komisija določila takšne mejne vrednosti ali če je bilo v skladu z navedeno uredbo določeno, da takšne mejne vrednosti niso potrebne.
 (10)
 Pred odobritvijo aktivne snovi bi bilo treba zagotoviti ustrezno obdobje, ki bo omogočilo državam članicam, zainteresiranim stranem in po potrebi Komisiji, da se pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev.
 (11)
 Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Jod, vključno s polivinilpirolidon jodom, se odobri kot aktivna snov za uporabo v biocidnih pripravkih 1., 3., 4. in 22. vrste izdelkov, pri čemer se upoštevajo specifikacije in pogoji iz Priloge.
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 31. januarja 2014
 Za Komisijo
 Predsednik
 José Manuel BARROSO
 (1) UL L 167, 27.6.2012, str. 1.
 (2) Uredba Komisije (ES) št. 1451/2007 z dne 4. decembra 2007 o drugi fazi desetletnega delovnega programa iz člena 16(2) Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju biocidnih pripravkov v promet (UL L 325, 11.12.2007, str. 3).
 (3) Direktiva 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (UL L 123, 24.4.1998, str. 1).
 (4) Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1935/2004 z dne 27. oktobra 2004 o materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili, in o razveljavitvi direktiv 80/590/EGS in 89/109/EGS (UL L 338, 13.11.2004, str. 4).
 PRILOGA
 Splošno ime
 Ime IUPAC Identifikacijske številke
 Minimalna stopnja čistosti aktivne snovi (1)
 Datum vključitve
 Datum prenehanja veljavnosti vključitve
 Vrsta proizvodov
 Posebni pogoji (2)
 Jod (vključno s polivinilpirolidon jodom)
 Ime IUPAC:
 Jod
 Št. ES: 231-442-4
 Št. CAS: 7553-56-2
 Ime IUPAC:
 polivinilpirolidon jod
 Št. ES: se ne uporablja
 Št. CAS: 25655-41-8
 995 g/kg joda
 Za polivinilpirolidon jod: čistost joda je 995 g/kg
 1. september 2015
 31. avgust 2025
 1
 Pri oceni proizvoda je treba posebno pozornost nameniti vidikom izpostavljenosti, tveganjem in učinkovitosti, povezanim s katero koli uporabo, zajeto v vlogi za izdajo dovoljenja, ki niso bili obravnavani v oceni tveganja aktivne snovi na ravni Unije.
 3
 Pri oceni proizvoda je treba posebno pozornost nameniti vidikom izpostavljenosti, tveganjem in učinkovitosti, povezanim s katero koli uporabo, zajeto v vlogi za izdajo dovoljenja, ki niso bili obravnavani v oceni tveganja aktivne snovi na ravni Unije.
 Dovoljenja se izdajo pod naslednjimi pogoji:
 Za proizvode, ki lahko povzročajo ostanke v živilih ali krmi, se preveri, ali je treba določiti nove ali spremeniti obstoječe mejne vrednosti ostankov (MRL) v skladu z Uredbo (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ali Uredbo (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta (4), in sprejmejo se vsi ustrezni ukrepi za zmanjšanje tveganja, da se veljavne MRL ne presežejo.
 4
 Pri oceni proizvoda je treba posebno pozornost nameniti vidikom izpostavljenosti, tveganjem in učinkovitosti, povezanim s katero koli uporabo, zajeto v vlogi za izdajo dovoljenja, ki niso bili obravnavani v oceni tveganja aktivne snovi na ravni Unije.
 Dovoljenja se izdajo pod naslednjimi pogoji:
 1.
 Za proizvode, ki lahko povzročajo ostanke v živilih ali krmi, se preveri, ali je treba določiti nove ali spremeniti obstoječe mejne vrednosti ostankov (MRL) v skladu z Uredbo (ES) št. 470/2009 ali Uredbo (ES) št. 396/2005 in sprejmejo se vsi ustrezni ukrepi za zmanjšanje tveganja, da se veljavne MRL ne presežejo.
 2.
 Proizvodi, ki vsebujejo jod, se ne vključijo v materiale in izdelke, namenjene za stik z živili v smislu člena 1(1) Uredbe (ES) št. 1935/2004, razen če je Komisija določila posebne mejne vrednosti o migraciji v živila ali če je bilo v skladu z navedeno uredbo določeno, da takšne mejne vrednosti niso potrebne.
 22
 Pri oceni proizvoda je treba posebno pozornost nameniti vidikom izpostavljenosti, tveganja in učinkovitosti, povezanim s katero koli uporabo, zajeto v vlogi za izdajo dovoljenja, ki niso bili obravnavani v oceni tveganja aktivne snovi na ravni Unije.
 Dovoljenja se izdajo pod naslednjimi pogoji:
 Za profesionalne uporabnike se vzpostavijo postopki varnega ravnanja in primerni organizacijski ukrepi. Če izpostavljenosti ni mogoče zmanjšati na sprejemljivo raven z drugimi načini, se proizvodi uporabljajo z ustrezno osebno zaščitno opremo;
 (1) Čistost, navedena v tem stolpcu, je bila minimalna stopnja čistosti aktivne snovi, uporabljene za oceno v skladu s členom 8 Uredbe (EU) št. 528/2012. Čistost aktivne snovi v proizvodu, danem na trg, je lahko enaka ali drugačna, če je dokazano tehnično enakovredna aktivni snovi iz ocene.
 (2) Za izvajanje splošnih načel iz Priloge VI k Uredbi (EU) št. 528/2012 so vsebina in sklepne ugotovitve poročil o oceni na voljo na naslednjem spletišču Komisije: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm
 (3) Uredba (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o določitvi postopkov Skupnosti za določitev mejnih vrednosti ostankov farmakološko aktivnih snovi v živilih živalskega izvora in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2377/90 in spremembi Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 152, 16.6.2009, str. 11).
 (4) Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (UL L 70, 16.3.2005, str. 1).