text:
F�rvaltningsprocesslag (1971:291)
 M�ls anh�ngigg�rande m.m.
 M�ls handl�ggning
 Pr�vningstillst�nd i kammarr�tt
 S�rskilda regler om �verklagande hos H�gsta f�rvaltningsdomstolen
 Resning och �terst�llande av f�rsutten tid
 1 � Denna lag g�ller r�ttskipning i H�gsta f�rvaltningsdomstolen, kammarr�tt och f�rvaltningsr�tt. Lag (2010:1400).
 �ndrad gm SFS 1973:1107 �ndrad gm SFS 1978:29 �ndrad gm SFS 1979:167 �ndrad gm SFS 1986:1322, ikraft 1988-07-01, �verg.best. �ndrad gm SFS 1991:211, ikraft 1991-07-01, �verg.best. �ndrad gm SFS 1995:22, ikraft 1995-04-01, �verg.best. �ndrad 2009-07-07 gm SFS 2009:783, ikraft 2010-02-15 �ndrad 2010-12-07 gm SFS 2010:1400, ikraft 2011-01-01 2 � Har i lag eller i f�rfattning som beslutats av regeringen meddelats best�mmelse som avviker fr�n denna lag, g�ller den best�mmelsen. Lag (1980:275).
 �ndrad gm SFS 1980:275 M�ls anh�ngigg�rande m.m.
 3 � En ans�kan, ett �verklagande, en anm�lan, en underst�llning och varje annan �tg�rd som inleder ett m�l ska vara skriftlig.
 En ans�kan eller ett �verklagande fr�n en enskild ska inneh�lla uppgift om hans eller hennes
 2. postadress och adress till arbetsplats samt i f�rekommande fall annan adress d�r han eller hon kan antr�ffas f�r delgivning genom st�mningsman,
 3. telefonnummer till bostaden och arbetsplatsen samt mobiltelefonnummer, med undantag f�r nummer som avser ett hemligt telefonabonnemang som beh�ver uppges endast om r�tten beg�r det,
 5. f�rh�llanden i �vrigt av betydelse f�r delgivning med honom eller henne.
 Om den enskildes talan f�rs av en st�llf�retr�dare, ska motsvarande uppgifter l�mnas �ven om st�llf�retr�daren. Har den enskilde ett ombud, ska ombudets namn, postadress, e-postadress, telefonnummer till arbetsplatsen och mobiltelefonnummer anges.
 En ans�kan eller ett �verklagande fr�n en enskild ska dessutom inneh�lla uppgifter om enskild motpart, om det finns en s�dan, i de h�nseenden som anges i andra och tredje styckena. Uppgift om motpartens eller hans eller hennes st�llf�retr�dares arbetsplats, telefonnummer, e-postadress och ombud beh�ver l�mnas endast om uppgiften utan s�rskild utredning �r tillg�nglig f�r den enskilde. Saknar motparten k�nd adress, ska uppgift l�mnas om den utredning som gjorts f�r att fastst�lla detta.
 Uppgifter som avses i andra-fj�rde styckena ska g�lla f�rh�llandena n�r uppgifterna l�mnas till r�tten. �ndras n�got av dessa f�rh�llanden eller �r en uppgift ofullst�ndig eller felaktig, ska det utan dr�jsm�l anm�las till r�tten. Lag (2013:86).
 Rubrik gm SFS 1995:1692, ikraft 1996-05-01, �verg.best. �ndrad gm SFS 1985:271, ikraft 1985-07-01 �ndrad 2010-12-30 gm SFS 2010:1940, ikraft 2011-04-01, �verg.best. �ndrad 2013-03-12 gm SFS 2013:86, ikraft 2013-07-01, �verg.best. HFD 2014 ref. 28 Ett m�l om utf�ende av allm�n handling har inte kunnat inledas n�r talan f�rs anonymt. 4 � I en ans�kan eller ett �verklagande eller en d�rmed j�mf�rlig handling skall anges vad som yrkas samt de omst�ndigheter som �beropas till st�d f�r yrkandet. I �verklagandet anges dessutom det beslut som �verklagas. Om pr�vningstillst�nd kr�vs, skall �ven anges de omst�ndigheter som �beropas till st�d f�r att ett s�dant tillst�nd skall meddelas.
 S�kande eller klagande b�r vidare uppge bevis som han vill �beropa och vad han vill styrka med varje s�rskilt bevis. Lag (1994:436).
 �ndrad gm SFS 1994:436, ikraft 1994-07-01, �verg.best. R� 2002 ref. 29 Anteckningar p� ett delgivningskvitto har ansetts utg�ra ett �verklagande av det avg�rande som... R� 2009 ref. 69 I m�l om ingripande enligt lagen om offentlig upphandling g�ller som huvudprincip att den part som... 5 � Om en ans�kan eller ett �verklagande inneh�ller en s�dan brist att handlingen inte kan l�ggas till grund f�r pr�vning i sak, ska r�tten f�rel�gga s�kanden eller klaganden att inom viss tid avhj�lpa bristen vid p�f�ljd att hans eller hennes talan annars avvisas. Detsamma g�ller om ans�kan eller �verklagandet inte uppfyller f�reskrifterna i 3 �, om bristen inte �r av ringa betydelse f�r fr�gan om delgivning. Lag (2013:86).
 �ndrad gm SFS 1985:271, ikraft 1985-07-01 �ndrad 2013-03-12 gm SFS 2013:86, ikraft 2013-07-01, �verg.best. HFD 2014 ref. 28 Ett m�l om utf�ende av allm�n handling har inte kunnat inledas n�r talan f�rs anonymt. 6 � Ett m�l tas inte upp till pr�vning, om en ans�kan, ett �verklagande eller en annan �tg�rd som inleder ett m�l inte har skett inom f�reskriven tid. Lag (2013:86).
 �ndrad 2013-03-12 gm SFS 2013:86, ikraft 2013-07-01, �verg.best. 6 a � Ett �verklagande ska ges in till den myndighet som har meddelat det beslut som �verklagas. Om ett �verklagande kommer in till den domstol som ska pr�va �verklagandet i st�llet f�r till den myndighet som har meddelat beslutet, ska domstolen s�nda �verklagandet till myndigheten och samtidigt l�mna uppgift om vilken dag �verklagandet kom in till domstolen.
 �verklagandet ska ha kommit in inom tre veckor fr�n den dag klaganden fick del av beslutet.
 Om klaganden �r en enskild och ett beslut av en f�rvaltningsr�tt eller kammarr�tt har meddelats vid en muntlig f�rhandling, eller det vid en s�dan f�rhandling har angetts n�r beslutet kommer att meddelas, ska dock �verklagandet ha kommit in inom tre veckor fr�n den dag domstolens beslut meddelades.
 Om klaganden �r en part som f�retr�der det allm�nna, ska �verklagandet alltid ha kommit in inom tre veckor fr�n den dag f�rvaltningsr�ttens eller kammarr�ttens beslut meddelades. Lag (2013:86).
 �ndrad 1998-06-16 gm SFS 1998:374, ikraft 1998-10-01, �verg.best. �ndrad 2009-07-07 gm SFS 2009:783, ikraft 2010-02-15 HFD 2011 ref. 65 En f�rvaltningsr�tts bed�mning att ett �verklagande kommit in i r�tt tid har ansetts bindande f�r... HFD 2011 ref. 76 En f�rvaltningsr�tt beslutade att skriva av ett m�l med anledning av att klaganden hade �terkallat... 6 b � Den myndighet som har meddelat det beslut som �verklagas pr�var om �verklagandet har kommit in i r�tt tid. Om �verklagandet har kommit in f�r sent, ska det avvisas.
 �verklagandet ska dock inte avvisas om f�rseningen beror p� att myndigheten har l�mnat klaganden en felaktig underr�ttelse om hur man �verklagar. �verklagandet ska inte heller avvisas om det inom �verklagandetiden har kommit in till den domstol som ska pr�va �verklagandet.
 Om �verklagandet inte avvisas enligt denna paragraf, ska den myndighet som har meddelat beslutet �verl�mna det och �vriga handlingar i �rendet till den domstol som ska pr�va �verklagandet. Detta g�ller dock inte om �verklagandet har f�rfallit enligt 28 � f�rvaltningslagen (1986:223). Lag (2013:86).
 Inf�rd 2013-03-12 gm SFS 2013:86, ikraft 2013-07-01, �verg.best. 7 � Om en f�rvaltningsr�tt eller kammarr�tt i samband med att ett m�l inleds finner att den saknar beh�righet att handl�gga m�let men att en annan motsvarande domstol skulle vara beh�rig, ska handlingarna i m�let l�mnas �ver till den domstolen, om det inte finns n�got sk�l mot det. Handlingarna ska anses ha kommit in till den senare domstolen samma dag som de kom in till den domstol som f�rst tog emot handlingarna. Den domstol som handlingarna har l�mnats �ver till ska underr�tta parterna om �verl�mnandet. Lag (2013:86).
 Inf�rd 1998-06-16 gm SFS 1998:374, ikraft 1998-10-01, �verg.best. �ndrad 1998-06-16 gm SFS 1998:374, ikraft 1998-10-01, �verg.best. �ndrad gm SFS 1982:333 �ndrad gm SFS 1986:224, ikraft 1987-01-01, �verg.best. �ndrad 2009-07-07 gm SFS 2009:783, ikraft 2010-02-15 �ndrad 2013-03-12 gm SFS 2013:86, ikraft 2013-07-01, �verg.best. HFD 2013 ref. 41 Sedan ett m�l avgjorts i en f�rvaltningsr�tt ska kammarr�tten inte p� eget initiativ pr�va om saken... 7 a � Om en enskild �verklagar en f�rvaltningsmyndighets beslut skall den myndighet som f�rst beslutade i saken vara den enskildes motpart sedan handlingarna i �rendet �verl�mnats till domstolen.
 F�rsta stycket g�ller inte i fr�ga om beslut som �verklagas direkt hos kammarr�tt. Lag (1995:1692).
 Inf�rd gm SFS 1995:1692, ikraft 1996-05-01, �verg.best. M�D 2003:19 F�rbud att utan tillst�nd uppf�ra vindkraftverk; nu fr�ga om taler�tt-----En anm�lan om uppf�rande... M�D 2004:54 L�nsstyrelses taler�tt vid beslut om dispens fr�n strandskydd-----En l�nsstyrelse hade beviljat en... M�D 2012:22 Kommunal n�mnds klagor�tt i m�l om bygglov ----- Mark- och milj�domstolen har upph�vt en milj�- och... M�D 2012:23 Kommunal n�mnds klagor�tt i m�l om bygglov ----- Mark- och milj�domstolen har fastst�llt... R� 2002 ref. 68 I m�l om socialn�mnds r�tt att uppb�ra enskilds ers�ttningar fr�n f�rs�kringskassan �r den enskilde... M�ls handl�ggning
 8 � R�tten ska se till att m�let blir s� utrett som dess beskaffenhet kr�ver.
 Genom fr�gor och p�pekanden ska r�tten verka f�r att parterna avhj�lper otydligheter och ofullst�ndigheter i sina framst�llningar.
 R�tten ska se till att inget on�digt f�rs in i m�let. �verfl�dig utredning f�r avvisas. Lag (2013:86).
 �ndrad 2013-03-12 gm SFS 2013:86, ikraft 2013-07-01, �verg.best. NJA 2013 s. 842 Statens skadest�ndsansvar enligt 3 kap. 2 � skadest�ndslagen och enligt Europakonventionen n�r en... M�D 2000:20 Ans�kan om befrielse fr�n h�mtning av hush�llsavfall; nu fr�ga om �terf�rvisning p.g.a.... M�D 2000:20 Ans�kan om befrielse fr�n h�mtning av hush�llsavfall; nu fr�ga om �terf�rvisning p� grund av... RH 2008:87 Fr�ga om inneb�rden av begreppet personuppgift i personuppgiftslagen samt skadest�ndsskyldighet... R� 2002 ref. 22 Kammarr�tt har �sidosatt sitt utredningsansvar enligt 8 � f�rvaltningsprocesslagen genom att avg�ra... R� 2006 ref. 46 F�rvaltningsdomstols utredningsskyldighet avseende kostnad f�r boende i m�l om avgift enligt 8 kap.... R� 2006 ref. 82 De s.k. tilltrosparagraferna i r�tteg�ngsbalken har inte ansetts analogt till�mpliga i... 9 � F�rfarandet �r skriftligt.
 I handl�ggningen f�r ing� muntlig f�rhandling betr�ffande viss fr�ga, n�r det kan antas vara till f�rdel f�r utredningen eller fr�mja ett snabbt avg�rande av m�let.
 I kammarr�tt och f�rvaltningsr�tt skall muntlig f�rhandling h�llas, om enskild som f�r talan i m�let beg�r det samt f�rhandlingen ej �r obeh�vlig och ej heller s�rskilda sk�l talar mot det. Lag (2009:783).
 �ndrad gm SFS 1973:1107 �ndrad gm SFS 1978:29 �ndrad gm SFS 1979:167 �ndrad gm SFS 1983:461, ikraft 1983-07-01 �ndrad gm SFS 1986:1322, ikraft 1988-07-01, �verg.best. �ndrad gm SFS 1991:211, ikraft 1991-07-01, �verg.best. �ndrad 2009-07-07 gm SFS 2009:783, ikraft 2010-02-15 M�D 2003:2 Tillst�nd till enskild avloppsanl�ggning; nu fr�ga om �terf�rvisning m.m.-----I m�l om tillst�nd... R� 2002 ref. 23 Yrkande om muntlig f�rhandling i ett m�l om �terbetalning av arbetsl�shetsers�ttning borde ha... 10 � En ans�kan, ett �verklagande eller en annan handling som inleder ett m�l och det som h�r till handlingen ska skickas till motparten. Han eller hon ska f�rel�ggas att svara inom viss tid vid p�f�ljd att m�let �nd� kan komma att avg�ras.
 Underr�ttelse enligt f�rsta stycket beh�vs inte,
 2. om underr�ttelse annars �r uppenbart on�dig,
 3. om motparten �r en f�rvaltningsmyndighet och en underr�ttelse �r on�dig eller
 4. om det kan befaras att underr�ttelse skulle avsev�rt f�rsv�ra genomf�randet av beslut i m�let. Lag (2013:86).
 �ndrad gm SFS 1987:332, ikraft 1987-07-01 �ndrad gm SFS 1995:1692, ikraft 1996-05-01, �verg.best. �ndrad 2013-03-12 gm SFS 2013:86, ikraft 2013-07-01, �verg.best. NJA 2007 s. 862 Fr�ga om underl�telse att kommunicera en ans�kan om r�ttspr�vning har utgjort skadest�ndsgrundande... M�D 2007:26 Klagan �ver domvilla-----N�gra sak�gare hade f�rt talan i l�nsstyrelsen och d�r f�tt bifall genom... M�D 2009:27 �terf�rvisning p� grund av bristande kommunicering ----- Ett bolag ans�kte om att f� villkor... R� 2002 ref. 26 Kammarr�tt, som f�r k�nnedom �vers�nt �verklagandehandling till klagandens motpart, hade inte bort... R� 2006 ref. 1 En kommunal n�mnd, i vars �rende en kammarr�tt beviljat resning, har ansetts sakna r�tt att... R� 2007 ref. 80 Kammarr�tt har inte ansetts skyldig att sakpr�va en �verklagad dom om tillst�nd till �tg�rder... HFD 2011 ref. 29 I ett m�l om offentlig upphandling har f�rvaltningsr�tten beslutat att en leverant�r ska uteslutas... HFD 2011 ref. 85 I ett upphandlingsm�l har en leverant�r ansetts sakna r�tt att f�ra talan mot domstols f�rordnande... HFD 2013 ref. 24 En leverant�r som i en s�dan situation som f�rel�g i HFD 2011 ref. 29 f�relagts att yttra sig i ett... 11 � Den part som har f�relagts att svara ska g�ra det skriftligen, om inte r�tten beslutar att svaret f�r l�mnas muntligen.
 Parten ska i svaret ange om han eller hon medger eller bestrider yrkandena i m�let eller, om m�let har inletts genom en anm�lan eller en underst�llning, den �tg�rd som m�let g�ller. Om parten bestrider yrkandena eller �tg�rden, ska han eller hon ange sk�len f�r bestridandet och de bevis som �beropas.
 Svaret ska inneh�lla uppgift om vilket m�l det avser. Lag (2013:86).
 �ndrad 2013-03-12 gm SFS 2013:86, ikraft 2013-07-01, �verg.best. 12 � R�tten skall ge s�kande eller klagande tillf�lle att ta del av svar och det som h�r till svaret och att inom viss tid yttra sig skriftligen �ver detta, om det ej �r obeh�vligt. R�tten f�r f�rel�gga honom att yttra sig �ver svaret vid p�f�ljd att m�let �nd� kan komma att avg�ras.
 13 � Om det beh�vs, skall r�tten inh�mta yttrande fr�n f�rvaltningsmyndighet som tidigare beslutat i saken.
 R� 2006 ref. 1 En kommunal n�mnd, i vars �rende en kammarr�tt beviljat resning, har ansetts sakna r�tt att... 14 � Till en muntlig f�rhandling ska s�kanden eller klaganden och den som har att svara i m�let kallas. En enskild f�r f�rel�ggas att inst�lla sig personligen vid vite eller vid p�f�ljd att hans eller hennes utevaro inte utg�r hinder f�r m�lets vidare handl�ggning och avg�rande. En f�rvaltningsmyndighet eller annan part, som enligt f�reskrift i lag f�retr�der det allm�nna, f�r f�rel�ggas att inst�lla sig vid p�f�ljd att partens utevaro inte utg�r hinder f�r m�lets vidare handl�ggning och avg�rande.
 S�kanden eller klaganden och den som har att svara i m�let f�r delta i en muntlig f�rhandling genom ljud�verf�ring eller ljud- och bild�verf�ring under samma f�ruts�ttningar som g�ller enligt 5 kap. 10 � r�tteg�ngsbalken. Lag (2008:652).
 �ndrad gm SFS 1995:1692, ikraft 1996-05-01, �verg.best. �ndrad 2001-02-20 gm SFS 2001:27, ikraft 2001-04-01 �ndrad 2005-10-04 gm SFS 2005:695, ikraft 2008-11-01 �ndrad 2008-07-08 gm SFS 2008:652 15 � Enskild part, som inst�llt sig till muntlig f�rhandling, f�r tillerk�nnas ers�ttning av allm�nna medel f�r kostnad f�r resa och uppeh�lle, om r�tten finner att han sk�ligen b�r ers�ttas f�r sin inst�llelse. R�tten f�r bevilja f�rskott p� ers�ttningen. N�rmare best�mmelser om ers�ttning och f�rskott meddelas av regeringen. Lag (l980:275).
 �ndrad gm SFS 1980:275 M�D 2010:25 Dispens fr�n utf�rself�rbud f�r kvicksilver ----- Milj��verdomstolen har efter inh�mtande av... 16 � I fr�ga om offentlighet och ordning vid muntlig f�rhandling g�ller 5 kap. 1�5, 9 och 12 �� r�tteg�ngsbalken i till�mpliga delar. Ut�ver vad som f�ljer av 5 kap. 1 � r�tteg�ngsbalken f�r r�tten f�rordna att en f�rhandling ska h�llas inom st�ngda d�rrar, om det kan antas att det vid f�rhandlingen kommer att l�ggas fram uppgift, f�r vilken hos domstolen g�ller sekretess som avses i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Lag (2009:409).
 �ndrad gm SFS 1980:104 �ndrad 2008-07-08 gm SFS 2008:647, ikraft 2008-11-01 �ndrad 2009-06-02 gm SFS 2009:409, ikraft 2009-06-30 17 � Vid en muntlig f�rhandling ska f�ljande antecknas:
 4. inv�ndningar,
 6. i korthet de omst�ndigheter som parterna �beropar och bem�tandena av dessa omst�ndigheter, samt
 7. den utredning som l�ggs fram vid f�rhandlingen. Lag (2013:86).
 �ndrad 2013-03-12 gm SFS 2013:86, ikraft 2013-07-01, �verg.best. R� 2001 ref. 61 Fr�ga om kammarr�tt f�rfarit felaktigt n�r endast referenten och f�redraganden lyssnat p� en av... 18 � Innan m�l avg�res, skall part ha f�tt k�nnedom om det som tillf�rts m�let genom annan �n honom sj�lv och haft tillf�lle att yttra sig �ver det, om det ej f�religger s�dana sk�l d�remot som anges i 10 � andra stycket.
 R� 2002 ref. 26 Kammarr�tt, som f�r k�nnedom �vers�nt �verklagandehandling till klagandens motpart, hade inte bort... R� 2007 ref. 80 Kammarr�tt har inte ansetts skyldig att sakpr�va en �verklagad dom om tillst�nd till �tg�rder... 19 � I fr�ga om underr�ttelseskyldighet enligt 10 � f�rsta stycket, 12 eller 18 � g�ller de begr�nsningar som f�ljer av 10 kap. 3 � offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Lag (2009:409).
 �ndrad gm SFS 1980:104 �ndrad 2009-06-02 gm SFS 2009:409, ikraft 2009-06-30 Vissa bevismedel
 20 � Skriftlig handling, som �beropas till bevis, skall tillst�llas r�tten utan dr�jsm�l. I fr�ga om s�dant bevis g�ller i �vrigt 38 kap. 1--5 och 7--9 �� r�tteg�ngsbalken i till�mpliga delar. Ers�ttning till annan �n part f�r tillhandah�llande av skriftlig handling utg�r dock alltid av allm�nna medel. Lag (1980:104).
 �ndrad gm SFS 1980:104 21 � �beropas till bevis f�rem�l, som l�mpligen kan ges in till r�tten, skall f�rem�let utan dr�jsm�l �verl�mnas dit. I fr�ga om s�dant bevis g�ller 39 kap. 5 � r�tteg�ngsbalken i till�mpliga delar. Ers�ttning till annan �n part f�r tillhandah�llande av f�rem�l utg�r dock alltid av allm�nna medel.
 22 � �beropar part skriftlig handling eller f�rem�l till bevis, f�r r�tten f�rel�gga honom att inom viss tid tillst�lla r�tten handlingen eller f�rem�let vid p�f�ljd att m�let �nd� kan komma att avg�ras.
 23 � R�tten f�r besluta om syn p� st�llet f�r besiktning av fastighet eller plats eller av f�rem�l som inte l�mpligen kan ges in till r�tten. Vid s�dan syn f�r yrkeshemlighet r�jas endast om det finns synnerlig anledning till det.
 I fr�ga om syn p� st�llet g�ller best�mmelserna om muntlig f�rhandling samt 5 kap. 11 � r�tteg�ngsbalken i till�mpliga delar. Lag (2008:647).
 �ndrad 2008-07-08 gm SFS 2008:647, ikraft 2008-11-01 24 � R�tten f�r inh�mta yttrande �ver fr�ga, som kr�ver s�rskild sakkunskap, fr�n myndighet, tj�nsteman eller den, som eljest har att g� till handa med yttrande i �mnet, eller anlita annan sakkunnig i fr�gan.
 I fr�ga om sakkunnig g�ller 40 kap. 2--7 och 12 �� r�tteg�ngsbalken i till�mpliga delar.
 Ers�ttning f�r utl�tande av myndighet, tj�nsteman eller den som eljest har att g� till handa med yttrande utg�r endast om det �r s�rskilt f�reskrivet. Annan sakkunnig �r ber�ttigad till ers�ttning av allm�nna medel f�r sitt uppdrag. R�tten f�r bevilja f�rskott p� s�dan ers�ttning.
 25 � R�tten f�r f�rordna om f�rh�r med vittne eller sakkunnig. S�dant f�rh�r �ger rum vid muntlig f�rhandling. F�rh�ret f�r h�llas under ed. Om f�rh�r g�ller 36 kap. 1-18 och 20-23 �� samt 40 kap. 9-11, 14, 16 och 20 �� r�tteg�ngsbalken i till�mpliga delar.
 Vittne och sakkunnig f�r delta i en muntlig f�rhandling genom ljud�verf�ring eller ljud- och bild�verf�ring under samma f�ruts�ttningar som g�ller enligt 5 kap. 10 � r�tteg�ngsbalken. Lag (2008:652).
 �ndrad gm SFS 1975:1298 �ndrad gm SFS 1987:748, ikraft 1988-01-01 �ndrad 2001-02-20 gm SFS 2001:27, ikraft 2001-04-01 �ndrad 2005-10-04 gm SFS 2005:695, ikraft 2008-11-01 �ndrad 2008-07-08 gm SFS 2008:652 26 � Vittne eller sakkunnig har r�tt till ers�ttning av allm�nna medel f�r kostnad f�r sin inst�llelse. R�tten f�r bevilja f�rskott p� ers�ttning f�r kostnad f�r resa och uppeh�lle. N�rmare best�mmelser om ers�ttning och f�rskott meddelas av regeringen.
 Har vittnet eller den sakkunnige inkallats p� beg�ran av enskild part och visar det sig att parten saknade godtagbart sk�l f�r sin beg�ran, f�r r�tten �l�gga honom att �terbetala ers�ttningen till statsverket. Lag (1980:275).
 �ndrad gm SFS 1980:275 R� 2008 ref. 76 Ett vittne har f�tt ers�ttning f�r resa med f�rhyrt flygplan. 27 � Finner f�rvaltningsr�tt att f�rh�r med vittne eller sakkunnig l�mpligen b�r h�llas av annan f�rvaltningsr�tt, f�r r�tten efter samr�d med denna besluta h�rom.
 I fr�ga om bevisupptagning enligt f�rsta stycket g�ller 35 kap. 10 och 11 �� r�tteg�ngsbalken i till�mpliga delar. Lag (2009:783).
 �ndrad gm SFS 1973:1107 �ndrad gm SFS 1979:167 �ndrad gm SFS 1986:1322, ikraft 1988-07-01, �verg.best. �ndrad 2009-07-07 gm SFS 2009:783, ikraft 2010-02-15 Beslut
 28 � Den domstol som ska pr�va ett �verklagande f�r besluta att det �verklagade beslutet, om det annars skulle g�lla omedelbart, tills vidare inte ska g�lla och �ven i �vrigt besluta r�rande saken. Lag (2013:86).
 �ndrad 2013-03-12 gm SFS 2013:86, ikraft 2013-07-01, �verg.best. M�D 2002:91 Interimistiskt f�rordnande i beslut om t�kttillst�nd enligt 12 kap. milj�balken-----Fr�gan i m�let... M�D 2003:21 Interimistiskt f�rordnande-----Milj��verdomstolen meddelade verkst�llighetsf�rordnande f�r... M�D 2003:52 Tillst�nd till grust�kt; nu fr�ga om verkst�llighetsf�rordnande-----En omfattande t�ktverksamhet... M�D 2005:13 Inhibition m.m.-----F�rsvarsmakten hade ans�kt om tillst�nd till milit�r verksamhet vid Malmens... R� 2005 ref. 61 I ett m�l om flyttningsf�rbud enligt 24 � lagen med s�rskilda best�mmelser om v�rd unga har... R� 2006 ref. 12 Ett i konkurs f�rsatt bolag, som �verklagat beskattningsbeslut avseende skattebelopp som utgjorde... 29 � R�ttens avg�rande f�r ej g� ut�ver vad som yrkats i m�let. Om det f�religger s�rskilda sk�l, f�r dock r�tten �ven utan yrkande besluta till det b�ttre f�r enskild, n�r det kan ske utan men f�r motst�ende enskilt intresse.
 NJA 2013 s. 413 Sedan F�rs�kringskassan beslutat om �terkrav av utbetalad ers�ttning har en f�rvaltningsr�tt, efter... NJA 1991 s. 363 Sedan f�rs�kringskassa beslutat om �terbetalningsskyldighet av utgivna bidrag, har f�rs�kringsr�tt... R� 2001 ref. 23 Plenim�l. Fr�ga om ramen f�r Regeringsr�ttens pr�vning d� Riksskatteverket i �verklagande av... R� 2008 ref. 41 Inkomst vid avyttring av andelar i ett kommanditbolag har beskattats som inkomst av tj�nst hos den... R� 2009 ref. 7 Fr�ga om kammarr�tts avg�rande i m�l om v�rdbidrag g�tt ut�ver yrkandena i m�let. HFD 2012 ref. 36 Kostnad f�r logi och aktiviteter vid l�gervistelse har ansetts ing� i insatsen korttidsvistelse... HFD 2013 ref. 1 N�r ett m�l har �terf�rvisats till en polismyndighet av utredningssk�l har myndigheten inte haft... 30 � R�ttens avg�rande av m�l skall grundas p� vad handlingarna inneh�ller och vad i �vrigt f�rekommit i m�let.
 Av beslutet skall framg� de sk�l som best�mt utg�ngen.
 RH 2008:87 Fr�ga om inneb�rden av begreppet personuppgift i personuppgiftslagen samt skadest�ndsskyldighet... R� 2009 ref. 69 I m�l om ingripande enligt lagen om offentlig upphandling g�ller som huvudprincip att den part som... 31 � Ett beslut genom vilket r�tten avg�r m�let ska skickas till parterna. Om det finns en skiljaktig mening ska den bifogas.
 Ett beslut som f�r �verklagas ska inneh�lla upplysning om hur det ska ske. Om det kr�vs pr�vningstillst�nd i h�gre r�tt, ska beslutet inneh�lla upplysning om det och om de grunder som ett s�dant tillst�nd meddelas p�. Lag (2013:86).
 �ndrad gm SFS 1982:125 �ndrad gm SFS 1994:436, ikraft 1994-07-01, �verg.best. �ndrad 2013-03-12 gm SFS 2013:86, ikraft 2013-07-01, �verg.best. 32 � Om domstolen finner att en dom eller ett beslut inneh�ller n�gon uppenbar oriktighet till f�ljd av domstolens eller n�gon annans skrivfel, r�knefel eller liknande f�rbiseende, f�r domstolen besluta om r�ttelse.
 Har domstolen av f�rbiseende underl�tit att fatta ett beslut som skulle ha meddelats i samband med ett avg�rande, f�r domstolen komplettera sitt avg�rande inom sex m�nader fr�n det att avg�randet vann laga kraft. En komplettering senare �n tv� veckor efter det att avg�randet meddelades f�r dock ske endast om en part beg�r det och ingen annan part mots�tter sig kompletteringen.
 Innan beslut om r�ttelse eller komplettering fattas, skall parterna �ven i annat fall �n som avses i andra stycket andra meningen ha f�tt tillf�lle att yttra sig, om det inte �r obeh�vligt. Beslutet skall om m�jligt antecknas p� varje exemplar av den dom eller det beslut som r�ttas eller kompletteras. Lag (2001:27).
 �ndrad gm SFS 1990:452, ikraft 1990-07-01 �ndrad 2001-02-20 gm SFS 2001:27, ikraft 2001-04-01 RH 2008:87 Fr�ga om inneb�rden av begreppet personuppgift i personuppgiftslagen samt skadest�ndsskyldighet... �verklagande
 33 � F�rvaltningsr�ttens beslut �verklagas till kammarr�tten. Kammarr�ttens beslut �verklagas till H�gsta f�rvaltningsdomstolen.
 Ett beslut f�r �verklagas av den som det ang�r, om det g�tt honom eller henne emot.
 Kammarr�ttens beslut att meddela pr�vningstillst�nd f�r inte �verklagas.
 Om ett �verklagande eller en beg�ran om ompr�vning har avvisats p� grund av att �verklagandet eller beg�ran har kommit in f�r sent och r�tten efter �verklagande har pr�vat avvisningsbeslutet eller v�grat pr�vningstillst�nd i fr�ga om ett s�dant �verklagande, f�r r�ttens beslut inte �verklagas. Lag (2013:86).
 Rubrik gm SFS 1995:22, ikraft 1995-04-01, �verg.best. �ndrad gm SFS 1973:1107 �ndrad gm SFS 1978:29 �ndrad gm SFS 1979:167 �ndrad gm SFS 1986:1322, ikraft 1988-07-01, �verg.best. �ndrad gm SFS 1991:211, ikraft 1991-07-01, �verg.best. �ndrad gm SFS 1994:436, ikraft 1994-07-01, �verg.best. �ndrad gm SFS 1995:22, ikraft 1995-04-01, �verg.best. �ndrad 1998-06-16 gm SFS 1998:374, ikraft 1998-10-01, �verg.best. �ndrad 2009-07-07 gm SFS 2009:783, ikraft 2010-02-15 �ndrad 2010-12-07 gm SFS 2010:1400, ikraft 2011-01-01 �ndrad 2013-03-12 gm SFS 2013:86, ikraft 2013-07-01, �verg.best. M�D 2000:4 N�rboendes taler�tt enligt milj�skyddslagen-----Milj��verdomstolen fann att sak�gare kan �verklaga... M�D 2004:54 L�nsstyrelses taler�tt vid beslut om dispens fr�n strandskydd-----En l�nsstyrelse hade beviljat en... M�D 2012:22 Kommunal n�mnds klagor�tt i m�l om bygglov ----- Mark- och milj�domstolen har upph�vt en milj�- och... M�D 2012:23 Kommunal n�mnds klagor�tt i m�l om bygglov ----- Mark- och milj�domstolen har fastst�llt... R� 2002 ref. 5 Den som enligt den upphandlande enhetens beslut antagits som leverant�r har inte ansetts ha r�tt... R� 2002 ref. 58 En intressent som inte �verklagat l�nsr�tts dom fast�n denna g�tt intressenten emot �r inte... R� 2002 ref. 68 I m�l om socialn�mnds r�tt att uppb�ra enskilds ers�ttningar fr�n f�rs�kringskassan �r den enskilde... 34 � Mot beslut, som ej inneb�r att m�let avg�res, f�r talan f�ras endast i samband med talan mot beslut i sj�lva m�let. Talan f�r dock f�ras s�rskilt n�r r�tten
 1. ogillat inv�ndning om j�v mot ledamot av r�tten eller inv�ndning om att hinder f�religger f�r talans pr�vning,
 2. avvisat ombud eller bitr�de,
 3. f�rordnat r�rande saken i avvaktan p� m�lets avg�rande,
 4. f�relagt n�gon att medverka p� annat s�tt �n genom inst�llelse inf�r r�tten och underl�tenhet att iakttaga f�rel�ggandet kan medf�ra s�rskild p�f�ljd f�r honom,
 5. utd�mt vite eller annan p�f�ljd f�r underl�tenhet att iakttaga f�rel�ggande eller �d�mt straff f�r f�rseelse i f�rfarandet eller �lagt vittne eller sakkunnig att ers�tta kostnad som v�llats genom f�rsummelse eller tredska,
 6. f�rordnat ang�ende unders�kning eller omh�ndertagande av person eller egendom eller om annan liknande �tg�rd,
 7. f�rordnat ang�ende ers�ttning f�r n�gons medverkan i m�let,
 8. utl�tit sig i annat fall �n som avses i 7 i fr�ga som g�ller r�ttshj�lp enligt r�ttshj�lpslagen (1996:1619) eller i fr�ga om offentligt bitr�de enligt lagen (1996:1620) om offentligt bitr�de eller
 9. beslutat i fr�ga om f�rl�ngning av tidsfrist enligt 46 kap. 14 � andra stycket skattef�rfarandelagen (2011:1244).
 Mot beslut, varigenom m�l �terf�rvisas till l�gre instans, f�r talan f�ras endast om beslutet innefattar avg�rande av fr�ga, som inverkar p� m�lets utg�ng. Lag (2011:1304).
 �ndrad gm SFS 1974:357 �ndrad gm SFS 1979:243 �ndrad gm SFS 1989:1001, ikraft 1990-01-01 �ndrad gm SFS 1996:1635, ikraft 1997-12-01 �ndrad 2011-12-13 gm SFS 2011:1304, ikraft 2012-01-01, �verg.best. M�D 2000:8 F�rvaltningsbesluts �verklagbarhet-----L�nsstyrelses beslut att �terf�rvisa ett tillsyns�rende... M�D 2005:27 Avvisning av �verklagande-----Milj�domstolen fann att milj�konsekvensbeskrivningen inte kunde... M�D 2012:15 �verklagande av nekad inhibition av bygglovsbeslut ----- Mark- och milj�domstols beslut att inte... M�D 2014:21 Avvisning av milj�n�mnds �verklagande vid �terf�rvisning i m�l ang tillsyns�tg�rder mot buller... R� 2002 ref. 61 En f�rs�kringskassa f�rfor riktigt n�r den i ett �rende om livr�nta enligt lagen om... R� 2005 ref. 83 L�nsstyrelses beslut att �terf�rvisa ett �rende om bygglov till byggnadsn�mnden har ansetts... R� 2006 ref. 9 Ett l�kemedelsf�retag, som saluf�r ett originall�kemedel, har ansetts �ga r�tt att �verklaga... Pr�vningstillst�nd i kammarr�tt
 34 a � F�r de m�l d�r det �r s�rskilt f�reskrivet kr�vs pr�vningstillst�nd f�r att kammarr�tten ska pr�va ett �verklagande av ett beslut som f�rvaltningsr�tten har meddelat i m�let. Detsamma g�ller f�rvaltningsr�ttens beslut i en fr�ga som har ett direkt samband med ett s�dant m�l. N�got s�dant tillst�nd kr�vs dock inte n�r talan f�rs av Riksdagens ombudsm�n eller Justitiekanslern.
 Pr�vningstillst�nd ska meddelas om
 1. det finns anledning att betvivla riktigheten av det slut som f�rvaltningsr�tten har kommit till,
 2. det inte utan att s�dant tillst�nd meddelas g�r att bed�ma riktigheten av det slut som f�rvaltningsr�tten har kommit till,
 3. det �r av vikt f�r ledning av r�ttstill�mpningen att �verklagandet pr�vas av h�gre r�tt, eller
 4. det annars finns synnerliga sk�l att pr�va �verklagandet.
 Pr�vningstillst�nd f�r begr�nsas till att g�lla en viss del av ett beslut, om utg�ngen i den delen inte kan p�verka andra delar av det �verklagade beslutet.
 Om pr�vningstillst�nd inte meddelas, st�r f�rvaltningsr�ttens beslut fast. En upplysning om detta ska tas in i kammarr�ttens beslut. Lag (2013:86).
 Inf�rd gm SFS 1994:436, ikraft 1994-07-01, �verg.best. Rubrik gm SFS 1994:436, ikraft 1994-07-01, �verg.best. �ndrad gm SFS 1994:1486, ikraft 1995-01-01 �ndrad 1998-06-16 gm SFS 1998:374, ikraft 1998-10-01, �verg.best. �ndrad 2009-07-07 gm SFS 2009:783, ikraft 2010-02-15 �ndrad 2013-03-12 gm SFS 2013:86, ikraft 2013-07-01, �verg.best. M�D 2002:52 Avvisande av �verklagande; nu fr�ga om pr�vningstillst�nd-----En milj�domstol hade avgjort ett dit... S�rskilda regler om �verklagande hos H�gsta f�rvaltningsdomstolen
 35 � Ett �verklagande av kammarr�ttens beslut i ett m�l som har inletts i kammarr�tten genom �verklagande, underst�llning eller ans�kan pr�vas av H�gsta f�rvaltningsdomstolen endast om pr�vningstillst�nd har meddelats.
 Om pr�vningstillst�nd inte meddelas, st�r kammarr�ttens beslut fast. En upplysning om detta ska tas in i H�gsta f�rvaltningsdomstolens beslut.
 1. talan som Riksdagens ombudsm�n eller Justitiekanslern f�r i m�l om disciplinansvar eller om �terkallelse eller begr�nsning av beh�righet att ut�va yrke inom h�lso- och sjukv�rden, tandv�rden, detaljhandeln med l�kemedel eller djurens h�lso- och sjukv�rd, eller
 2. talan som Justitiekanslern f�r i m�l enligt kreditupplysningslagen (1973:1173) eller inkassolagen (1974:182). Lag (2013:459).
 Rubrik gm SFS 1982:125 Rubrik gm SFS 1994:436, ikraft 1994-07-01, �verg.best. Rubrik gm SFS 1995:22, ikraft 1995-04-01, �verg.best. Rubrik 2010-12-07 gm SFS 2010:1400, ikraft 2011-01-01 �ndrad gm SFS 1977:1034 �ndrad gm SFS 1980:14 36 � Pr�vningstillst�nd meddelas,
 1. om det �r av vikt f�r ledning av r�ttstill�mpningen att �verklagandet pr�vas av H�gsta f�rvaltningsdomstolen eller
 2. om det finns synnerliga sk�l till en s�dan pr�vning, s�som att det finns grund f�r resning eller att m�lets utg�ng i kammarr�tten uppenbarligen beror p� grovt f�rbiseende eller grovt misstag. Om pr�vningstillst�nd meddelas i ett av tv� eller flera likartade m�l, f�r pr�vningstillst�nd meddelas �ven i �vriga m�l. Lag (2013:86).
 �ndrad 2010-12-07 gm SFS 2010:1400, ikraft 2011-01-01 �ndrad 2013-03-12 gm SFS 2013:86, ikraft 2013-07-01, �verg.best. M�D 2009:24 Partiellt pr�vningstillst�nd ----- I ett m�l om tillst�nd till och villkor f�r t�ktverksamhet har... R� 2006 ref. 72 Regeringsr�tten har i ett m�l om merv�rdesskatt v�grat pr�vningstillst�nd under h�nvisning till... 36 a � Pr�vningstillst�nd f�r begr�nsas till att g�lla en viss fr�ga i m�let, vars pr�vning �r av vikt f�r ledning av r�ttstill�mpningen (prejudikatfr�ga) eller en viss del av m�let.
 I avvaktan p� att pr�vning sker i enlighet med ett pr�vningstillst�nd som har begr�nsats enligt f�rsta stycket f�r H�gsta f�rvaltningsdomstolen f�rklara fr�gan om meddelande av pr�vningstillst�nd r�rande m�let i �vrigt helt eller delvis vilande.
 I den utstr�ckning som pr�vningstillst�nd inte meddelas och fr�gan om pr�vningstillst�nd inte heller f�rklaras vilande, ska det �verklagade beslutet st� fast. En upplysning om detta ska tas in i H�gsta f�rvaltningsdomstolens beslut. Lag (2013:86).
 Inf�rd 2013-03-12 gm SFS 2013:86, ikraft 2013-07-01, �verg.best. 36 b � Om H�gsta f�rvaltningsdomstolen med till�mpning av 36 a � har pr�vat en prejudikatfr�ga f�r domstolen, om ytterligare pr�vning kr�vs, helt eller delvis grunda sitt avg�rande av m�let i �vrigt p� kammarr�ttens bed�mning eller, med undanr�jande av l�gre r�tts eller myndighets avg�rande, besluta om �terf�rvisning av m�let f�r fortsatt behandling. Lag (2013:86).
 Inf�rd 2013-03-12 gm SFS 2013:86, ikraft 2013-07-01, �verg.best. 37 � I m�l, vari pr�vningstillst�nd kr�ves, f�r omst�ndighet eller bevis, som klaganden �beropar f�rst i H�gsta f�rvaltningsdomstolen, beaktas endast om det f�religger s�rskilda sk�l.
 F�reskrifter om hinder mot att beakta eller anf�ra nya omst�ndigheter i vissa m�l finns i 10 kap. 10 � kommunallagen (1991:900). Lag (2010:1400).
 �ndrad gm SFS 1988:193, ikraft 1989-01-01 �ndrad gm SFS 1991:1653, ikraft 1992-01-01 �ndrad gm SFS 1992:343, ikraft 1993-01-01 �ndrad gm SFS 1994:436, ikraft 1994-07-01, �verg.best. �ndrad 1999-12-03 gm SFS 1999:934, ikraft 2000-01-01 �ndrad 2010-12-07 gm SFS 2010:1400, ikraft 2011-01-01 R� 2007 ref. 54 En ideell f�rening har ansetts uppfylla kravet p� �ppenhet enligt 7 kap. 7 � inkomstskattelagen. R� 2009 ref. 19 L�nsr�tten borde i m�l om v�rdbidrag inte ha avvisat ett �verklagande i vad det avs�g ers�ttning... HFD 2014 ref. 29 Fr�ga om det �r f�renligt med avtalet mellan EU och Schweiz om fri r�rlighet f�r personer att v�gra... 37 a � har upph�vts genom lag (1995:22).
 Inf�rd gm SFS 1982:125 �ndrad gm SFS 1991:211, ikraft 1991-07-01, �verg.best. �ndrad gm SFS 1993:575, ikraft 1993-07-01, �verg.best. Upph�vd gm SFS 1995:22, ikraft 1995-04-01, �verg.best. Resning och �terst�llande av f�rsutten tid
 37 b � Resning f�r beviljas i m�l eller �rende om det p� grund av n�got s�rskilt f�rh�llande finns synnerliga sk�l att pr�va saken p� nytt. Lag (1995:22).
 Inf�rd gm SFS 1995:22, ikraft 1995-04-01, �verg.best. Rubrik gm SFS 1995:22, ikraft 1995-04-01, �verg.best. NJA 2001 s. 31 Fr�ga om avvisande av skadest�ndstalan mot staten med anledning av en dom av RegR. 3 kap. 7 �... NJA 2008 A 22 H�gsta domstolen har pr�vat ans�kan om extraordin�rt r�ttsmedel betr�ffande ett beslut som fattats... R� 2003 ref. 18 I m�l om utl�mnande av allm�nna handlingar ing�ende i ett vid universitet f�rvarat... R� 2003 ref. 19 En person, som inte framf�rt inv�ndning i ett namn�rende och d�rmed inte haft r�tt att �verklaga... R� 2003 ref. 54 L�nsr�tt har avvisat ett aktiebolags �verklaganden av beslut i m�l om arbetsgivaravgifter och... 37 c � Om tiden f�r �verklagande eller en d�rmed j�mf�rbar �tg�rd har f�rsuttits p� grund av omst�ndighet som utg�r giltig urs�kt, f�r tiden �terst�llas. Lag (1995:22).
 Inf�rd gm SFS 1995:22, ikraft 1995-04-01, �verg.best. R� 2002 ref. 66 Tid f�r beg�ran hos skattemyndigheten om ompr�vning av taxeringsbeslut, d�ribland tid f�r ans�kan... R� 2002 ref. 71 Ett �verklagande m�ste inte f�rst avvisas som f�r sent inkommet f�r att en ans�kan om �terst�llande... Straff
 38 � Den som vid muntlig f�rhandling st�r f�rhandlingen eller fotograferar i r�ttssalen eller bryter mot f�reskrift eller f�rbud, som har meddelats med st�d av 16 �, j�mf�rt med 5 kap. 9 � r�tteg�ngsbalken, d�ms till penningb�ter. Till samma straff d�ms den som muntligen inf�r r�tten eller i skrivelse till r�tten uttalar sig otillb�rligt. Lag (1991:298).
 Rubrik gm SFS 1987:748, ikraft 1988-01-01 �ndrad gm SFS 1980:263 �ndrad gm SFS 1991:298, ikraft 1992-01-01 39 � Den som utan giltigt sk�l r�jer vad som enligt r�ttens f�rordnande ej f�r uppenbaras d�mes till b�ter. Lag (1980:104).
 �ndrad gm SFS 1980:104 40 � har upph�vts genom lag (1987:748).
 Upph�vd gm SFS 1987:748, ikraft 1988-01-01 �vriga best�mmelser
 41 � I fr�ga om j�v mot den som handl�gger m�l enligt denna lag g�ller best�mmelserna i 4 kap. r�tteg�ngsbalken om j�v mot domare.
 R� 2005 ref. 1 I ett m�l, vari huvudfr�gan �r om lotterilagen st�r i �verensst�mmelse med EG-r�tten, har... R� 2009 ref. 8 Adjungerad ledamot i kammarr�tt som �r tj�nstledig fr�n Skatteverket har inte ansetts j�vig i ett... HFD 2011 ref. 14 En domare har inte ansetts j�vig att handl�gga ett m�l r�rande inkomsttaxering och skattetill�gg... 42 � R�tten skall sj�lvmant upptaga fr�ga om ansvar f�r f�rseelse under f�rfarandet och om utd�mande av vite som f�relagts med st�d av denna lag.
 43 � S�kande, klagande eller annan part har r�tt att ta del av det som tillf�rts m�let med de begr�nsningar som f�ljer av 10 kap. 3 � offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Lag (2009:409).
 �ndrad gm SFS 1980:104 �ndrad 2009-06-02 gm SFS 2009:409, ikraft 2009-06-30 44 � En handling anses ha kommit in till domstolen den dag handlingen eller en avi om betald postf�rs�ndelse som inneh�ller handlingen anl�nt till domstolen eller n�tt en beh�rig tj�nsteman. Om domstolen underr�ttas s�rskilt om att ett meddelande till domstolen anl�nt till ett telebefordringsf�retag, anses meddelandet ha kommit in redan n�r underr�ttelsen n�tt en beh�rig tj�nsteman.
 Om det kan antas att handlingen eller en avi om denna en viss dag har l�mnats hos domstolens kansli eller avskilts f�r domstolen p� ett postkontor, anses den ha kommit in den dagen om den n�tt en beh�rig tj�nsteman n�rmast f�ljande arbetsdag.
 En handling ska bekr�ftas av avs�ndaren om r�tten anser att det beh�vs. Lag (2013:86).
 �ndrad gm SFS 1973:246 �ndrad 2013-03-12 gm SFS 2013:86, ikraft 2013-07-01, �verg.best. 45 � �r n�gon som kallats till muntlig f�rhandling hindrad att inst�lla sig, skall han omedelbart anm�la det till r�tten.
 46 � I fr�ga om laga f�rfall �ger 32 kap. 6 och 8 �� r�tteg�ngsbalken motsvarande till�mpning.
 47 � Ska r�tten underr�tta n�gon om inneh�llet i en handling eller om n�got annat, f�r det ske genom delgivning. Delgivning ska anv�ndas, om det �r s�rskilt f�reskrivet eller om det med h�nsyn till syftet med best�mmelsen om underr�ttelse framg�r att delgivning b�r ske, men b�r i �vrigt tillgripas bara om det �r p�kallat med h�nsyn till omst�ndigheterna.
 Best�mmelserna i 24 � delgivningslagen (2010:1932) hindrar inte att kammarr�tt delger en part handlingar genom f�renklad delgivning, om parten under handl�ggningen i f�rvaltningsr�tten har informerats om att s�dan delgivning kan komma att anv�ndas i kammarr�tten om f�rvaltningsr�ttens avg�rande �verklagas dit.
 F�rsta stycket g�ller �ven f�r H�gsta f�rvaltningsdomstolen om informationen har l�mnats i f�rvaltningsr�tten eller i kammarr�tten. Lag (2010:1940).
 �ndrad gm SFS 1990:1412, ikraft 1991-02-01 �ndrad 2010-12-30 gm SFS 2010:1940, ikraft 2011-04-01, �verg.best. 48 � Den som f�r talan i m�l f�r som ombud eller bitr�de anlita n�gon som �r l�mplig f�r uppdraget.
 Om den som �r ombud eller bitr�de visar oskicklighet eller of�rst�nd eller annars �r ol�mplig f�r r�tten avvisa honom eller henne som ombud eller bitr�de i m�let. R�tten f�r ocks� f�rklara honom eller henne obeh�rig att vara ombud eller bitr�de vid r�tten antingen f�r viss tid eller tills vidare.
 Om den som avvisas eller f�rklaras obeh�rig enligt andra stycket �r advokat, ska �tg�rden anm�las till advokatsamfundets styrelse. Lag (2013:86).
 �ndrad gm SFS 1983:461, ikraft 1983-07-01 �ndrad gm SFS 1987:748, ikraft 1988-01-01 �ndrad 2013-03-12 gm SFS 2013:86, ikraft 2013-07-01, �verg.best. 49 � Ett ombud ska ha fullmakt.
 Om r�tten anser att ombudets beh�righet beh�ver styrkas, ska ombudet eller huvudmannen f�rel�ggas att visa upp en skriftlig fullmakt. En s�dan fullmakt ska inneh�lla ombudets namn. Om ombudet f�r s�tta n�gon annan i sitt st�lle, ska detta framg� av fullmakten.
 Om ans�kan eller �verklagandet har getts in av ombudet, ska det i f�rel�ggandet anges att talan tas upp till pr�vning endast om detta f�ljs. Har ombudet vidtagit n�gon annan �tg�rd, ska det i f�rel�ggandet anges att �tg�rden beaktas endast om detta f�ljs. Lag (2013:86).
 �ndrad 2013-03-12 gm SFS 2013:86, ikraft 2013-07-01, �verg.best. 50 � Beh�rskar part, vittne eller annan som skall h�ras inf�r r�tten ej svenska spr�ket eller �r han allvarligt h�rsel- eller talskadad, skall r�tten vid behov anlita tolk. R�tten f�r �ven i annat fall vid behov anlita tolk.
 F�rsta stycket skall till�mpas �ven i fr�ga om �verf�ring fr�n punktskrift till vanlig skrift eller omv�nt.
 Som tolk f�r ej anlitas den vars tillf�rlitlighet kan anses f�rringad p� grund av hans st�llning till n�gon som f�r talan i m�let eller p� grund av annan d�rmed j�mf�rlig omst�ndighet. Lag (1990:452).
 �ndrad gm SFS 1987:748, ikraft 1988-01-01 �ndrad gm SFS 1990:452, ikraft 1990-07-01 51 � Den som anlitas som tolk vid muntlig f�rhandling skall inf�r r�tten avl�gga ed, att han efter b�sta f�rst�nd skall fullg�ra sitt uppdrag. Finnes anledning antaga att han skall erh�lla ytterligare s�dana uppdrag av r�tten, f�r han avl�gga ed som avser �ven framtida uppdrag. Lag (1975:1298).
 �ndrad gm SFS 1974:357 �ndrad gm SFS 1975:1298 52 � Den som fullg�r uppdrag som tolk annorledes �n i tj�nsten har r�tt till sk�lig ers�ttning f�r arbete, tidsspillan och utl�gg som uppdraget kr�vt.
 Regeringen eller myndighet som regeringen best�mmer fastst�ller taxa som skall till�mpas vid best�mmande av ers�ttning till tolk vid muntlig �vers�ttning.
 Kostnad f�r tolk betalas av allm�nna medel. Lag (1979:290).
 �ndrad gm SFS 1979:290 53 � Vad i denna lag s�gs om enskild part g�ller i till�mpliga delar �ven den som �r st�llf�retr�dare f�r parten.
 �verg�ngsregler�verg�ngsbest�mmelser1986:224
 Denna lag tr�der i kraft den 1 januari 1987. �ldre f�reskrifter g�ller fortfarande i fr�ga om beslut som har meddelats f�re ikrafttr�dandet.
 Denna lag tr�der i kraft den 1 juli 1988. I fr�ga om besv�r �ver beslut som meddelats f�re ikrafttr�dandet g�ller den �ldre lydelsen av 33 �.
 Denna lag tr�der i kraft den dag regeringen best�mmer. �ldre best�mmelser g�ller dock fortfarande i m�l som handl�ggs av f�rs�kringsdomstol efter ikrafttr�dandet.
 Denna lag tr�der i kraft den 1 juli 1993. �ldre f�reskrifter g�ller fortfarande i fr�ga om m�l som avgjorts av kammarr�tt f�re ikrafttr�dandet.
 Denna lag tr�der i kraft, i fr�ga om 35 � den 1 juli 1994 och i �vrigt den 1 oktober 1994. �ldre lydelse av 35 � g�ller fortfarande i fr�ga om m�l som avgjorts av kammarr�tt f�re den 1 juli 1994.
 Denna lag tr�der i kraft, s�vitt g�ller 35, 37 b och 37 c �� samt rubriken n�rmast f�re 37 b � den 1 april 1995 och i �vrigt den 1 juli 1995. Beslut som har meddelats f�re den 1 april 1995 �verklagas enligt �ldre best�mmelser.
 Denna lag tr�der i kraft den 1 maj 1996. F�r beslut som har meddelats f�re ikrafttr�dandet g�ller �ldre best�mmelser. Detsamma g�ller �ven om beslutet har �verpr�vats av en annan f�rvaltningsmyndighet efter ikrafttr�dandet.
 Denna lag tr�der i kraft den 1 oktober 1998. Best�mmelsen i f�rutvarande 7 � f�rsta stycket skall till�mpas i fr�ga om beslut som har meddelats f�re ikrafttr�dandet. 33 � fj�rde stycket g�ller inte om det �verklagade avvisningsbeslutet har meddelats f�re ikrafttr�dandet.
 Denna lag tr�der i kraft den 24 oktober 1998. Om datalagen (1973:289) �ven efter denna tidpunkt skall till�mpas p� viss behandling av person-uppgifter, g�ller dock 35 � i dess �ldre lydelse f�r s�dan behandling.
 Denna lag tr�der i kraft den 1 april 1999. Om lagen (1987:1231) om automatisk databehandling vid taxeringsrevision, m.m. �ven efter denna tidpunkt skall till�mpas p� viss behandling av personuppgifter, g�ller dock 35 � i dess �ldre lydelse f�r s�dan behandling.
 2. �ldre best�mmelser g�ller fortfarande f�r beslut i fr�ga om f�rl�ngning av tidsfrist enligt lagen (1978:880) om betalningss�kring f�r skatter, tullar och avgifter.
 3. De nya best�mmelserna i 34 a � tredje stycket samt 36 a och 36 b �� g�ller inte i fr�ga om beslut som en f�rvaltningsr�tt respektive kammarr�tt har meddelat f�re ikrafttr�dandet.
 Uppdaterad: t.o.m. SFS 2013:459 Detta �r ett utdrag ur databasen R�ttsn�tet. M�ngfaldigande utan medgivande fr�n Notisum AB �r f�rbjudet enligt lag. Dokumentens officiella pappersutg�vor �ger alltid f�retr�de eftersom R�ttsn�tet baseras p� material fr�n offentliga databaser som kan inneh�lla felaktigheter.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Ważna informacja prawna
 |
 22004A1228(01)
 Umowa między Wspólnotą Europejską a Rządem Ukrainy w sprawie handlu niektórymi wyrobami stalowymi
 Official Journal L 384 , 28/12/2004 P. 0023 - 0040
 Umowamiędzy Wspólnotą Europejską a Rządem Ukrainy w sprawie handlu niektórymi wyrobami stalowymiWSPÓLNOTA EUROPEJSKA, zwana dalej "Wspólnotą",z jednej strony, orazRZĄD UKRAINY,z drugiej strony,zwane dalej "Stronami",UZGODNIŁY, CO NASTĘPUJE:Artykuł 11. Niniejsza umowa ma zastosowanie do handlu wyrobami stalowymi określonymi w załączniku I do niniejszej Umowy, pochodzącymi ze Stron.2. Handel wyrobami stalowymi nieokreślonymi w załączniku I nie podlega limitom ilościowym i jest regulowany odpowiednimi przepisami Umowy o Partnerstwie i Współpracy, w szczególności tymi, które odnoszą się do procedur antydumpingowych i środków ochronnych.3. W przypadku spraw nieobjętych niniejszą Umową, zastosowanie mają odpowiednie przepisy Umowy o Partnerstwie i Współpracy.Artykuł 21. Strony uzgadniają, że ustanowią i zachowają w okresie ważności niniejszej Umowy uzgodnienia ustalające limity ilościowe określone w załączniku II do niniejszej Umowy w odniesieniu do wywozu do Wspólnoty ukraińskich wyrobów określonych w załączniku I. Przedmiotowy wywóz podlega systemowi podwójnej kontroli określonemu w Protokole A do niniejszej Umowy (zwanym dalej "Protokołem A").2. Strony ponownie deklarują swoje zobowiązanie do zakończenia procesu pełnej liberalizacji handlu w odniesieniu do wyrobów stalowych określonych w załączniku I, gdy tylko warunki zostaną ustanowione.3. W odniesieniu do grup wyrobów zawartych w załączniku I, ilości objęte pozwoleniami na przywóz, wydanymi przez Wspólnotę na podstawie decyzji Rady 2003/893/WE z 15 grudnia 2003 r., od 1 stycznia 2004 r. do wejścia w życie niniejszej Umowy, będą odliczone od limitów ilościowych określonych w załączniku II.4. Przywóz ilości przekraczających ilości wymienione w załączniku II jest dozwolony gdy przemysł Wspólnoty nie może sprostać wewnętrznemu popytowi i powoduje niedobór podaży jednego lub więcej wyrobów wymienionych w załączniku I. Konsultacje odbywają się niezwłocznie na wniosek jednej ze Stron w celu określenia stopnia niedoboru. W następstwie wniosków z konsultacji i na podstawie obiektywnych dowodów, Wspólnota wszczyna swoje wewnętrzne procedury, aby zwiększyć ilości określone w załączniku II.5. Każda ze Stron może w dowolnej chwili złożyć wniosek o przeprowadzenie konsultacji dotyczących:- poziomów limitów ilościowych określonych w załączniku II, gdy warunki w odniesieniu do wyrobów objętych załącznikiem I uległy znaczącemu pogorszeniu lub poprawie,- możliwości przeniesienia niewykorzystanych kwot określonych w załączniku II z grup wyrobów niewykorzystanych w pełni do innych grup.Artykuł 31. Przywóz wyrobów określonych w załączniku I do obszaru celnego Wspólnoty w celu wprowadzenia ich do swobodnego obrotu podlega przedstawieniu pozwolenia na wywóz wydanego przez władze Ukrainy oraz dowodu pochodzenia, zgodnie z postanowieniami Protokołu A.2. Przywóz do obszaru celnego Wspólnoty wyrobów określonych w załączniku I nie podlega limitom ilościowym określonym w załączniku II, pod warunkiem, że zostaną one zgłoszone do powrotnego wywozu ze Wspólnoty w tym samym stanie lub po przetworzeniu w ramach administracyjnego systemu kontroli istniejącego we Wspólnocie.Artykuł 41. Aby system podwójnej kontroli był możliwie efektywny i aby zminimalizować możliwości nadużycia i obchodzenia przepisów:- władze Wspólnoty informują władze Ukrainy do 28 dnia każdego miesiąca o pozwoleniach na przywóz wydanych w czasie poprzedzającego miesiąca,- władze Ukrainy informują władze Wspólnoty do 28 dnia każdego miesiąca o pozwoleniach na wywóz wydanych w czasie poprzedzającego miesiąca.W przypadku znacznych rozbieżności, biorąc pod uwagę czynniki czasowe związane z wymienionymi informacjami, każda ze Stron może wnioskować o przeprowadzenie konsultacji, które należy niezwłocznie rozpocząć.2. Bez uszczerbku dla ust. 1 oraz w celu zapewnienia skutecznego funkcjonowania niniejszej Umowy, Strony uzgadniają, że podejmą wszelkie niezbędne kroki w celu zapobiegania dochodzenia i podjęcia działań na drodze prawnej i/lub administracyjnej przeciwko obchodzeniu przepisów, w szczególności poprzez tranzyt przeładunkowy, zmianę trasy, fałszywe deklaracje o kraju pochodzenia, fałszowanie dokumentów, nieprawdziwe deklaracje odnośnie ilości, opisu lub klasyfikacji towarów. W związku z tym Strony postanawiają ustanowić konieczne przepisy prawne oraz procedury administracyjne umożliwiające podejmowanie skutecznych działań wymierzonym przeciwko takiemu obchodzeniu, z uwzględnieniem przyjęcia prawnie wiążących środków korygujących, wymierzonych przeciwko uczestniczącym eksporterom i/lub importerom.3. Jeżeli na podstawie dostępnych informacji jedna ze Stron uzna, że postanowienia niniejszej Umowy są obchodzone, może wnioskować o przeprowadzenie z drugą Stroną konsultacji, które odbywają się niezwłocznie.4. Do czasu osiągnięcia wyników konsultacji, o których mowa w ust. 3, w przypadku dostarczenia dostatecznych dowodów na obchodzenie postanowień Umowy, na wniosek Wspólnoty, Ukraina podejmuje wszelkie środki konieczne do zapewnienia dostosowania limitów ilościowych, uzgodnionych podczas konsultacji określonych w ust. 3 na rok kalendarzowy, w którym złożono wniosek o przeprowadzenie konsultacji zgodnie z ust. 3, lub na rok następny, jeżeli limit na dany rok kalendarzowy został wyczerpany.5. Jeżeli w trakcie konsultacji, o których mowa w ust. 3, Strony nie osiągną obustronnie zadowalającego rozwiązania, Wspólnota ma prawo, gdy istnieją wystarczające dowody, że wyroby określone w załączniku I pochodzące z Ukrainy zostały przywiezione w sposób stanowiący obejście postanowień niniejszej Umowy, zrównoważyć właściwe ilości limitami ilościowymi ustalonymi zgodnie z załącznikiem II.6. Jeżeli w trakcie konsultacji, o których mowa w ust. 3, Strony nie osiągną obustronnie zadowalającego rozwiązania, Wspólnota ma prawo odmowy przywozu przedmiotowego wyrobu, gdy z wystarczających dowodów wynika, że dokonano niezgodnej z prawdą deklaracji odnośnie ilości, opisu lub klasyfikacji.7. Strony uzgadniają, że będą w pełni współpracować, w celu zapobiegania i skutecznego rozwiązywania problemów wynikających z obchodzenia postanowień niniejszej Umowy.Artykuł 51. Ilościowe limity ustanowione zgodnie z niniejszą Umową na przywóz do Wspólnoty wyrobów stalowych określonych w załączniku I nie są przedstawione w podziale na regionalne udziały.2. Strony współpracują w celu zapobieżenia nagłym i niekorzystnym zmianom w zakresie tradycyjnego obrotu handlowego do Wspólnoty. W przypadku nastąpienia nagłej i niekorzystnej zmiany w tradycyjnym obrocie handlowym, (włączając regionalną koncentrację lub utratę tradycyjnych klientów), Wspólnota będzie miała prawo wnioskować o przeprowadzenie konsultacji w celu wypracowania zadowalającego rozwiązania powstałego problemu. Omawiane konsultacje odbywają się niezwłocznie.3. Ukraina dąży do zapewnienia, że wywóz do Wspólnoty wyrobów określonych w załączniku I jest ustalany w sposób jak najbardziej równomierny w czasie roku. W przypadku wystąpienia nagłego i niekorzystnego wzrostu przywozu, Wspólnota będzie upoważniona do wnioskowania o przeprowadzenie konsultacji w celu wypracowania zadowalającego rozwiązania powstałego problemu. Takie konsultacje odbywają się niezwłocznie.4. Oprócz obowiązku zawartego w ust. 3 i bez uszczerbku dla konsultacji przewidzianych w art. 2 ust. 7, gdy pozwolenia wydane przez władze Ukrainy osiągną 90 % limitów ilościowych, każda ze Stron może wnioskować o przeprowadzenie konsultacji. Omawiane konsultacje odbywają się niezwłocznie. Do czasu osiągnięcia wyniku omawianych konsultacji, władze Ukrainy mogą nadal wydawać pozwolenia na wywóz do wyrobów określonych w załączniku I, pod warunkiem, że nie przekraczają ilości określonych w załączniku II.Artykuł 61. Jeżeli jakikolwiek wyrób określony w załączniku I jest przywożony z Ukrainy do Wspólnoty zgodnie z warunkami, które powodują lub mogą spowodować znaczną szkodę dla producentów towarów podobnych Wspólnoty, Wspólnota dostarcza Ukrainie wszystkie istotne informacje w celu poszukania rozwiązania akceptowalnego dla obu Stron. Strony rozpoczynają konsultacje niezwłocznie.2. Jeżeli konsultacje, o których mowa w ust. 1 powyżej nie doprowadzą do porozumienia w ciągu 30 dni od dnia, w którym Wspólnota złożyła wniosek o przeprowadzenie konsultacji, Wspólnota może wykorzystać prawo do pojęcia działań dotyczących środków ochronnych zgodnie z postanowieniami Umowy o Partnerstwie i Współpracy.3. Nie naruszając postanowień niniejszej Umowy, stosuje się postanowienia art. 19 Umowy o Partnerstwie i Współpracy.Artykuł 71. Klasyfikacja wyrobów objętych niniejszą Umową opiera się na nomenklaturze celnej i statystycznej Wspólnoty (zwanej dalej "Nomenklaturą Scaloną" , lub w formie skróconej "CN"). Wszelkie zmiany w Nomenklaturze Scalonej dokonane zgodnie z obowiązującymi we Wspólnocie procedurami dotyczące wyrobów określonych w załączniku I albo wszelkie decyzje odnoszące się do klasyfikacji towarów nie skutkują zmniejszeniem limitów ilościowych wyrobów określonych w załączniku II.2. Pochodzenie wyrobów objętych niniejszą Umową jest określane zgodnie z regułami obowiązującymi we Wspólnocie. Wszelkie zmiany wymienionych reguł pochodzenia są przekazywane Rządowi Ukrainy i nie skutkują redukcją limitu ilościowego w niniejszej Umowie. Procedury kontroli pochodzenia powyższych wyrobów są ustanowione w Protokole A.Artykuł 81. Bez uszczerbku dla okresowej wymiany informacji w zakresie pozwoleń na wywóz i na przywóz zgodnie z art. 4 ust. 1, Strony uzgadniają, że będą wymieniać dostępne informacje statystyczne związane z handlem wyrobami określonymi w załączniku I, w odpowiednich odstępach czasu, uwzględniając najkrótsze okresy, w których omawiane informacje są przygotowywane, które powinny objąć pozwolenia na wywóz i na przywóz wydane zgodnie z art. 3 i statystyki w zakresie wywozu i przywozu odnoszące się do omawianych wyrobów.2. Każda ze Stron może wnioskować o przeprowadzenie konsultacji w przypadku znaczących rozbieżności między wymienionymi informacjami.Artykuł 91. Bez uszczerbku dla postanowień dotyczących konsultacji przewidzianych w odniesieniu do szczególnych okoliczności, o których mowa we wcześniejszych artykułach, konsultacje należy przeprowadzić w przypadku jakiegokolwiek problemu wynikającego ze stosowania niniejszej Umowy, na wniosek każdej ze Stron. Wszelkie konsultacje odbywają się w duchu współpracy oraz z zamiarem zlikwidowania różnic występujących między Stronami.2. W przypadku gdy niniejsza Umowa przewiduje, że konsultacje są przeprowadzane niezwłocznie, Strony zobowiązują się, że wykorzystają wszelkich rozsądnych środków w celu zapewnienia, że zostanie to osiągnięte.3. Wszelkie inne konsultacje są regulowane następującymi postanowieniami:- każdy wniosek o przeprowadzenie konsultacji jest notyfikowany drugiej Stronie w formie pisemnej,- w odpowiednim przypadku po złożeniu wniosku należy w rozsądnym czasie złożyć sprawozdanie określające powody konsultacji,- konsultacje rozpoczynają się w terminie jednego miesiąca od daty otrzymania wniosku,- konsultacje dążą do osiągnięcia wzajemnie akceptowalnego wyniku w terminie jednego miesiąca od ich rozpoczęcia, chyba że okres ten zostanie przedłużony w drodze porozumienia między Stronami.Artykuł 101. Niniejsza Umowa wchodzi w życie z dniem jej podpisania. Niniejsza Umowa ma zastosowanie do dnia 31 grudnia 2004 r. z zastrzeżeniem zmian uzgodnionych przez Strony oraz jej wypowiedzenia zgodnie z postanowieniami ust. 3 niniejszego artykułu.2. Każda ze Stron może w dowolnym momencie zaproponować zmiany do niniejszej Umowy, które wymagają wspólnej zgody Stron i wchodzą w życie w terminie przez nie uzgodnionym.3. Każda ze Stron może wypowiedzieć niniejszą Umowę, z zachowaniem co najmniej sześciomiesięcznego okresu wypowiedzenia. W takim przypadku, Umowa wygasa w dniu wygaśnięcia okresu wypowiedzenia a limity ustanowione niniejszą Umową są zmniejszane pro rata do dnia, w którym wypowiedzenie wchodzi w życie chyba, że Strony postanowią inaczej za wspólnym porozumieniem.4. Załączniki I i II, deklaracje 1, 2, 3 i 4, uzgodniony protokół oraz Protokół A załączone do niniejszej Umowy stanowią jej integralną część.Artykuł 11Niniejszą Umowę sporządzono w dwóch egzemplarzach w językach angielskim, czeskim, duńskim, estońskim, fińskim, francuskim, greckim, hiszpańskim, litewskim, łotewskim, maltańskim, niderlandzkim, niemieckim, polskim, portugalskim, słowackim, słoweńskim, szwedzkim, węgierskim, włoskim i ukraińskim, każdy z tych tekstów jest jednakowo autentyczny.Hecho en Bruselas, elV Bruselu dneUdfærdiget i Bruxelles denGeschehen zu Brüssel amBrüsselis'Eγινε στην Βρυξέλλες, στιςDone at Brussels,Fait à Bruxelles, leFatto a Bruxelles, addìBriselē,Priimta BriuselyjeKelt Brüsszelben,Magħmul fi Brussel,Gedaan te Brussel,Sporządzono w Brukseli, dniaFeito em Bruxelas,V BruseliV Bruslju,Tehty BrysselissäUdfärdat i Bryssel denВчинено в м.Por la Comunidad EuropeaZa Evropské společenstvíFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftEuroopa Ühenduse nimelΓια την Eυρωπαϊκή KoινóτηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaEiropas Kopienas vārdāEuropos bendrijos varduAz Európai Közösség részérőlGħall-Komunità EwropeaVoor de Europese GemeenschapW imieniu Wspólnoty EuropejskiejPela Comunidade EuropeiaZa Európske spoločenstvoZa Evropsko skupnostEuroopan yhteisön puolestaFör Europeiska gemenskapenЗа Eвропейське СпiвтовариствоЗа Кабiнет Мiнiстрiв Украïни--------------------------------------------------


text:
28.3.2019 SK Úradný vestník Európskej únie L 87/83
 PREKLAD
 Spoločný list Európskych spoločenstiev a ich členských štátov na jednej strane a Indie na strane druhej podľa
 odseku 5 Postupov na vykonávanie článku XXI Všeobecnej dohody o obchode so službami (GATS) (S/L/80
 z 29. októbra 1999)
 ktoré sa týkajú
 navrhnutých zmien v listinách GATS Európskych spoločenstiev a ich členských štátov (ďalej len „ES“)
 v dôsledku pristúpenia Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky,
 Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Rakúskej republiky, Poľskej republiky,
 Slovinskej republiky, Slovenskej republiky, Fínskej republiky a Švédskeho kráľovstva k Európskym
 spoločenstvám
 ES zaslali 28. mája 2004 a 4. apríla 2005 dve príslušné oznámenia v súlade s článkom V dohody GATS (ktoré boli
 rozoslané ako dokument S/SECRET/8 z 11. júna 2004 a dokument S/SECRET/9 z 12. apríla 2005), v ktorých oznámili
 svoj zámer zmeniť alebo odvolať konkrétne záväzky obsiahnuté v zozname pripojenom k oznámeniam, na základe článku
 V ods. 5 dohody GATS a v súlade s podmienkami článku XXI ods. 1 písm. b) dohody GATS.
 Po doručení oboch uvedených oznámení predložila India dve príslušné vyjadrenia záujmu podľa článku XXI ods. 2 písm.
 a) dohody GATS (S/L/163 so zreteľom na dokument S/SECRET/8 a S/L/221 so zreteľom na dokument S/SECRET/9).
 Podľa článku XXI ods. 2 písm. a) dohody GATS začali ES a India rokovania týkajúce sa dokumentov S/SECRET/8
 a S/SECRET/9.
 Pokiaľ ide o konanie začaté oznámením v dokumente S/SECRET/8, pôvodná lehota na rokovania, ktorá uplynula
 26. októbra 2004, bola predĺžená (na základe vzájomnej dohody) päťkrát (do 26. apríla 2005, do 27. februára 2006,
 do 1. júna 2006, do 1. júla a do 17. júla 2006). Počas týchto rokovaní sa ES a India dohodli na kompenzačných úpravách
 súvisiacich s výňatkami a zmenami obsiahnutými v dokumente S/SECRET/8.
 Pokiaľ ide o konanie začaté oznámením v dokumente S/SECRET/9, do konca lehoty určenej na rokovania nebola dosiah
 nutá žiadna dohoda medzi ES a Indiou a žiadny dotknutý člen nepredložil záležitosť na rozhodcovské konanie v stano
 venom termíne podľa odseku 7 dokumentu S/L/80. Podľa článku XXI ods. 3 písm. b) dohody GATS a s výhradou
 ukončenia postupov stanovených v odsekoch 20 – 22 dokumentu S/L/80 môžu ES implementovať zmeny a výňatky
 navrhnuté v dokumente S/SECRET/9.
 Správa o výsledku týchto rokovaní, ktorá je pripojená k tomuto listu, zahŕňa 1) navrhované zmeny vo vyššie uvedených
 oznámeniach, 2) dohodnuté kompenzačné úpravy s ohľadom na zmeny alebo výňatky oznámené v dokumente S /
 SECRET / 8 a 3) návrh konsolidovanej listiny špecifických záväzkov, ktorá vznikla zlúčením existujúcich listín záväzkov
 ES a ich členských štátov a vložením zmien, či odvolaní záväzkov oznámených ES v rámci dokumentov S/SECRET/8
 a S/SECRET/9 a taktiež vložením kompenzačných úprav dohodnutých medzi ES a Indiou.
 Tento list spolu s prílohami I a II k nemu pripojenej správy tvorí v zmysle článku XXI ods. 2 písm. a) dohody GATS
 dohodu medzi ES a Indiou, s ohľadom na dokument S/SECRET/8 (1). Túto dohodu nemožno vykladať tak, že mení zápisy
 podľa článku II týkajúce sa výnimiek zo záväzkov pre ES a ich členské štáty. Táto dohoda sa nesmie vykladať tak, že sú
 ňou dotknuté práva a povinnosti zmluvných strán podľa článku VIII dohody GATS.
 V súlade s postupmi uvedenými v bodoch 20 až 22 dokumentu S/L/80 odovzdá ES sekretariátu na účely rozoslania návrh
 konsolidovanej listiny, aby mohla byť potvrdená do 14. septembra 2006, ak bude dohoda podpísaná všetkými dotknu
 tými členmi, alebo ak uplynie lehota predpokladaná v odseku 7 S/L/80, a nebude predložená žiadna žiadosť o rozhod
 covské konanie. Výsledky rokovaní majú nadobudnúť účinnosť po skončení schvaľovacích postupov ku dňu, ktorý ES
 stanovia po ukončení svojich vnútorných schvaľovacích postupov, ktoré sa budú snažiť čo najviac urýchliť. Zmeny
 a výňatky navrhované v dokumentoch S/SECRET/8 a S/SECRET/9 nenadobudnú účinnosť, kým nenadobudnú účinnosť
 všetky vyrovnávacie úpravy uvedené v prílohe II.
 (1) Táto dohoda neprejudikuje výsledok samostatných rozhovorov v rámci Svetovej obchodnej organizácie týkajúcich sa klasifikácie
 telekomunikačných služieb (základné telekomunikácie a služby s pridanou hodnotou).
 ---pagebreak--- L 87/84 SK Úradný vestník Európskej únie 28.3.2019
 Správa o výsledku rokovaní vedených v súlade s článkom XXI ods. 2 písm. a) Všeobecnej dohody o obchode so
 službami (GATS),
 ktoré sa týkajú
 navrhnutých zmien v listinách GATS Európskych spoločenstiev a ich členských štátov (ďalej len „ES“)
 v dôsledku pristúpenia Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky,
 Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Rakúskej republiky, Poľskej republiky,
 Slovinskej republiky, Slovenskej republiky, Fínskej republiky a Švédskeho kráľovstva k Európskym
 spoločenstvám
 Podľa odseku 5 Postupov na vykonávanie článku XXI dohody GATS (dokument S/L/80 z 29. októbra 1999), ES pred
 kladajú túto správu:
 1. Dňa 28. mája 2004 a 4. apríla 2005 ES predložili dve príslušné oznámenia podľa článku V dohody GATS (ktoré boli
 rozoslané ako dokument S/SECRET/8 z 11. júna 2004 a dokument S/SECRET/9 z 12. apríla 2005), v ktorých oznámili
 svoj zámer zmeniť alebo odvolať špecifické záväzky uvedené v zozname pripojenom k týmto oznámeniam (ďalej len
 „navrhované zmeny“), podľa článku V ods. 5 dohody GATS a v súlade s podmienkami článku XXI ods. 1 písm. b)
 dohody GATS. Navrhované zmeny sú uvedené v prílohe I.
 2. Po doručení oznámenia uvedeného v dokumente S/SECRET/8 a podľa článku XXI ods. 2 písm. a) dohody GATS
 osemnásť členov Svetovej obchodnej organizácie (ďalej len „WTO“) (Argentína, Austrália, Brazília, Kanada, Čína,
 Taiwan, Kolumbia, Kuba, Ekvádor, Hongkong Čína, India, Japonsko, Kórea, Nový Zéland, Filipíny, Švajčiarsko, Uruguaj
 a Spojené štáty americké) predložilo príslušné vyjadrenie záujmu.
 3. Po doručení oznámenia uvedeného v dokumente S/SECRET/9 a podľa článku XXI ods. 2 písm. a) dohody GATS
 štrnásť členov WTO (Argentína, Austrália, Brazília, Kanada, Čína, Kolumbia, Ekvádor, Hongkong Čína, India, Japonsko,
 Kórea, Nový Zéland, Uruguaj a Spojené štáty americké) predložilo príslušné vyjadrenie záujmu.
 4. India predložila dve príslušné vyjadrenia záujmu podľa článku XXI ods. 2 písm. a) dohody GATS (S/L/163 so zreteľom
 na dokument S/SECRET/8 a S/L/221 so zreteľom na dokument S/SECRET/9). Podľa článku XXI ods. 2 písm. a) dohody
 GATS začali ES a India rokovania týkajúce sa dokumentov S/SECRET/8 a S/SECRET/9.
 5. Pokiaľ ide o konanie začaté oznámením v dokumente S/SECRET/8, pôvodná lehota na rokovania, ktorá uplynula
 26. októbra 2004, bola predĺžená (na základe vzájomnej dohody) päťkrát (do 26. apríla 2005, do 27. februára
 2006, do 1. júna 2006, do 1. júla a do 17. júla 2006).
 6. Počas týchto rokovaní sa ES a India dohodli na kompenzačných úpravách súvisiacich so zmenami a výňatkami obsiah
 nutými v dokumente S/SECRET/8. Prílohy I a II k tejto správe spolu so spoločným listom, ku ktorému je pripojená,
 tvoria v zmysle článku XXI ods. 2 písm. a) dohody GATS dohodu medzi ES a Indiou, s ohľadom na dokument
 S/SECRET/8 (2). Túto dohodu nemožno vykladať tak, že mení zápisy podľa článku II týkajúce sa výnimiek zo záväzkov
 pre ES a ich členské štáty. Túto dohodu nemožno vykladať tak, že sú ňou dotknuté práva a povinnosti strán podľa
 článku VIII dohody GATS.
 7. Pokiaľ ide o konanie začaté oznámením v dokumente S/SECRET/9, do konca lehoty určenej na rokovania nebola
 dosiahnutá žiadna dohoda medzi ES a Indiou a žiadny dotknutý člen nepredložil záležitosť na rozhodcovské konanie
 v stanovenom termíne podľa odseku 7 dokumentu S/L/80. Podľa článku XXI ods. 3 písm. b) dohody GATS a s vý
 hradou ukončenia postupov stanovených v odsekoch 20 – 22 dokumentu S/L/80 môžu ES implementovať zmeny
 a výňatky navrhnuté v dokumente S/SECRET/9.
 (2) Táto dohoda neprejudikuje výsledok samostatných rozhovorov v rámci Svetovej obchodnej organizácie týkajúcich sa klasifikácie
 telekomunikačných služieb (základné telekomunikácie a služby s pridanou hodnotou).
 ---pagebreak--- 28.3.2019 SK Úradný vestník Európskej únie L 87/85
 8. Vzhľadom na uvedené sú navrhované zmeny a dohodnuté kompenzačné úpravy začlenené do návrhu ES týkajúceho sa
 konsolidovanej listiny GATS, ktorá vznikla zlúčením existujúcich listín záväzkov ES a ich členských štátov a vložením
 zmien, či odvolaní záväzkov oznámených ES v rámci dokumentov S/SECRET/8 a S/SECRET/9 a taktiež vložením
 kompenzačných úprav dohodnutých medzi ES a Indiou.
 9. V súlade s postupmi uvedenými v bodoch 20 až 22 dokumentu S/L/80 odovzdá ES sekretariátu na účely rozoslania
 návrh konsolidovanej listiny, aby mohla byť potvrdená do 14. septembra 2006, ak bude dohoda podpísaná všetkými
 dotknutými členmi, alebo ak uplynie lehota predpokladaná v odseku 7 S/L/80, a nebude predložená žiadna žiadosť
 o rozhodcovské konanie. Výsledky rokovaní majú nadobudnúť účinnosť po skončení schvaľovacích postupov ku dňu,
 ktorý ES stanovia po ukončení svojich vnútorných schvaľovacích postupov, ktoré sa budú snažiť čo najviac urýchliť.
 Zmeny a výňatky navrhované v dokumentoch S/SECRET/8 a S/SECRET/9 nenadobudnú účinnosť, kým nenadobudnú
 účinnosť všetky vyrovnávacie úpravy uvedené v prílohe II.
 ---pagebreak--- L 87/86 SK Úradný vestník Európskej únie 28.3.2019
 PRÍLOHA I
 A) Zmeny oznámené v dokumente S/SECRET/8
 Horizontálne záväzky
 • Záznam o prístupe na trh (strana 9): „Vo všetkých členských štátoch ES môžu služby, ktoré sa považujú za verejné
 služby na štátnej alebo miestnej úrovni, podliehať štátnym monopolom alebo výhradným právam udeleným
 súkromným prevádzkovateľom.“ Tento záznam nebol uvedený v listine špecifických záväzkov pre Českú republiku,
 Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Litvu, Maďarsko, Maltu, Rakúsko, Poľsko, Slovinsko, Slovensko, Fínsko a Švédsko. Toto
 obmedzenie sa teraz uplatňuje na všetky členské štáty.
 • Obmedzenia pri národnom zaobchádzaní pre pobočky, agentúry a zastúpenia podľa režimu 3 (strany 9 a 10). Tento
 záznam nebol uvedený v listine špecifických záväzkov pre Českú republiku, Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Litvu, Maltu,
 Slovinsko a Slovensko. Toto obmedzenie sa teraz uplatňuje na všetky členské štáty.
 • Obmedzenia pri národnom zaobchádzaní vo vzťahu k dcérskym spoločnostiam podľa režimu 3 (strana 10). Tento
 záznam nebol uvedený v listine špecifických záväzkov pre Českú republiku, Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Litvu,
 Maďarsko, Maltu, Poľsko, Slovinsko a Slovensko. Toto obmedzenie sa teraz uplatňuje na všetky členské štáty.
 • Obmedzenia pri národnom zaobchádzaní vo vzťahu k subvenciám podľa režimu 3 (strana 13). Listina špecifických
 záväzkov pre Českú republiku, Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Litvu, Maltu, Rakúsko, Slovinsko, Slovensko, Fínsko
 a Švédsko obsahovala iba časť obmedzení vo vzťahu k subvenciám podľa režimu 3 uvedeného v listine ES a ich
 členských štátov. Tieto obmedzenia sa teraz rozširujú na uvedené členské štáty.
 • Obmedzenie pri národnom zaobchádzaní vo vzťahu k subvenciám podľa režimu 4 (strana 13). Listina špecifických
 záväzkov pre Českú republiku, Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Maďarsko, Maltu a Slovensko neobsahovala obmedzenie
 vo vzťahu k subvenciám podľa režimu 4 uvedeného v listine ES a ich členských štátov. Toto obmedzenie sa teraz
 rozširuje na uvedené členské štáty.
 • Záväzky Cypru týkajúce sa prístupu na trh podľa režimu 4. Tieto záväzky sa odvolávajú.
 • Prístup na trh podľa režimu 4 – Osoby preložené v rámci spoločnosti (ICT) (strana 26). Listina špecifických záväzkov
 pre Českú republiku, Lotyšsko, Litvu, Maďarsko, Poľsko a Slovensko neobsahovala obmedzenie, že prijímajúci subjekt
 musí účinne poskytovať podobné služby na území príslušného členského štátu Spoločenstva. Toto obmedzenie sa teraz
 rozširuje na uvedené členské štáty.
 • Prístup na trh podľa režimu 4 – Návštevy za účelom obchodovania (BV) – poskytovatelia služieb (strana 30). Listina
 špecifických záväzkov pre Poľsko neobsahovala obmedzenie, že títo zástupcovia sa nesmú zapojiť do priameho predaja
 pre širokú verejnosť. Toto obmedzenie sa teraz rozširuje na uvedený členský štát.
 • Prístup na trh podľa režimu 4 – Návštevy za účelom obchodovania (BV) – zriadenie komerčnej prítomnosti (strana 30).
 Listina špecifických záväzkov pre Litvu neobsahovala obmedzenie, že títo zástupcovia sa nesmú zapojiť do priameho
 predaja alebo poskytovania služieb pre širokú verejnosť. Toto obmedzenie sa teraz rozširuje na uvedený členský štát.
 • Záväzky Litvy týkajúce sa prístupu na trh podľa režimu 4 – Návštevy za účelom obchodovania (BV) (strana 32). Tieto
 záväzky sa čiastočne odvolávajú.
 • Záväzky Lotyšska týkajúce sa prístupu na trh podľa režimu 4 – Zmluvní poskytovatelia služieb (CSS) (strana 33).
 Listina špecifických záväzkov Lotyšska neobsahovala obmedzenie, že dočasný vstup a pobyt na území dotyčného
 členského štátu je v rámci 12 mesiacov obmedzený na dobu maximálne troch mesiacov. Toto obmedzenie sa teraz
 rozširuje na uvedený členský štát.
 Záväzky príslušných odvetví
 • Nájom/prenájom bez personálu – Lietadlá (strana 95). Obmedzenie prístupu na trh podľa režimu 2 sa rozširuje
 na Estónsko, Litvu, Maďarsko, Rakúsko, Slovinsko, Fínsko a Švédsko a obmedzenie prístupu na trh podľa režimu 3
 sa rozširuje na Estónsko, Maďarsko a Rakúsko.
 ---pagebreak--- 28.3.2019 SK Úradný vestník Európskej únie L 87/87
 • Služby súvisiace s výrobou (strany 109 a 110). Záväzky uvedené v listine Lotyšska, Litvy a Rakúska sa odvolávajú.
 • Služby v oblasti vzdelávania (strana 156): obmedzenie na „len súkromne financované služby“. Toto obmedzenie nebolo
 uvedené v listine Estónska, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Rakúska, Slovinska (nebolo uvedené iba vo vzťahu k službám
 v oblasti vzdelávania dospelých) a Slovenska. Toto obmedzenie sa teraz rozširuje na uvedené členské štáty. V prípade
 Slovinska sa toto rozšírenie vzťahuje iba na služby v oblasti vzdelávania dospelých.
 • Bankové a iné finančné služby (okrem poistenia) (strany 193, 213 a 217). Obmedzenia prístupu na trh podľa režimov
 1 a 3, ktoré stanovujú, že „zriadenie špecializovanej správcovskej firmy sa vyžaduje na vykonávanie činností v oblasti
 správy podielových fondov a investičných spoločností“ a že „iba firmy, ktoré majú svoju registrovanú kanceláriu
 v Spoločenstve, môžu pôsobiť ako depozitáre aktív investičných fondov“, neboli uvedené v listine pre Českú republiku
 vo vzťahu k režimu 3, pre Estónsko (neboli uvedené pod režimom 1 ani pod režimom 3), pre Lotyšsko vo vzťahu
 k režimu 3, pre Litvu vo vzťahu k režimu 1, pre Maďarsko vo vzťahu k režimu 3 a pre Slovensko vo vzťahu k režimu 3.
 Tieto obmedzenia sa teraz rozširujú na uvedené členské štáty.
 • Kozmická doprava. Záväzky uvedené v listine Rakúska sa odvolávajú.
 • Letecká doprava – prenájom lietadiel s posádkou (strana 246). Pre Poľsko sa vkladajú dve obmedzenia prístupu na trh
 (jedno podľa režimov 1 a 2 a druhé podľa režimu 3).
 • Letecká doprava – predaj a marketing (strany 247 a 248). Listina špecifických záväzkov pre Estónsko neobsahovala
 obmedzenie v rámci národného zaobchádzania vo vzťahu k distribúcii služieb leteckej dopravy prostredníctvom počí
 tačového rezervačného systému (CRS) prevádzkovaného dopravcom.
 • Letecká doprava – počítačový rezervačný systém (strana 248). Listina špecifických záväzkov pre Maďarsko neobsaho
 vala obmedzenie v rámci národného zaobchádzania vo vzťahu k záväzkom materských alebo zúčastnených dopravcov
 v súvislosti s CRS, ktorý je prevádzkovaný leteckým dopravcom z jednej alebo viacerých tretích krajín.
 • Pomocné služby pre všetky druhy dopravy – služby v oblasti manipulácie s nákladom (strana 259). Obmedzenie
 prístupu na trh podľa režimu 3 bolo zavedené pre Estónsko, Lotyšsko a Litvu.
 B) Zmeny oznámené v dokumente S/SECRET/9
 Horizontálne záväzky
 • Záväzky Cypru a Malty týkajúce sa režimu 4 v rámci národného zaobchádzania (strany 25, 29 a 32 dokumentu
 S/SECRET/8). Tieto záväzky sa odvolávajú.
 Záväzky príslušných odvetví
 • Počítačové a súvisiace služby – a) poradenské služby súvisiace s inštaláciou počítačového technického vybavenia (CPC
 841) (strana 82) – b) služby implementácie softvéru (CPC 842) (strana 83) – c) služby spracovania dát (CPC 843) (strana
 85) – d) databázové služby (CPC 844) (strana 86). Odvolávajú sa záväzky Cypru týkajúce sa režimu 4 (ICT, BV a CSS)
 v rámci národného zaobchádzania.
 • Služby výskumu a vývoja – b) služby výskumu a vývoja v oblasti spoločenských a humanitných vied (CPC 852) (strany
 89 a 90). Odvolávajú sa záväzky Cypru týkajúce sa režimu 4 (ICT, BV a CSS) v rámci národného zaobchádzania.
 • Poistenie a služby súvisiace s poistením – i) priame poistenie (vrátane spolupoistenia): a) životné a b) neživotné (strany
 211 a 212). Odvolávajú sa záväzky Cypru týkajúce sa režimu 4 (ICT, BV a CSS) v rámci národného zaobchádzania.
 ---pagebreak--- L 87/88 SK Úradný vestník Európskej únie 28.3.2019
 • Bankové a iné finančné služby (okrem poistenia) – x) písm. e) prevoditeľné cenné papiere (strana 223). Odvolávajú sa
 záväzky Cypru týkajúce sa režimu 4 (ICT, BV a CSS) v rámci národného zaobchádzania.
 • Hotely, reštaurácie a catering (CPC 641, 642 a 643) (strana 232). Odvolávajú sa záväzky Malty týkajúce sa režimu 4
 (ICT, BV a CSS) v rámci národného zaobchádzania.
 • Služby cestovných agentúr a cestovných kancelárií (CPC 7471) (strany 233 a 234). Odvolávajú sa záväzky Malty
 týkajúce sa režimu 4 (ICT, BV a CSS) v rámci národného zaobchádzania.
 • Služby námornej dopravy – s výnimkou kabotáže – a) osobná doprava (CPC 7211); b) nákladná doprava (CPC 7212)
 (strana 242). Odvolávajú sa záväzky Malty týkajúce sa režimu 4 (ICT, BV a CSS) v rámci národného zaobchádzania.
 ---pagebreak--- 28.3.2019 SK Úradný vestník Európskej únie L 87/89
 PRÍLOHA II
 KOMPENZAČNÉ VYROVNANIE POSKYTOVANÉ ES
 • Horizontálne obmedzenie verejných služieb podľa režimu 3
 — V poznámke pod čiarou týkajúcej sa oblasti pôsobnosti sa uvádza, že toto obmedzenie sa neuplatňuje pre oblasť
 telekomunikácií, počítačových a súvisiacich služieb.
 • Horizontálne obmedzenie investícií podľa režimu 3
 — Odstránenie obmedzenia v rámci národného zaobchádzania pre AT v režime 3 na pobočkách zahraničných akcio
 vých spoločností (Aktiengesellschaften) a spoločností s ručením obmedzeným (Gesellschaften mit beschränkter
 Haftung).
 • Režim 4 pre osoby preložené v rámci spoločnosti a návštevy za účelom obchodovania
 — Záväzky CY a MT týkajúce sa prístupu na trh a národného zaobchádzania v rámci horizontálnej časti a časti pre
 príslušné odvetvia, pokiaľ ide o odvetvia, na ktoré sa vzťahuje režim 3.
 • Odborné služby – technické služby (CPC 8672):
 — Záväzky CY a MT týkajúce sa prístupu na trh a národného zaobchádzania podľa režimu 2.
 — Záväzky CY, CZ, MT a SK týkajúce sa prístupu na trh podľa režimu 3.
 — Záväzky CY a MT týkajúce sa prístupu na trh podľa režimu 3.
 — Odstránenie obmedzenia pre prístup na trh zo strany PT podľa režimu 3.
 • Odborné služby – integrované technické služby (CPC 8673):
 — Odstránenie testu ekonomickej potrebnosti, ktorý UK uplatňovalo v rámci režimu 4/CSS.
 — Záväzky SK týkajúce sa prístupu na trh a národného zaobchádzania v rámci režimu 3.
 • Odborné služby – služby v oblasti mestského plánovania a krajinnej architektúry (CPC 8674):
 — Záväzky CY, CZ, MT, PL, SI a SK týkajúce sa prístupu na trh a národného zaobchádzania podľa režimu 3.
 — Záväzky HU týkajúce sa prístupu na trh a národného zaobchádzania pre služby v oblasti krajinnej architektúry
 podľa režimu 2.
 • Počítačové a súvisiace služby
 — Doplnenie objasňujúcej poznámky pod čiarou.
 — Záväzky HU týkajúce sa prístupu na trh a národného zaobchádzania v rámci režimov 1, 2 a 3 vo vzťahu k CPC 845
 a 849.
 — Zlepšenie podmienok pre CSS/režim 4, ktoré zaviedlo SE vo vzťahu k počítačovým a súvisiacim službám v hori
 zontálnej časti a nové záväzky SE, pokiaľ ide o CSS/režim 4 vo vzťahu k CPC 845 a 849.
 • Reklamné služby (CPC 871):
 — Záväzky CY, MT a PL týkajúce sa prístupu na trh a národného zaobchádzania v rámci režimu 1.
 • Telekomunikačné služby
 — Nové a zlepšené záväzky celého Európskeho spoločenstva v znení jeho revidovanej ponuky DDA.
 — Vysvetlenie podané FI, že v jeho prípade sa tri horizontálne obmedzenia v rámci režimu 3 týkajúce sa prístupu
 na trh právnických osôb, národného zaobchádzania s dcérskymi spoločnosťami, pobočkami, agentúrami a zastúpe
 niami a prístupu na trh v oblasti investícií neuplatnia na telekomunikačné služby.
 ---pagebreak--- L 87/90 SK Úradný vestník Európskej únie 28.3.2019
 — Objasňujúca poznámka pod čiarou, v ktorej sa uvádza, že sú sem zahrnuté pododvetvia 2.C písm. h) až 2.C písm.
 m) Klasifikačného zoznamu odvetví služieb uvedeného v MTN,GNS/W/120 (služby s pridanou hodnotou) a podod
 vetvia 2.C písm. a) až 2.C písm. g) uvedeného zoznamu. Pododvetvie 2.C písm. o) daného zoznamu je sem taktiež
 zahrnuté v rozsahu, v akom spadá pod toto vymedzenie. Na účely tejto listiny je pododvetvie 2.C písm. n) uvede
 ného zoznamu (spracovanie údajov a/alebo informácií on-line) zahrnuté do tejto listiny záväzkov v bode 1.B
 (Počítačové a súvisiace služby).
 • Finančné služby (poisťovacie služby):
 — Odstránenie časti obmedzení týkajúcich sa prístupu na trh pre SK v rámci režimu 3.
 • Finančné služby (bankovníctvo):
 — FI: Zmena pri režime 3 vo vzťahu k požiadavkám trvalého pobytu, pričom bola vložená nová formulácia („Mini
 málne jeden zo zakladateľov, jeden z členov predstavenstva, jeden z členov dozornej rady a generálny riaditeľ majú
 trvalý pobyt v Európskom spoločenstve...“ namiesto pôvodnej „Minimálne polovica zakladateľov, členov predsta
 venstva, dozornej rady a zástupcov, konateľov, prokuristov a osôb oprávnených podpisovať menom úverovej
 inštitúcie, musí mať miesto trvalého pobytu v Európskom spoločenstve...“).
 • Hotely, reštaurácie a catering
 — Nové (miernejšie) znenie testu ekonomickej potrebnosti stanovené IT v rámci režimu 3, týkajúce sa barov, kaviarní
 a reštaurácií vrátane záväzku, pokiaľ ide o jeho nediskriminačný charakter.
 • Služby cestovných agentúr a cestovných kancelárií
 — Odstránenie testu ekonomickej potrebnosti, ktorý CZ uplatňovalo v rámci režimu 3.
 • Kadernícke služby
 — Záväzky CZ, FI, HU a SK týkajúce sa prístupu na trh a národného zaobchádzania podľa režimov 2 a 3.
 Na označenie členských štátov sa používajú tieto skratky:
 AT Rakúsko
 BE Belgicko
 CY Cyprus
 CZ Česká republika
 DE Nemecko
 DK Dánsko
 EE Estónsko
 EL Grécko
 ES Španielsko
 FI Fínsko
 FR Francúzsko
 HU Maďarsko
 IE Írsko
 IT Taliansko
 LT Litva
 LU Luxembursko
 LV Lotyšsko
 ---pagebreak--- 28.3.2019 SK Úradný vestník Európskej únie L 87/91
 MT Malta
 NL Holandsko
 PL Poľsko
 PT Portugalsko
 SE Švédsko
 SI Slovinsko
 SK Slovenská republika
 UK Spojené kráľovstvo


type: caselaw

text:
 24.7.2017
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 239/24
 Преюдициално запитване от Oberster Gerichtshof (Австрия), постъпило на 13 април 2017 г. — Bundeskammer für Arbeiter und Angestellte/ING-DiBa Direktbank Austria Niederlassung der ING-DiBa AG
 (Дело C-191/17)
 (2017/C 239/29)
 Език на производството: немски
 Запитваща юрисдикция
 Oberster Gerichtshof
 Страни в главното производство
 Жалбоподател: Bundeskammer für Arbeiter und Angestellte
 Ответник: ING-DiBa Direktbank Austria, клон на ING-DiBa AG
 Преюдициален въпрос
 Следва ли член 4, точка 14 от Директива 2007/64/ЕО (1) относно платежните услуги във вътрешния пазар (наричана по-нататък „Директивата за платежните услуги“) да се тълкува в смисъл, че онлайн спестовна сметка, към която с дистанционно банкиране даден клиент може (с падеж в деня на извършената транзакция и без особена намеса от страна на банката) да внася или да тегли парични средства чрез водена на негово име референтна текуща сметка (разплащателна сметка в Австрия), също се обхваща от понятието „платежна сметка“ (член 4, точка 14) и следователно попада в приложното поле на Директивата?
 (1) Директива 2007/64/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 ноември 2007 година относно платежните услуги във вътрешния пазар, за изменение на директиви 97/7/ЕО, 2002/65/ЕО, 2005/60/ЕО и 2006/48/ЕО и за отмяна на Директива 97/5/ЕО (ОВ L 319, стр. 1).


text:
 11.9.2004
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 C 228/20
 Recours introduit le 8 juin 2004 par la Commission des Communautés européennes contre la république fédérale d'Allemagne
 (Affaire C-244/04)
 (2004/C 228/40)
 La Cour de justice des Communautés européennes a été saisie le 6 juin 2004 d'un recours dirigé contre la république fédérale d'Allemagne et formé par la Commission des Communautés européennes. Les mandataires ad litem sont MM. Gerald Braun et Enrico Traversa, membres du service juridique de la Commission, ayant élu domicile à Luxembourg.
 La partie requérante conclut à ce qu'il plaise à la Cour:
 1.
 constater que la république d'Allemagne a manqué aux obligations qui lui incombent en vertu de l'article 49 CE, en ce que sa pratique fondée sur descirculaires limite de façon disproportionnelle le détachement de travailleurs ressortissant de pays tiers dans le cadre d'une prestation de services;
 2.
 condamner la république d'Allemagne aux dépens.
 Moyens et principaux arguments:
 Les travailleurs qui sont ressortissants de pays tiers et qui doivent être détachés en Allemagne pour y prester des services ont besoin d'un «visa de travail», qui n'est délivré que si le travailleur était employé auprès du prestataire de services depuis au moins un an avant le détachement.
 Tant cette pratique allemande en matière de visa de travail préalable, fondée sur une circulaire administrative interne, que l'octroi de ce visa uniquement à ce qu'il convient d'appeler des «travailleurs permanents» constituent, selon la Commission, une restriction injustifiée et disproportionnée de la libre prestation des services.


text:
 25.4.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 171/20
 Caingean arna tabhairt an 11 March 2022 – an Coimisiún Eorpach v Poblacht na hIodáile
 (Cás C-197/22)
 (2022/C 171/28)
 Teanga an cháis: an Iodáilis
 Páirtithe
 Iarratasóir: An Coimisiún Eorpach (Ionadaithe: G. Gattinara agus E. Sanfrutos Cano, i gcáil Gníomhairí)
 Cosantóir: Poblacht na hIodáile
 An t-ordú atá á lorg
 Iarrann an Coimisiún ar an gCúirt:
 1)
 a rialú, de bharr gur mhainnigh Poblacht na hIodáile bearta a glacadh a bheadh oiriúnach chun na luachanna a áirithiú a leagtar amach i gCuid B d’Iarscríbhinn I a ghabhann le Treoir 98/83/CE ón gComhairle an 3 Samhain 1998 maidir le cáilíocht an uisce atá beartaithe lena thomhailt ag an duine (IO 1998 L 330, lch. 32)
 —
 maidir leis an leibhéal tiúchana arsanaice sa Comune di Bagnoregio (an Iodáil) ó 2018 ar aghaidh, sa Comune di Civitella d’Agliano (an Iodáil) sa chéad leath de 2018, sa dara leath de 2019 agus ó 2020 ar aghaidh gan an dara leath de 2021 san áireamh, sa Comune di Fabrica di Roma (an Iodáil) in 2013 agus ansin ó 2015 ar aghaidh, sa Comune di Farnese (an Iodáil) in 2013 agus ansin ó 2018 ar aghaidh, sa the Comune di Ronciglione (an Iodáil) in 2013, sa chéad leath de 2018, sa chéad leath de 2019 agus ó 2020 ar aghaidh, agus sa Comune di Tuscania (an Iodáil) ó 2018 ar aghaidh gan an chéad leath de 2019 san áireamh; agus
 —
 maidir leis an leibhéal tiúchana fluairíde sa Comune di Bagnoregio ó 2018 go dtí an chéad leath de 2019 agus sa Comune di Fabrica di Roma in 2018, sa chéad leath de 2019 agus sa dara leath de 2021,
 nár chomhlíon Poblacht na hIodáile a hoibleagáidí faoi Airteagal 4(1) de Threoir 98/83/CE in éineacht le Cuid B d’Iarscríbhinn I a ghabhann leis an gcéanna;
 2)
 agus, de bharr nár ghlac sí ag tráth níos luaithe na bearta is gá chun cáilíocht an uisce a athbhunú sa Comune di Bagnoregio, sa Comune di Civitella d’Agliano, sa Comune di Fabrica di Roma, sa Comune di Farnese, sa Comune di Ronciglione agus sa Comune di Tuscania maidir leis an leibhéal tiúchana arsanaice, agus sa Comune di Bagnoregio agus sa Comune di Fabrica di Roma maidir leis an leibhéal tiúchana fluairíde, gur mhainnigh Poblacht na hIodáile a hoibleagáid cheangailteach faoi Airteagal 8(2) de Threoir 98/83/CE;
 3)
 a ordú do Phoblacht na hIodáile na costais a íoc.
 Saincheisteanna dlí agus príomhargóintí
 Ina chéad saincheist dlí ina chaingean, maíonn an Coimisiún, de bharr gur mhainnigh Poblacht na hIodáile na luachanna a áirithiú a leagtar amach i gCuid B d’Iarscríbhinn I a ghabhann leis an Treoir i ndáil le harsanaic agus fluairíd, mhainnigh sí a hoibleagáid a chomhlíonadh faoi Airteagal 4(1) de Threoir 98/83/CE in éineacht le hIarscríbhinn I a ghabhann leis an gcéanna. Go sonrach, baineann an sárú maidir le leibhéal tiúchana arsanaice leis an Comune di Bagnoregio ó 2018 ar aghaidh, an Comune di Civitella d’Agliano sa chéad leath de 2018, sa dara leath de 2019 agus ó 2020 ar aghaidh gan an dara leath de 2021 san áireamh, an Comune di Fabrica di Roma in 2013 agus ó 2015 ar aghaidh, an Comune di Farnese in 2013 agus ansin ó 2018 ar aghaidh, an Comune di Ronciglione in 2013, sa chéad leath de 2018, sa chéad leath de 2019 agus ó 2020 ar aghaidh, agus an Comune di Tuscania ó 2018 go dtí an lá inniu gan an chéad leath de 2019 san áireamh. Leanann na sáruithe sin inniu. Maidir leis na leibhéil tiúchana fluairíde, baineann an sárú ar an oibleagáid faoi Airteagal 4(1) agus Iarscríbhinn I leis an Comune di Bagnoregio ó 2018 go dtí an chéad leath de 2019 agus an Comune di Fabrica di Roma in 2018, sa chéad leath de 2019 agus sa dara leath de 2021.
 Ina dhara saincheist dlí, áitíonn an Coimisiún, de bharr gur mhainnigh Poblacht na hIodáile na bearta is gá a ghlacadh ag tráth níos luaithe chun cáilíocht an uisce a athbhunú sa Comune di Bagnoregio, sa Comune di Civitella d’Agliano, sa Comune di Fabrica di Roma, sa Comune di Farnese, sa Comune di Ronciglione agus sa Comune di Tuscania maidir leis an leibhéal tiúchana arsanaice agus sa Comune di Bagnoregio agus sa Comune di Fabrica di Roma maidir leis an leibhéal tiúchana fluairíde, mhainnigh sí a hoibleagáid faoi Airteagal 8(2) den Treoir a chomhlíonadh.