type: other

text:
Skat.dk: Overdragelse af anparter ved en A/B-model med gevinstmulighed til børn - Praksisændring
 11 Jul 2019 14:49
 25 Jun 2019 13:35
 16-1837562
 Aktier, afståelse, vedtægtsændring, praksisændring, aktieombytning
 Aktieavancebeskatningsloven § 1, stk. 1 og 2, § 30, § 31, § 36,
 Boafgiftsloven § 22
 Den juridiske vejledning 2019-1, afsnit C.B.2.1.4.5.
 Den juridiske vejledning 2019-1, afsnit C.D.6.3.8.
 Den juridiske vejledning 2019-1, afsnit C.D.7.4.1.
 Kan Skatterådet bekræfte, at den påtænkte opdeling af anpartskapitalen i Holding ApS i A- og B-anparter kan ske uden afståelsesbeskatning efter aktieavancebeskatningsloven for Person A?
 Kan Skatterådet bekræfte, at den påtænkte anpartsombytning af A-anparterne i Holding ApS kan ske efter aktieavancebeskatningslovens § 36, stk. 6, og derfor ikke medfører afståelsesbeskatning for Person A?
 Kan Skatterådet bekræfte, at det ved anpartsombytningen nye holdingselskab ved ombytningen skattefrit vil modtage den forlods udbytteret?
 Kan Skatterådet bekræfte på baggrund af de modtagne beregninger, at merværdien af A-anparterne kan opgøres til 66,2 mio. kr.?
 Kan Skatterådet bekræfte, at 7,5% årlig ”forrentning” af den forlods udbytteret er et acceptabelt niveau?
 Kan Skatterådet bekræfte, at Person A kan overdrage B-anparterne til sine børn uden at overdragelsen udløser beskatning for Person A efter aktieavancebeskatningsloven eller en større end oplyst gaveafgift efter boafgiftsloven?
 Nej, se dog begrundelse.
 Ja, se Skatterådets begrundelse.
 Holding ApS er holdingselskab, hvis hovedaktivitet er investering i aktier og andre værdipapirer. Selskabet ejes 100 % af Person A.
 Holding ApS ejer bl.a. 50 % af et andet selskab – dette selskab har flere datterselskaber. Der er ikke sket omstruktureringer i koncernselskaberne de seneste 3 år. Det skal dog bemærkes, at et 100% ejede datterselskab blev erklæret konkurs i 2016. I de økonomiske opgørelser er der justeret for værdien af egenkapitalen for dette selskab, hvoraf Holding ApS’ ultimative ejerandel er korrigeret.
 Person A ønsker at igangsætte et generationsskifte til sine 2 børn. Generationsskiftet igangsættes ved at de 2 børn eller de 2 børns helejede holdingselskaber skal blive anpartshavere i Holding ApS.
 Overdragelse af kapitalandele i Holding ApS påtænkes gennemført ved, at anpartskapitalen i selskabet vedtægtsmæssigt opdeles i A- og B anparter som led i en A/B model. Det er således hensigten, at de to børn skal komme til at eje B anparterne.
 Den nuværende anpartskapital i Holding ApS på nominel DKK 125.000 er ikke opdelt i klasser – dette påtænkes at ske så anpartskapitalen opdeles på følgende måde:
 126 stk. A-anparter a DKK 100 = nominelt DKK 12.600 svarende til 10,08 % af den nominelle anpartskapital. A anparterne vil være eneste anpartsklasse med stemmeret. Herved opnår A anparterne den fulde stemmeret i Holding ApS.
 1.124 stk. B-anparter a DKK 100 = nominelt DKK 112.400 svarende til 89,92 % af den nominelle anpartskapital. B-anparterne gøres stemmeløse og vil som udgangspunkt ikke have ret til udbytte før den forlods udbytteret, jf. nedenfor er betalt.
 Opdelingen i A og B anparter vil ske medens Person A stadig er 100% ejer af Holding ApS. Vedtægtsændringen medfører således ikke formueforskydning til børnene og vil derfor ikke have skattemæssige konsekvenser for børn eller Person A.
 Ved A/B modellen tillægges A anparterne en forlods udbytteret, således at B anparterne, uden stemmeret og med accept af forlods udbytteret til A anparterne, kan overdrages/tegnes til kurs 100.
 Da det på nuværende tidspunkt er Person A, der ejer Holding ApS, vil udbytteretten på A anparterne som udgangspunkt tilfalde Person A. Udnyttelse af udbytteretten vil derfor løbende medføre aktieindkomst beskatning af Person A privat.
 For at undgå denne situation påtænkes derfor gennemført en skattefri anpartsombytning uden tilladelse fra SKAT. Formålet hermed er, at det nye holdingselskab herefter kan modtage skattefrit udbytte fra Holding ApS.
 Den skattefrie anpartsombytning gennemføres ved, at Person A indskyder sine A anparter i Holding ApS ind i et nystiftet holdingselskab. Stemmerets kravet ved anpartsombytningen er opfyldt, da Person A ejer alle A anparterne (tillige med B anparterne).
 Ved anpartsombytningen vil den forlods udbytteret på A anparterne i Holding ApS således ”flyttes” fra Person A privat til det nystiftede holdingselskab.
 Ved anpartsombytningen vil det nystiftede holdingselskab få et holdingkrav på A anparterne i Holding ApS i en periode på 3 år regnet fra ombytningstidspunktet.
 A-anparterne vil som nævnt vedtægtsmæssigt opnå ret til forlods udbytte af fremtidigt overskud i Holding ApS, indtil værdien af den forlods udbytteret er blevet fuldt honoreret. Først herefter vil B-anparterne modtage udbytte eller få værditilvækst på kapitalandelen.
 Den forlods udbytteret beregnes i forhold til den værdi, som B anparterne ”uretmæssigt” får andel i målt i forhold til de nominelle kapitalandele. Metoden til beregning af den forlods udbytteret baserer sig på Ligningsrådets beregningsmodel herfor.
 Værdien af A -anparterne skal i Ligningsrådet model svare til den anslåede handelsværdi af Holding ApS på ”opdelingstidspunktet”, hvorved det sikres, at en efterfølgende overdragelse af B-anparterne til børnene eller børnenes holdingselskaber kan ske i forhold til nominelle værdier dvs. til kurs 100 og ikke vil udløse skatteretlig formueforskydning og afståelsesbeskatning.
 Det er vores opfattelse, at handelsværdien af den samlede merværdi på anpartskapitalen på nominel DKK 125.000 i Holding ApS er DKK 66,2 mio.
 Jf. gældende praksis fra Ligningsrådet kan værdien af den forlods udbytteret på A anparterne på nominelt DKK 12.600 beregnes til 89,92% af selskabets merværdi på DKK 66.200.000 med tillæg af eventuelt kontant kapitalindskud. Fra dette beløb fratrækkes det eventuelle kontante kapitalindskud. Dette beløb divideres med 89,92%.
 Baseret på den anslåede merværdi af selskabets egenkapital vil den forlods udbytteret til A anparterne derfor kunne opgøres til følgende beløb:
 89,92% X (66.200.000 + 0) = 59.527.040
 59.527.040 – 0 = 59.527.040
 59.527.040 / 89,92 % = 66.200.000
 Den forlods udbytteret på A anparterne er således beregnet til DKK 66.200.000.
 Holding ApS’ 50% ejede datterselskab vil årligt modtage udbytte fra især et datterselskab – dette selskab forventes årligt at genere et overskud på ca. DKK 15 mio. Selskabet har de seneste tre år modtaget DKK 35 mio. i udbytte.
 Indtjeningen i Holding ApS fra underliggende selskaber forventes at kunne honorere den forlods udbytteret i løbet af ca. 5-10 år, idet det budgetterede overskud i selskabet ligger på ca. DKK 7 mio. årligt.
 Det er vores opfattelse, at Holding ApS inden for en overskuelig årrække kan honorere udbytteretten. Der vil ske udlodning hvert år til A anpartshaveren indtil den forlods udbytteret er betalt fuldt ud. Den fremtidige indtjening i Holding ApS vil således forlods loyalt anvendes til udbytte i det omfang udbyttebetaling er forretningsmæssigt forsvarligt og i overensstemmelse med reglerne herom i selskabsloven.
 Efter gældende praksis skal den forlods udbytteret forrentes med en passende ”rente”, der afspejler udbytterettens løbetid og risiko for A anpartshaveren.
 Når løbetiden for udbytteretten forventes at være maksimalt 10 år og da selskabets aktivitet og indtjeningsforhold ikke vurderes særlig risikofyldt, er det vores opfattelse at en passende forrentning kan være 7,5% p.a. Dette synes også rimelig forrentning set ud fra alternativ forrentningsmuligheder. Endvidere tilgodeser denne rentesats også det forhold, at Holding ApS ikke har en kontrollerende indflydelse på udlodning af udbytte fra et datterselskab.
 Overdragelsen af B anparterne til børnene påtænkes at ske ved at Person A efter den vedtægtsmæssig ændring af anpartskapitalen i Holding ApS er gennemført, efter at den skattefrie anpartsombytning af A anparterne er gennemført og efter at den forlods udbytteret er tildelt A anparterne i Holding, vil gaveoverdrage B anparterne i Holding ApS til sine 2 børn.
 Disse B anparter er ikke en del af den skattefrie anpartsombytning og vil derfor fortsat ejes af Person A privat. Da B anparterne ikke har stemmeret, vil majoritetskravet ikke kunne anses for omgået.
 Værdien af gaven i form af B anparterne forudsættes at kunne gaveoverdrages til kurs 100, da B anparterne ikke er tillagt stemmeret og skal acceptere den forlods udbytteret svarende til merværdien af A anparterne. Hvert af de to børn vil således modtage en gave på DKK 56.200 svarende til 50% af B anparterne til kurs 100.
 Da børnene påtænkes at skulle eje B anparterne via helejede holdingselskaber, vil Person A samtidigt give børnene en kontantgave på DKK 60.000 til brug for stiftelse af eget holdingselskab. Da de to gaver i form af B anparter og kontantbeløb samlet overstiger den afgiftsfri bundgrænse på DKK 61.500 vil gaverne anmeldes til SKAT.
 Børnene vil efter stiftelsen af holdingselskaberne overdrage B anparterne til hvert deres holdingselskab.
 Resume af køreplan:
 Anpartskapitalen i Holding ApS opdeles vedtægtsmæssigt i A og B anparter.
 A anparterne tillægges vedtægtsmæssigt stemme- og forlods udbytteret.
 Der gennemføres en skattefri anpartsombytning med A anparterne i Holding ApS.
 B anparterne gaveoverdrages til hvert barn tillige med kontant gave – gaveanmeldes.
 Hvert barn overdrager B anparterne til helejet holdingselskab.
 Koncernoversigt efter transaktionerne i spørgsmål 1 til 6 er gennemført:
 Der henvises til ovenstående.
 Der planlægges en vedtægtsændring, der skal medføre, at anpartskapitalen i Holding ApS opdeles i A-anparter og B-anparter, hvor A-anparterne tildeles en forlods udbytteret og vil være den eneste anpartsklasse med stemmeret.
 Det er oplyst, at den forlods udbytteret ikke bortfalder før ”indtil værdien af den forlods udbytteret er blevet fuldt honoreret. Først herefter vil B-anparterne modtage udbytte eller få værditilvækst på kapitalandelen.”.
 Det fremgår af bemærkningerne til aktieavancebeskatningslovens § 30, at det beror på en konkret bedømmelse, om en vedtægtsændring sidestilles med afståelse.
 Vedtægtsændringer, der medfører en ændret udbytteudlodning til forskellige aktionærklasser, indebærer normalt en så væsentlig indholdsmæssig ændring, at disse tilfælde skattemæssigt vil blive sidestillet med afståelse, med mindre vedtægtsændringen efter en konkret bedømmelse må tillægges mindre betydning. Dette fremgår også af Den juridiske vejledning 2019-1 afsnit C.B.2.1.4.8.
 Den hidtidige aktionær i Holding ApS, Person A, påvirkes ikke af den planlagte vedtægtsændring, da der kun er én aktionær på det tidspunkt, hvor vedtægtsændringen finder sted. Der sker dermed ikke en formueforskydning mellem aktionærer, jf. bl.a. SKM2003.134.LR, SKM2004.416.LR, hvor der også kun var én aktionær på tidspunktet for vedtægtsændringen og SKM2013.35.SR, hvor ændringerne kun skete for en enkelt aktionærs aktier og der ikke skete formueforskydning i forhold til andre aktionærer.
 Denne praksis er også bekræftet i SKM2015.274.SR, hvor spørgeren via en vedtægtsændring uden skatteretlige konsekvenser kunne etablere aktieklasser i sit 100 procent ejede selskab, således at A-aktieklassen blev tillagt en forlods udbytteret og flertallet af stemmerne.
 På denne baggrund er det Skattestyrelsens, at vedtægtsændringen ikke medfører afståelse efter aktieavancebeskatningsloven.
 Skattestyrelsen skal bemærke, at der med denne indstilling kun taget stilling til, om vedtægtsændringen er en væsentlig ændring, der kan sidestilles med afståelse.
 Det fremgår af anmodningen, at der ønskes gennemført en skattefri anpartsombytning af A-anparterne i Holding ApS til et nyt holdingselskab ved anvendelse af reglerne om skattefri anpartsombytning uden tilladelse i aktieavancebeskatnings-lovens § 36, stk. 6.
 Ved anvendelse af reglerne om skattefri aktieombytning uden tilladelse (de objektive regler) er det en betingelse, at ombytningen skal ske til handelsværdien, jf. Den juridiske vejledning 2019-1 C.D.7.4.1 og aktieavancebeskatningslovens § 36, stk. 6, 2. pkt.
 I den konkrete sag er det kun A-anparterne, der vil indgå i anpartsombytningen, mens B-anparterne fortsat vil blive ejet direkte af Person A. Skattemæssigt vil det have betydning, hvilken værdi, der fastsættes for den enkelte anpartsklasse, da A-anparterne vil kunne afstås skattefrit, mens B-anparterne afståelsesbeskattes.
 Skattestyrelsen skal henvise til besvarelsen af spørgsmål 4, hvor det fremgår af Skattestyrelsens begrundelse, at Skattestyrelsen ikke er enig i værdierne for den enkelte anpartsklasse.
 Skattestyrelsen finder på baggrund af ovenstående, at når ombytningen af A-anparter ikke sker til handelsværdien, så er betingelsen om ombytning til handelsværdien i aktieavancebeskatningslovens § 36, stk. 6, ikke opfyldt, og ombytningen vil derfor være en skattepligtig afståelse af A-anparterne for Person A.
 Skattestyrelsen har ved besvarelsen af spørgsmål 1 bekræftet, at den forlods udbytteret er en del af A-anparterne og ikke en selvstændig ret.
 Det fremgår af Den juridiske vejledning 2019-1 ”C.D.6.3.8 Virkninger af en skattefri aktieombytning”, at:
 ”Aktierne i det erhvervede selskab
 Aktierne som det erhvervende selskab modtager i det erhvervede selskab omfattes ikke af succession. Det betyder, at det erhvervende selskab anses for at have erhvervet de ombyttede aktier til handelsværdien på tidspunktet for ombytningen.
 Det er ved afståelsen af aktierne i det erhvervede selskab, at skatteundgåelsesmuligheden foreligger. Det skyldes, at selskaber som udgangspunkt ikke er skattepligtige af aktieavancen, hvis aktierne er datterselskabsaktier eller koncernselskabsaktier omfattet af enten ABL § 4 A eller 4 B. Men også, at aktierne anses for anskaffet til handelsværdien på tidspunktet for ombytningen og dermed reelt vil kunne afstås uden fortjeneste, såfremt det erhvervende selskab sælger aktierne i det erhvervede selskab kort efter aktieombytningen.”
 Skattemæssigt er A-anparterne med den forlods udbytteret ikke omfattet af skattefriheden ved en skattefri aktieombytning, men en eventuel beskatning af en gevinst sker først, når anparterne afstås, såfremt anparterne ikke opfylder betingelserne for skattefrie datterselskabsaktier. Tilsvarende vil der alene ske beskatning ved udlodninger af den forlods udbytteret, såfremt betingelserne for skattefri datterselskabsaktier ikke er opfyldte.
 Anpartsombytningen medfører ingen beskatning af anparterne på tidspunktet for ombytningen.
 Skattestyrelsen finder, at der ikke kan besvares bekræftende på spørgsmålet, da der kan ske en fremtidig beskatning.
 Skattestyrelsen indstiller, at spørgsmål 3 besvares med ”Nej, se dog begrundelse”.
 I spørgsmålet ønskes det bekræftet, at A-anparternes handelsværdi kan opgøres til 66,2 mio. kr.
 Det juridiske grundlag for værdiansættelsen i sagen
 I aktieavancebeskatningsloven er det i en række situationer nødvendigt at skønne over handelsværdien af en aktiepost. Det er fx nødvendigt ved afståelse, herunder ved vedtægtsændring, der anses for at udløse afståelse, eller tilflytning/fraflytning. Tilsvarende er det i boafgiftsloven relevant at kende en aktieposts værdi ved bl.a. vurderingen af en gaves værdi.
 I aktieavancebeskatningsloven og boafgiftsloven skal værdien af aktier fastsættes til deres handelsværdi. I aktieavancebeskatningsloven og boafgiftsloven er ordet handelsværdi anvendt i flere bestemmelser, jf. bl.a. aktieavancebeskatningslovens §§ 31, 34 og 37. I boafgiftslovens §§ 12 og 27.
 Ved handelsværdien forstås den værdi en uafhængig tredjemand ville betale for aktierne. I den konkrete sag er der tale om interesseforbundne parter (forældre og deres børn).
 Højesteret fandt i SKM2018.41.HR i en sag om værdiansættelse ved fraflytning, at anparternes værdi skulle fastsættes til handelsværdien, ”dvs. det beløb, som de vil kunne indbringe ved et salg på det åbne marked.”
 I den konkrete sag er det Skattestyrelsens opfattelse, at det er handelsværdien, der skal findes.
 Det følger af praksis fra Højesteret, at der i det skøn, der foretages i forbindelse med en fastsættelse af handelsværdien for aktier, skal tages højde for de rettigheder, der påhviler den enkelte aktie.
 I f.eks. SKM2012.571.HR (værdiansættelse af aktier 19. maj 1993) indgik der i værdiansættelse fastsættelse af værdien af en kontrolpræmie ved skønnet over handelsværdien. Højesteret sagde, at ”Kontrolpræmien afspejler muligheden for, at selskabet bliver genstand for et købstilbud, hvor kontrollen overføres til en ny ejer.”
 I en tilsvarende sag om værdiansættelse af aktier 19. maj 1993 (TfS 2000, 560 H) udtalte Højesteret følgende:
 På baggrund af omsættelighedsbegrænsningens formål og de alternative muligheder for afståelse uden begrænsning, som aktionærerne kunne have en fælles interesse i at gennemføre, lægger Højesteret til grund, at det den 18. maj 1993 ikke var urealistisk for den enkelte aktionær at påregne, at aktierne – eventuelt på et senere tidspunkt – ville kunne afstås uden begrænsninger.
 På denne baggrund finder Højesteret, at begrænsningerne i aktiernes omsættelighed ikke indebærer, at der skal ses bort fra de merværdier, der er dokumenteret ved skønserklæringen.
 Dommene fra Højesteret viser, at der i et skøn over handelsværdien af aktier skal tages højde for de rettigheder og muligheder for merværdier, der kan tilfalde den enkelte aktie og at disse værdier skal indgå i Skattestyrelsens skøn.
 Skattestyrelsen skal bemærke, at der i forbindelse med A/B-modeller er truffet en del afgørelser af Ligningsrådet og Skatterådet vedr. disse modeller, jf. bl.a. SKM2015.274.SR og SKM2015.195.SR. I disse sager er det lagt til grund, at der kan laves en særlig aktieklasse (A-aktier) med en forlods udbytteret, hvor der sker en årlig opskrivning af den forlods udbytteret. Dette skulle medføre, at aktierne i den særlige aktieklasse (A-aktierne) med den forlods udbytteret får stort set alt værdien og de andre aktier i selskabet (typisk B-aktier) får en meget lav værdi.
 Det centrale i disse afgørelser har været, at der i den enkelte sag skete en konkret værdiansættelse, hvor der blev lavet et skøn, hvor handelsværdien blev fastsat. Der er ikke i forbindelse med disse sager lavet rammer for dette skøn. Dvs. at der ikke er fastsat regler for, hvordan dette skøn i disse sager skal foretages. Det afgørende i alle A/B-sager har været, at skønnet skulle fastsætte handelsværdien i den enkelte sag. I dette skøn indgik det oplyste om aktiernes rettigheder.
 Skattestyrelsen er i den konkrete sag i forbindelse med skønnet over fastsættelse af handelsværdien for de enkelte anpartsklasser af den opfattelse, at den i sagen valgte model medfører, at A- og B-anparterne med et indskud erhverver en fordel i form af en gevinstmulighed, der giver adgang til en potentielt stor gevinst ved en relativ lav investering, jf. senere afsnit om ”Værdiansættelse af nytegning/kapitalforhøjelsen”. Det fremgår ikke af det oplyste, at der er sket kompensation for værdien af gevinstmuligheden ved kapitalforhøjelsen med C-aktier.
 Det er derfor Skattestyrelsens opfattelse, at fordelen og den merværdi, den repræsenterer, skal indgå i skønnet over handelsværdien, idet en uafhængig tredjemand ville have skulle kompensere sælger for fordelen ved køb på det åbne marked, se SKM2018.41.SR.
 Selvom ”værdien af gevinstmuligheden” ikke har indgået i de tidligere skøn i sager med A/B-modeller, så medfører dette efter Skattestyrelsens opfattelse ikke, at det ikke kan gøres gældende i den konkrete sag.
 Skattestyrelsen har foretaget nedenstående skøn ved fastsættelse af handelsværdien med udgangspunkt i ovenstående.
 Værdiansættelse af A/B-modellen
 Det er oplyst, at selskabet er splittet op i A- og B-anparter i forbindelse med at man ønsker at foretage et generationsskifte. Skattestyrelsen hæfter sig ved at der ved oprettelsen af den pågældende struktur, hvor der etableres en forlodsudbytteret som udgør næsten 100 % af selskabets værdi, opstår en asymmetrisk mulighed for gevinst eller tab for B-anparterne.
 Nærmere betegnet, så sker der det at hvis indtjeningen og forventningerne til fremtiden stiger, så vil det medføre en stor værdiforøgelse hos B anparterne, idet forlodsudbytterettens størrelse og afkast vil være uændret for A-anparterne, da denne er uafhængig af selskabets fremtidige indtjeningsstigning. Og i modsat fald, hvor indtjeningen og forventningerne til fremtiden forværres, vil den relativt beskedne investering i B anparterne være tabt, men langt den største del af værdiforringelsen vil skulle absorberes i forlodsudbytteretten hos A-anparterne. B anparterne er ikke forpligtet ud over deres indskudte anpartskapital.
 Denne asymmetri, hvor B anparterne ved en lav investering kan få en stor gevinst eller miste den beskedne investering, efterligner det man kender fra finansielle optioner, og medfører en formueforskydning fra A-anparterne til B-anparterne. Denne formueforskydning skal ligeledes indregnes i værdiansættelsen af A-anparterne og B-anparterne, og dette kan for eksempel ske ved hjælp af optionsteori, hvor man ved brug af eksempelvis Black-Scholes modellen eller binomialmodellen vil kunne beregne værdien som opstår som følge af den pågældende struktur og den asymmetriske mulighed for gevinst og tab.
 Idet der i det bindende svar ikke er taget højde for formueforskydningen mellem A- og B- finder Skattestyrelsen, at det ikke kan bekræftes, at A-anparternes handels-værdi kan opgøres til 66,2 mio. kr.
 Skattestyrelsen indstiller, at spørgsmål 4 besvares med ”Nej ”.
 Det fremgår af spørgsmålet, at der ønskes et svar på, hvorvidt en årlig opskrivning på 7,5 % kan accepteres.
 Skatterådet har i SKM2016.219.SR taget stilling til, hvad der kan indgå i vurderingen af om en opskrivning er fastsat korrekt.
 Det er Skattestyrelsens vurdering, at begrundelsen, i SKM2016.219.SR vedr. opskrivningen, kan sammenfattes til følgende:
 I sagen er der ved fastsættelse af opskrivningen taget udgangspunkt i følgende:
 ”Når løbetiden for udbytteretten forventes at være maksimalt 10 år og da selskabets aktivitet og indtjeningsforhold ikke vurderes særlig risikofyldt, er det vores opfattelse at en passende forrentning kan være 7,5% p.a. (...).”
 Det fremgår af det oplyste, at selskabets risikoprofil er vurderet til ikke at være særlig risikofyldt og at en opskrivningsprocent på 7,5 % p.a. vil være passende. Skattestyrelsen har vurderet selskabets risikoprofil og finder, at opskrivningsprocenten konkret kan accepteres.
 Skattestyrelsen skal bemærke, at overdragelsen af B-anparterne fra Person A til dennes børn ved en gave er en skattepligtig afståelse efter aktieavancebeskatningslovens § 31.
 Overdragelsen af B-aktierne er en afståelse af aktier omfattet af aktieavancebeskatningsloven og der skal laves en avanceopgørelse, hvor der kan være tab eller gevinst på unoterede aktier. Der skal tages højde for den værdi, der fremgår af Skattestyrelsens besvarelse af spørgsmål 4.
 Gaveoverdragelsen af B-aktier vil efter Skattestyrelsens vurdering ske til en større værdi end det oplyste, jf. Skattestyrelsens besvarelse af spørgsmål 4. Dette medfører, at det må forventes, at gaveoverdragelsen vil medføre en større gaveafgift efter boafgiftslovens § 22.
 Skattestyrelsen indstiller, at spørgsmål 6 besvares med ” Nej”.
 Skatterådet tiltræder Skattestyrelsens indstilling og begrundelse vedr. 1, 3 og 5.
 Skatterådet skal bemærke vedr. besvarelsen af spørgsmål 2, 4 og 6, at værdien af en “gevinstmulighed” skal indgå i værdiansættelsen under de konkrete omstændigheder i sagen.
 Skatterådet ønsker dog ikke at lade dette element indgå i værdiansættelsen på nuværende tidspunkt, men først efter en frist på 6 måneder fra offentliggørelsen af et styresignal, idet et sådant element ikke tidligere er inddraget i værdiansættelsen i sammenlignelige situationer, og da Skatterådet finder, at der er tale om en praksisændring. Fristen gælder alene for sammenlignelige A/B-sager.
 Skattestyrelsen vil udsende styresignalet, hvor der vil være en frist på 6 måneder til at disponere, før der henses til værdien af “en gevinstmulighed“. Efter dette tidspunkt vil værdien af en “gevinstmulighed”, som beskrevet i Skattestyrelsens sagsfremstilling, blive inddraget i værdiansættelser, når de konkrete forhold kan begrunde det.
 Ved dispositionstidspunktet forstås det tidspunkt, hvor gevinstmuligheden overføres som led i A/B-arrangementet, dvs. typisk ved overdragelsen af aktierne eller nytegning af kapital.
 Skatterådet besvarer spørgsmål 2 og 6 med ”Ja”, og spørgsmål 4 med ”Ja, se Skatterådets begrundelse”.
 Aktieavancebeskatningslovens § 1, stk. 1 og 2
 ”Gevinst og tab ved afståelse af aktier medregnes ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst efter reglerne i denne lov.
 Stk. 2. Lovens regler om aktier finder tilsvarende anvendelse på anparter i anpartsselskaber, andelsbeviser, omsættelige investeringsbeviser og lignende værdipapirer. Lovens regler finder endvidere tilsvarende anvendelse på ejerandele i selskaber omfattet af selskabsskattelovens § 2 C samt andele i medarbejderinvesteringsselskaber omfattet af selskabsskattelovens § 1, stk. 1, nr. 2 b.”
 Aktieavancebeskatningslovens § 30
 ”Ved afståelse forstås i denne lov salg, bytte, bortfald og andre former for afhændelse.
 Stk. 2. Begrebet afståelse dækker i denne lov den situation, hvor gevinst og tab opgøres efter lagerprincippet.”
 ”Bemærkninger til lov nr. 1413 af 21. december 2005 (L 78 2005-06). Bemærkningerne er gengivet i Den juridiske vejledning 2019-1 C.B.2.1.4.8
 Vedtægtsændringer, der alene angår aktiernes stemmeret, fører kun undtagelsesvis til, at der skattemæssigt anses for at foreligge afståelse. Vedtægtsændringer, der alene angår stemmeretten kan f.eks. være ændringer, der betyder, at der knyttes stemmeret til en aktieklasse, ændringer hvor der foretages en opdeling i aktieklasser med forskellig stemmeret eller ændringer, som indebærer forskydning af stemmeret indenfor en eksisterende aktieklasseopdeling.”
 Den juridiske vejledning 2019-1 C.B.2.1.4.8 Vedtægtsændringer
 ”Regel
 Vedtægtsændringer, der kun angår aktiernes stemmeret - eksempelvis hvor der til en aktieklasse efter vedtægtsændring knyttes stemmeret eller hvor der foretages opdeling i aktieklasser med forskellig stemmeret eller forskydning i en eksisterende ak-tieklasseopdeling - fører kun undtagelsesvis til, at der skattemæssigt anses at foreligge afståelse.
 Ombytning af anparter til aktier i forbindelse med selskabets omdannelse fra anpartsselskab til aktieselskab eller omvendt sidestilles ikke med afståelse. Det forudsætter dog, at der ikke i øvrigt sker vedtægtsændringer, der bevirker, at anparterne eller aktierne må anses for afstået.”
 SKM2003.134.LR
 ”En aktionær ønskede at indskyde ny kapital i et eksisterende selskab ved kontant indskud til en kurs tæt på pari, idet de aktier der udstedtes herved skulle tåle, at de hidtidige aktier var tillagt en forlods udbytteret. Aktionærerne ville aftale i en aktionæroverenskomst, at den forlods udbytteret kun kunne eksekveres op til et aftalt maksimum på 4.825.000 kr. og senest på generalforsamlingen i 2005. Ligningsrådet blev anmodet om at bekræfte, at den nye aktionær ville få en skattemæssig anskaffelsessum på sine aktier opgjort som den kontante anskaffelsessum for disse uden nogen form for tillæg f.eks. for goodwillværdi. Ligningsrådet blev endvidere anmodet om at bekræfte, at den hidtidige aktionær ville opretholde sit hidtidige anskaffelsestidspunkt og sin hidtidige anskaffelsessum. Forespørger forventede ikke nogen stillingtagen til værdiansættelsen mellem parterne. Under nærmere anførte forudsætninger vedrørende værdiansættelsen tiltrådte Ligningsrådet aktionærernes opfattelse af de skattemæssige konsekvenser.”
 ”Eneanpartshaverens holdingselskab påtænkte at lade eneanpartshaverens to børn ́s holdingselskaber nytegne anparter i eneanpartshaverens holdingselskabs helejede datterselskab. Tegningskursen på anpartsposterne oversteg imidlertid børnenes holdingselskabers betalingsevne. I forbindelse med nytegningen skulle vedtægterne derfor ændres, således at børnenes holdingselskaber kunne tegne anparter, der tålte de andre anparters forlods ret til udbytte. Den forlods udbytteret ville reducere værdien af børnenes holdingselskabers anpartsposter, således at værdien af anparts-posterne svarede til holdingselskabernes betalingsevne.”
 SKM2013.35.SR
 ”Skatterådet fandt, at en vedtægtsændring, hvor der skete ændringer af aktieklasser ikke ville have skattemæssige konsekvenser. Skatterådet lagde vægt på, at ændringerne alene skete for en enkelt aktionærs aktier og der ikke skete formueforskydning i forhold til andre aktionærer ved ændring af stemmer eller værdier i forhold til de andre aktionærer.”
 ”Skatterådet bekræftede, at en vedtægtsændring i en A/B-model ikke ville have skattemæssige konsekvenser. Skatterådet besvarede spørgsmålet med den forudsætning, at værdiansættelserne i forbindelse med A/B-modellen skete til handels-værdien. Skatterådet bekræftede med den samme forudsætning, at en overdragelse af B-aktier efter opdelingen i A- og B-aktier, først skal anses for afstået på tidspunktet for overdragelsen til børnene.”
 ”Ved ombytning af aktier har aktionærerne i det erhvervede selskab adgang til beskatning efter reglerne i fusionsskattelovens §§ 9 og 11, når såvel det erhvervende som det erhvervede selskab er omfattet af begrebet selskab i en medlemsstat i artikel 3 i direktiv 2009/133/EF, eller er selskaber, som svarer til danske aktie- eller anpartsselskaber, men som er hjemmehørende i lande uden for EU. Som fusionsdato anses i denne sammenhæng datoen for aktieombytningen. Anvendelse af reglerne i 1. pkt. er betinget af, at der er opnået tilladelse hertil fra told- og skatteforvaltningen. Told- og skatteforvaltningen kan fastsætte særlige vilkår for tilladelsen. 1.-4. pkt. finder ikke anvendelse, når det erhvervede eller det erhvervende selskab ved beskatningen her i landet anses for at være en transparent enhed.
 Stk. 3. Told- og skatteforvaltningen kan tillade, at der ikke sker beskatning efter §§ 9, 12-14, 17-19 og 22 i tilfælde, hvor et selskab erhverver hele aktiekapitalen i et andet selskab, eller hvor et selskab, der i forvejen ejer aktier i et andet selskab, erhverver resten af aktiekapitalen i det andet selskab. Det er en betingelse, at aktionærerne i det andet selskab som vederlag alene modtager aktier i det første selskab og eventuelt en kontant udligningssum. Fusionsskattelovens §§ 9-11 finder tilsvarende anvendelse.
 Stk. 4. Det er en betingelse, at transaktioner som nævnt i stk. 1 og 3 gennemføres inden for en periode på højst 6 måneder regnet fra den første ombytningsdag. Told- og skatteforvaltningen kan forlænge fristen i 1. pkt. Ombytning af aktier kan ikke ske med tilbagevirkende kraft.
 Stk. 5. Hvis det erhvervede selskab er omfattet af § 19, finder stk. 3 kun anvendelse, hvis det erhvervende selskab tillige er omfattet af § 19. Hvis det erhvervede selskab er omfattet af § 22, finder stk. 3 kun anvendelse, hvis det erhvervende selskab tillige er omfattet af § 22. Hvis det erhvervede selskab er omfattet af § 21, finder stk. 3 kun anvendelse, hvis det erhvervende selskab tillige er omfattet af § 21.
 Stk. 6. Ombytning af aktier efter stk. 1-5 kan gennemføres, uden at der er opnået tilladelse hertil fra told- og skatteforvaltningen. Det er en betingelse, at værdien af vederlagsaktierne med tillæg af en eventuel kontant udligningssum svarer til handelsværdien af de ombyttede aktier. Det er dernæst en betingelse, at det erhvervende selskab ikke afstår aktier i det erhvervede selskab i en periode på 3 år efter om-bytningstidspunktet. Uanset 3. pkt. kan aktierne i det erhvervede selskab i den nævnte periode afstås i forbindelse med en skattefri omstrukturering af det erhvervende eller det erhvervede selskab, hvis der ved omstruktureringen ikke sker vederlæggelse med andet end aktier. I sådanne tilfælde finder betingelsen i 3. pkt. i sin restløbetid anvendelse på selskabsdeltageren henholdsvis det eller de deltagende selskaber i den efterfølgende skattefrie omstrukturering. Det er en betingelse for ombytning af aktier uden tilladelse, at aktionærer, der har bestemmende indflydelse i det erhvervede selskab, jf. ligningslovens § 2, ombytter aktierne i dette selskab med aktier i et selskab, der er hjemmehørende på Færøerne eller i Grønland, en stat, der er medlem af EU/EØS, eller en stat, som har en dobbeltbeskatningsoverenskomst med Danmark.
 Stk. 7. Senest samtidig med indgivelsen af selvangivelsen for det indkomstår, hvor aktieombytningen er gennemført, skal det erhvervende selskab give told- og skatte-forvaltningen oplysning om, at selskabet har deltaget i en aktieombytning efter reglerne i stk. 6. Hvis det erhvervende selskab afstår aktier som nævnt i stk. 6, 3. pkt., skal told- og skatteforvaltningen gives oplysning herom senest 1 måned efter afståelsen.”
 Den juridiske vejledning 2019-1 C.D.7.4.1
 Ombytningen skal ske til handelsværdi
 Det er en betingelse for at kunne foretage en skattefri aktieombytning uden tilladelse, at ombytningen sker til handelsværdi. Det vil sige, at værdien af vederlagsaktierne med tillæg af en eventuel kontant udligningssum skal svare til handelsværdien af de ombyttede aktier. Se ABL § 36, stk. 6, 2. pkt.
 Skatterådet har taget stilling til situation, hvor én person ejer samtlige anparter i 2 selskaber, og der ikke påhviler aktionærnedslag på nogen af anparterne i de to selskaber. I denne situation kunne der ikke opnås utilsigtede skattemæssige fordele ved en aktieombytning, hvor anparterne i det ene selskab ombyttes med anparter i det andet selskab, når blot der blev udstedt vederlagsanparter. Skatterådet bekræftede, at betingelsen om at ombytningen skal ske til handelsværdien, var opfyldt. Se SKM2013.763.SR.
 I SKM2014.128.SR har Skatterådet taget stilling til en situation, hvor to aktionærer hver ejer 50 procent af et selskab. Dette selskab ejer 70 procent af datterselskabet. De resterende 30 procent af datterselskabet ejes af de to aktionærer med 15 procent hver. Der skulle foretages en aktieombytning, så selskabet erhvervede de resterende 30 procent i datterselskabet. Ombytningen skulle gennemføres som en kapitalforhøjelse. Skatterådet fandt, at den planlagte aktieombytning til et eksisterende selskab, hvor aktionærerne vederlægges uden at der sker skævdeling mellem selskabsdelta-gerne, og på baggrund af de konkrete forhold, udgjorde vederlæggelse til handels-værdi. Der skulle udstedes til vederlagsaktier, som kan bære successionen.
 Den juridiske vejledning 2019-1 C.D.6.3.8 Virkninger af en skattefri aktieombytning
 Når betingelserne er opfyldt, udløser transaktionen ikke ophørsbeskatning af aktionæren. Se ABL § 36, stk. 1 med henvisning til FUL §§ 9 og 11.
 Aktierne i det erhvervende selskab - succession
 Aktionæren i det erhvervede selskab ved ombytning af aktier har adgang til beskatning efter reglerne i FUL §§ 9 og 11. Se også afsnit C.D.5.2 om skattefri fusion.
 De skattemæssige konsekvenser ved succession er for overdrageren, at vedkommende ikke anses for at have afstået de ombyttede aktier og derfor ikke beskattes af en eventuel gevinst i forbindelse med ombytningen. Skatten udløses først, når de aktier, som den pågældende har fået i bytte, afstås, medmindre dette igen sker ved succession.
 Ved en afståelse af de tilbyttede aktier anses disse erhvervet på samme tidspunkt som de ombyttede aktier og til samme værdi og med samme hensigt. Hvis de ombyttede aktier fx er anskaffet som led i aktionærens næringsvej, anses de modtagne aktier også for næringsaktier.
 Kontante udligningssummer, der modtages i forbindelse med skattefri aktieombytning, beskattes som udbytte, forudsat, at aktionæren efter omstruktureringen ejer aktier i et af de indskydende eller modtagende selskaber eller selskaber, som er koncernforbundne med de nævnte selskaber.
 Aktierne i det erhvervede selskab
 Den juridiske vejledning 2019-1 C.B.2.1.4.5 Værdiansættelse ved bo- og gaveafgiftsberegning af aktier, der ikke er optaget til handel på et reguleret marked”
 Værdiansættelse ved bo- og gaveafgiftsberegning af aktier, der ikke er optaget til handel på et reguleret marked, skal ske efter aktiernes handelsværdi.
 TSS-cirkulære 2000-9 og 2000-10 samt SKATs værdiansættelsesvejledning fra 2009 kan anvendes vejledende.
 Det fremgår af pkt. 1 og 3 i TSS-cirkulære 2000-9, at hjælpereglen er vejledende, og at det resultat, der følger af hjælpereglens anvendelse, vil kunne fraviges i sin helhed, eller for så vidt angår enkeltposter, når det må anses for relevant og væsentligt for at finde et egnet udtryk for værdien af de overdragne aktier.”
 SKM2018.41.HR
 ”Sagen angik den skattemæssige værdiansættelse af unoterede anparter i et selskab ved ophør den 29. november 2010 af dansk beskatningsret i forbindelse med appellantens flytning fra Danmark til Schweiz, jf. aktieavancebeskatningslovens § 38, stk. 4, jf. stk. 1.
 Appellantens påstand var, at værdien af anparterne skulle fastsættes til kr. 1.250.000,-.
 Dette byggede han på, dels at en værdi på grundlag af formueskattekursen i cirkulære nr. 185 af 17. november 1982 om værdiansættelse af aktiver og passiver i dødsboer og ved gaveafgiftsberegning udgjorde kr. 6.250,-, dels at værdien beregnet ud fra reglerne i TSS-cirkulære 2000-09 og 2000-10 ville udgøre minus kr. 2.574.454,-.
 Hans hovedanbringende var, at disse cirkulærer gav ham et retskrav på, at værdier beregnet på grundlag af cirkulæret kunne lægges til grund.
 SKAT havde skønsmæssigt fastsat værdien af anparterne til kr. 150 mio. på grundlag af en indkomst- og markedsbaseret metode uden hensyntagen til nævnte cirkulærer.
 Højesteret fastslog, at anparternes værdi skulle fastsættes til handelsværdien, dvs. det beløb, som de vil kunne indbringe ved et salg på det åbne marked.
 Højesteret tiltrådte af de grunde, landsretten havde anført, og som var bestyrket ved de oplysninger, der var fremkommet for Højesteret, at cirkulærernes hjælperegler førte til en værdi, som var markant lavere end anparternes handelsværdi på fra-flytningstidspunktet.
 Højesteret fandt derfor, at det var med rette, at SKAT ved værdiansættelsen så bort fra hjælpereglerne og i stedet fastsatte anparternes værdi efter et skøn.
 Endelig fandt Højesteret på baggrund af oplysningerne om koncernen, at SKATs skøn ikke havde ført til en værdiansættelse, som må anses for åbenbart urimelig, og at SKATs skønsmæssige ansættelse derfor ikke kunne tilsidesættes.
 Højesteret stadfæstede derfor landsrettens dom om frifindelse af Skatteministeriet.”
 SKM2012.571.HR
 Aktionær fik ikke medhold i sine indsigelser imod værdiansættelsen af unoterede A-aktier pr. 19. maj 1993. Der var således hverken grundlag for at tilsidesætte ansættelsen af selskabets totalværdi, som var i overensstemmelse med skønsmændenes vurdering, eller landsrettens ansættelse af kontrolpræmiens størrelse.
 TfS 2000, 560 HR
 Sagen drejer sig om værdien af selskabets aktier pr. 19/5 1993. Selskabet nedlagde som mandatar for de 5 skatteydere, som er aktionærer i selskabet, påstand om, at kursen blev fastsat til 1467. Ligningsrådet havde i 1995 givet bindende forhåndsbesked om, at kursen kunne ansættes til 449, mens Landsskatteretten efter et udmeldt syn og skøn fastsatte kursen til 446, idet retten henviste til bestemmelser om om-sætningsbegrænsning og værdiansættelse for aktierne i en mellem skatteyderne indgået aktionæroverenskomst. Landsretten fandt, at sagsøgerne ikke havde løftet bevisbyrden for, at handelsværdien af aktierne pr. 19/5 1993 var højere end kurs 446, og frifandt Skatteministeriet. Højesteret hjemviste sagen til Ligningsrådet til fornyet skønsmæssig ansættelse af handelsværdien, idet den fornyede ansættelse skulle ske under hensyntagen til den merværdi som følge af virksomhedens indtjeningsevne, som var dokumenteret under det tidligere udmeldte syn og skøn (tidligere ØLD i TfS 1999, 423).
 SKATs begrundelse i sagen:
 ”Begrundelse
 Det fremgår af det oplyste, at der bliver aftalt en A/B-model med ret til forlods udbytte mellem parterne i forbindelse med erhvervelsen af en aktivitet i fællesskab fra et selskab. Den ene part vil få en forlods udbytteret, mens de to andre parter bliver medarbejdere og aktionærer i et nystiftet selskab, hvor aktiviteten indskydes.
 Efter praksis i bl.a. SKM2003.66.LR og SKM2003.134.LR skal handelsværdien fastsættes, når der er tale om medarbejdere, der bliver aktionærer i et selskab. I den situation, hvor der indgår en forlods udbytteret, skal der ske en betaling for udskydelsen af betalingen af forlods udbytteret. Betalingen skal tage udgangspunkt i, hvad en uafhængig investor ville kræve.
 Konkret vil et interessefællesskab kunne have indflydelse på til hvilke værdier, der fastsættes i forbindelse med betalingen for den forlods udbytteret. Det skal vurderes, hvorvidt der sker en begunstigelse af medarbejderne i forbindelse med fastsættelsen af den forlods udbytteret.
 Ved overdragelse af aktier mellem parter med interessefællesskab kan værdiansættelsen tage udgangspunkt i TSS-cirkulære 2000-9 og 2000-10 eller vejledningen om Transfer Pricing; kontrollerede transaktioner; værdiansættelse. Det afgørende er, at værdiansættelsesmetoden finder frem til handelsværdien.
 I den konkrete sag er det SKATs vurdering ud fra det oplyste, at betalingen for aktiviteten, der købes, sker til handelsværdien, da den erhverves fra en uafhængig part.
 I forhold til fastsættelsen af den forlods udbytteret er der ikke tale om uafhængige parter og det skal derfor vurderes, hvorvidt den er fastsat til handelsværdien, så der ikke sker overførsel af værdier mellem parterne.
 Ved fastsættelsen af den forlods udbytteret indgår en betaling for den risiko ejeren af den forlods udbytteret har ved ikke at få sine penge med det samme. Konkret bliver der lavet en årlig opskrivning af den forlods udbytteret, der bl.a. tager højde for en risikofaktor og tidsfaktor, jf. SKM2003.134.LR. Opskrivningen skal svare til hvad en uafhængig investor ville kræve.
 Der skal altid foretages en vurdering af, om der er forhold, der kan påvirke fastsættelsen af opskrivningen af en forlods udbytteret. Det skal vurderes, hvorvidt der er sammenhæng mellem selskabets økonomiske forhold og størrelsen på den forlods udbytteret. Heri ligger, at den forlods udbytteret ikke må fastsættes til en større værdi end selskabet kan forventes at kunne udbetale i udbytte. Vurderingen af om den forlods udbytteret er fastsat til en samlet værdi, som selskabet kan forventes at udbetale, kan foretages ved at vurdere den forventede udvikling i selskabets kreditværdighed/credit rating som følge af budgetforventningerne og de forventede udlodninger til A-aktionærerne. Heri ligger f.eks., at den forventede indtjening kan være styrende for, hvor store de fremtidige udbytter kan være.
 Opskrivningen skal altså altid vurderes konkret i forhold til det enkelte selskab og forholdene for dette selskab samt udformningen af indholdet af den konkrete A/B-model. Størrelsen på den årlige opskrivning af den forlods udbytteret afhænger af usikkerheden for at den forlods udbytteret vil blive udbetalt.
 SKATs værdiansættelseskontor i Store Selskaber har foretaget en generel vurdering af størrelsen på et afkastkrav på en investering i aktier, samt alternative investeringer.
 "Afkastkravet på en investering bliver groft sagt bestemt ud fra risikoen forbundet med det forventede afkast og hvilken form for kapital der investeres i. Sidstnævnte påvirker blandt andet retsstillingen i tilfælde af konkurs.
 På de finansielle markeder anvendes CAPM modellen til at estimere et konkret af-kastkrav på en aktie. Der henvises her til skats værdiansættelsesvejledning afsnit 4.1.2, for en beskrivelse af selve beregningsteknikken.
 Med det lave renteniveau i dag, vil afkastkravet på en unoteret aktie med gennemsnitlig risiko, kunne beregnes til ca. 8-12% ud fra CAPM.
 I forhold til obligationer, afhænger afkastkravet af hvilken type obligation, der er tale om. Statsobligationer vurderes typisk at være sikre, mens der kan være en risiko forbundet med eksempelvis realkreditobligationer og virksomhedsobligationer.
 Obligationer giver et jævnt afkast og har lavere risiko end en investering i aktier. Derfor er afkastkravet også lavere end hvad man vil kræve ved en investering i aktier.
 Aswath Damodaran, en anerkendt professor ved STERN University i New York USA, har en opdateret opgørelse på sin hjemmeside over historiske afkast på børsnoterede aktier og statsobligationer (T-Bonds). Resultaterne er følgende:
 18 year T.Bond
 11.41&
 Der foreligger ikke nogen opdateret undersøgelse af afkastet på de danske markeder, så der henvises til en lidt ældre undersøgelse. Claus Parum, professor på Copenhagen Business School (CBS), udgav i 1999 en opgørelse af aktiers og realkreditobligationers afkast i Danmark fra 1926-1999.
 Undersøgelsens resultat er, at danske realkreditobligationer i årene fra 1925-1998 havde et gennemsnitligt afkast på 8,9%, mens danske børsnoterede aktier i samme tidsperiode gav gennemsnitligt afkast på 11,9%.
 Det er ikke muligt at sige noget generelt om hvad afkastkravet på en investering i aktier skal være, da dette bør baseres på konkrete vurderinger i forbindelse med investeringen.
 Det er dog klart at en investering i aktier kræver et betydeligt højere afkast end en investering i obligationer. For en konkret beregning af et afkastkrav anvender markedet CAPM modellen, hvor der henvises til Skats værdiansættelses vejleding, afsnit 4.1.2 for en grundigere forklaring.
 Empirisk viser de undersøgelser der er refereret til ovenfor, at man har kunnet realisere et gennemsnitligt afkast på omkring 9-12% på børsnoterede aktier, og 5-9% på obligationer.
 Undersøgelserne siger ikke noget om unoterede aktier, men disse vil typisk kræve et afkast, der er noget højere end de børsnoterede, blandt andet fordi de unoterede aktier er mindre likvide. "
 I den konkrete sag er det alene oplyst om den årlige opskrivning af den forlods udbytteret, at den er på 3 %, at den er fastsat efter aftale mellem parterne.
 Det skal endvidere bemærkes, at der ikke i sagen ikke er fremlagt nogen beregning, der dokumenterer, at de 3 % på nogen måde tilnærmelsesvis skulle være den rigtige årlige opskrivning som en uafhængig investor ville kræve. Tilsvarende er der ikke fremlagt nogen oplysninger om et risikotillæg.
 Det skal yderligere bemærkes vedr. den forlods udbytteret, at der er sket en konkret forøgelse af usikkerheden for om aktionæren, der har ret til det forlods udbytte modtager sine penge, da der, før den forlods udbytteret er fuldt udbetalt, kan ske en udbetaling af udbytte til medarbejderne. Ved denne tidligere udbetaling af udbytte til medarbejderne sker der en forøgelse af risikoen og dette burde indgå som et yderligere risikotillæg på opskrivningen af den forlods udbytteret.
 Samlet set er det ikke muligt at bekræfte ud fra det oplyste, at en årlig opskrivning af den forlods udbytteret på 3 % skulle være det en uafhængig investor ville kræve i afkast af sin investering ved aktier i det konkrete selskab.
 SKAT finder på baggrund af det oplyste, at der ikke kan svares bekræftende på, at der kan ske en årlig opskrivning af den forlods udbytteret med kun 3 %.”
 Aktieavancebeskatningsloven § 31
 ”Erhvervelse og afståelse af aktier ved gave, arv eller arveforskud sidestilles i denne lov med køb henholdsvis salg. Som anskaffelsessum eller afståelsessum betragtes i disse tilfælde det beløb, der er lagt til grund ved beregningen af gaveafgift, boafgift eller indkomstskat af den pågældende erhvervelse. Har denne ikke været afgifts- eller indkomstskattepligtig, betragtes som anskaffelsessum eller afståelsessum den pågældende akties handelsværdi på overdragelsestidspunktet. Reglerne i 1.-3. pkt. gælder ikke, i det omfang erhververen indtræder i overdragerens skattemæssige stilling.
 Stk. 2. Erstatnings og forsikringssummer sidestilles med afståelsessummer.”
 ”En person kan afgiftsfrit give gaver, hvis samlede værdi inden for et kalenderår ikke overstiger et grundbeløb på 58.700 kr. (2010-niveau) til
 Stk. 2. En person kan afgiftsfrit give barns eller stedbarns ægtefælle gaver, hvis samlede værdi inden for et kalenderår ikke overstiger et grundbeløb på 20.500 kr. (2010-niveau).
 Stk. 4. Grundbeløbene i stk. 1 og 2 reguleres efter personskattelovens § 20.”
 ”§ 23. Der skal betales 15 pct. i afgift af gaver til personer som nævnt i § 22, stk. 1, litra a-e, i det omfang gaverne i et kalenderår overstiger det i § 22, stk. 1, nævnte beløb. Der skal ligeledes betales 15 pct. i afgift af gaver til barns eller stedbarns ægtefælle, i det omfang gaverne i et kalenderår overstiger det i § 22, stk. 2, nævnte beløb.
 Stk. 3. Vederlag i forbindelse med afkald på forventet arv og forskud på forventet arv anses som gaver.”


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 |
 52013PC0757
 Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1166/2008 o istraživanjima o strukturi poljoprivrednih gospodarstava i o istraživanju o metodama poljoprivredne proizvodnje u pogledu financijskog okvira za razdoblje od 2014. do 2018. godine /* COM/2013/0757 final - 2013/0367 (COD) */
 OBRAZLOŽENJE
 1. KONTEKST PRIJEDLOGA
 Cilj je ove inicijative osigurati financiranje
 istraživanja o strukturi poljoprivrednih gospodarstava u 2016. godini i
 povezanih projekata. Uredbom (EZ) br. 1166/2008 o istraživanjima o
 strukturi poljoprivrednih gospodarstava zahtijeva se da istraživanja o
 strukturi poljoprivrednih gospodarstava (ISPG) budu provedena u obliku popisa
 poljoprivrednih gospodarstava 2010. godine, a da se istraživanja u 2013. i 2016.
 godini provedu na uzorku. Također se zahtijeva da se istraživanja o
 metodama poljoprivredne proizvodnje izvrše 2010. ili 2011. godine. Države
 članice i Komisija trebaju znatnu novčanu potporu za provođenje
 tih istraživanja. Prema Uredbi, EU može pokriti najviše 75 % troškova
 države članice za njihovu provedbu. Maksimalni iznosi naknade
 određeni su za svaku zemlju pojedinačno. S obzirom da se istraživanja
 protežu na dva višegodišnja financijska okvira, nije bilo moguće istodobno
 odrediti cjelokupno financiranje. U skladu s člankom 14. Uredbe 1166/2008,
 tijelo nadležno za proračun i zakonodavno tijelo moraju utvrditi
 financijski okvir za ISPG 2016. na prijedlog Komisije i na temelju novog
 financijskog okvira za razdoblje koje započinje u 2014. godini.
 Osim toga, mora se uzeti u obzir pristupanje
 Hrvatske Europskoj uniji. To znači da Uredbu treba izmijeniti kako bi se
 uključio i maksimalni doprinos Hrvatskoj.
 U strategiji Europskog statističkog
 sustava (ESS) navodi se da Odbor Europskog statističkog sustava (ESSC)
 treba imati savjetodavnu ulogu i pomagati Komisiji pri izvršenju provedbenih
 ovlasti. To znači da u pogledu postupaka komitologije ESSC treba
 zamijeniti Stalni odbor za poljoprivrednu statistiku.
 Ovim se prijedlogom na sljedeći
 način ažurira Uredba 1166/2008: (i) uspostavlja se financijski okvir za
 razdoblje od 2014. do 2018. godine; (ii) utvrđuje se maksimalni
 financijski doprinos Hrvatskoj za troškove provedbe ISPG-a; i (iii) mijenja se
 odbor koji pomaže u radu Komisiji.
 Istraživanja o strukturi poljoprivrednih
 gospodarstava na usklađen se način, na temelju pravnih akata, provode
 širom Europske unije od 1966. Sadašnja Uredba 1166/2008 jedna je u nizu pravnih
 akata o toj temi, a prijedlog izmjene ove Uredbe stoga je potpuno u skladu s
 Europskim statističkim programom i politikama Unije.
 2. REZULTATI SAVJETOVANJA SA
 ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENA UČINKA
 Glavna savjetovanja s raznim dionicima i
 drugim zainteresiranim stranama održana su tijekom izrade nacrta Uredbe 1166/2008.
 Ovaj su prijedlog ocijenile službe Komisije uzimajući u obzir potrebu za
 podacima ISPG-a.
 O prijedlogu se raspravljalo sa Stalnim
 odborom za poljoprivrednu statistiku.
 Provedena je ex-ante evaluacija
 inicijative.
 3. PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
 Ovom se Uredbom mijenja Uredba 1166/2008 o
 istraživanjima o strukturi poljoprivrednih gospodarstava i o istraživanju o
 metodama poljoprivredne proizvodnje. Njome se uspostavlja financijski okvir za
 istraživanja o strukturi poljoprivrednih gospodarstava u 2016. godini,
 utvrđuje maksimalni financijski doprinos EU-a Hrvatskoj za pokrivanje
 troškova istraživanja i zamjenjuje odbor koji pomaže Komisiji u izvršavanju
 njezinih provedbenih ovlasti.
 U članku 338. Ugovora o funkcioniranju
 Europske unije sadržan je pravni temelj za izradu europskih statistika. U
 skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, Europski parlament i Vijeće
 usvajaju mjere za izradu statistika kada je to potrebno za obavljanje
 djelatnosti Unije. Tim se člankom određuju zahtjevi vezani uz izradu
 europskih statistika i propisuje obveza poštivanja nepristranosti, pouzdanosti,
 objektivnosti, znanstvene nezavisnosti, učinkovitosti u odnosu na troškove
 i statističke povjerljivosti.
 Prijedlog je u skladu s načelima
 supsidijarnosti i proporcionalnosti, jer se on odnosi na manje izmjene Uredbe 1166/2008,
 od kojih su neke već predviđene zakonodavnim postupcima koji su
 doveli do donošenja te Uredbe.
 Predloženi instrument: Uredba. Druga sredstva
 ne bi bila prikladna jer se prijedlogom mijenja Uredba Vijeća i Europskog
 parlamenta koja je na snazi.
 Komisija je 27. lipnja 2013. donijela
 prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća za usklađivanje niza
 zakonodavnih akata kojima se predviđa korištenje regulatornog postupka s
 kontrolom s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (2013/0218
 (COD). Uredba (EZ) br. 1166/2008 o istraživanjima o strukturi
 poljoprivrednih gospodarstava i o istraživanju o metodama poljoprivredne
 proizvodnje bila je jedan od temeljnih akata prilagođenih režimu
 delegiranih akata.
 4. PRORAČUNSKE IMPLIKACIJE
 Provođenje istraživanja o strukturi
 poljoprivrednih gospodarstava je skupo i stoga su potrebna znatna financijska
 sredstva država članica i Komisije da bi se udovoljilo zahtjevima za
 informacijama. U skladu s Uredbom 1166/2008, državama članicama
 nadoknađuje se najviše 75 % troškova, a za svaku je zemlju
 određen maksimalni iznos. Potrebni iznosi utvrđeni su Uredbom, osim
 za Hrvatsku, koja je pristupila Europskoj uniji tek 2013. godine. Osim toga,
 uvrštena su i izdvajanja potrebna za upravljanje, održavanje i razvoj sustava
 baza podataka koji se koriste u Komisiji za obradu podataka dobivenih od država
 članica. Ukupni financijski okvir za razdoblje od 2014. do 2018. godine
 iznosi 20 650 000 eura.
 Kako bi se udovoljilo visokim kriterijima
 kvalitete poljoprivrednih statistika i osiguralo da prikupljeni podaci budu
 dostupni i korišteni što je učinkovitije moguće, potrebna su
 djelovanja u svrhu poboljšanja metodologije i pronalaska načina za
 smanjivanje tereta ispitanicima i nacionalnim statističkim zavodima, a da
 se istodobno ispune potrebe za novim informacijama koje se stvaraju. Ovo je
 dovelo do prijedloga za dodjelu, putem internog postupka Komisije, dodatnih
 sredstava Eurostata administrativne naravi, koja će se koristiti za
 razvitak baze podataka i rješavanje metodoloških pitanja.
 .
 2013/0367 (COD)
 Prijedlog
 UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1166/2008 o
 istraživanjima o strukturi poljoprivrednih gospodarstava i o istraživanju o
 metodama poljoprivredne proizvodnje u pogledu financijskog okvira za razdoblje
 od 2014. do 2018. godine
 (Tekst značajan za EGP)
 EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE
 EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
 Europske unije, a posebno njegov članak 338. stavak 1.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske
 komisije,
 nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog
 akta nacionalnim parlamentima,
 u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
 budući da:
 (1) Uredbom (EZ) br. 1166/2008
 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o istraživanjima o
 strukturi poljoprivrednih gospodarstava i o istraživanju o metodama
 poljoprivredne proizvodnje i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ)
 br. 571/88[1]
 državama članicama se propisuje obveza provedbe istraživanja o strukturi
 poljoprivrednih gospodarstava u 2010., 2013. i 2016. godini, za koja od Unije
 dobivaju maksimalni financijski doprinos u visini 75 % troška
 provođenja istraživanja, podložno utvrđenim maksimalnim iznosima.
 (2) Za provedbu istraživanja o
 strukturi poljoprivrednih gospodarstava i udovoljavanje zahtjevima Unije za
 informacijama, potrebna su znatna financijska sredstva država članica i
 Unije.
 (3) Uredbom (EZ) br. 1166/2008
 bio je predviđen financijski okvir za provedbu programa istraživanja,
 uključujući upravljanje, održavanje i razvoj sustava baza podataka
 koje se koriste u Komisiji za obradu podataka dobivenih od država članica
 te utvrđen iznos za razdoblje od 2008. do 2013. godine.
 (4) U skladu s člankom 14.
 stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1166/2008, iznos za razdoblje od 2014. do 2018.
 godine na prijedlog Komisije trebalo bi odrediti tijelo nadležno za
 proračun i zakonodavno tijelo na temelju novog financijskog okvira za
 razdoblje koje započinje u 2014. godini.
 (5) Predloženim financijskim
 okvirom treba financirati samo provedbu istraživanja o strukturi
 poljoprivrednih gospodarstava u 2016. godini te s time povezanog upravljanja,
 održavanja i razvoja sustava baza podataka koje se koriste u Komisiji za obradu
 podataka dobivenih od država članica.
 (6) S obzirom na pristupanje
 Hrvatske i potrebu provedbe istraživanja o strukturi poljoprivrednih
 gospodarstava u toj državi članici 2016. godine, treba utvrditi maksimalni
 doprinos Unije po istraživanju za Hrvatsku; ova je prilagodba potrebna zbog
 pristupanja, a nije predviđena Aktom o pristupanju.
 (7) Stalni odbor za
 poljoprivrednu statistiku, osnovan Odlukom Vijeća 72/279/EEZ od 31. srpnja
 1972.[2],
 daje savjete i pruža pomoć Komisiji u izvršavanju njezinih provedbenih
 ovlasti na temelju zakonodavnih akata u području poljoprivrednih
 statistika.
 (8) Na temelju strategije za novu
 strukturu Europskog statističkog sustava (ESS), u cilju poboljšanja
 suradnje i partnerstva s ESS-om, Odbor Europskog statističkog sustava,
 osnovan Uredbom (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11.
 ožujka 2009. o europskoj statistici[3],
 trebao bi imati savjetodavnu ulogu i pomagati Komisiji u izvršenju provedbenih
 ovlasti. Komisija će se i dalje savjetovati sa stručnjacima za
 statistiku u području poljoprivrede i ribarstva prije iznošenja tog
 pitanja pred ESSC-om.
 (9) Upućivanje na Stalni
 odbor za poljoprivrednu statistiku treba zamijeniti upućivanjem na Odbor
 Europskog statističkog sustava.
 (10) Stalni odbor za poljoprivrednu
 statistiku upitan je za mišljenje.
 (11) Uredbu (EZ) br. 1166/2008
 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti,
 (12) .
 DONIJELI SU OVU UREDBU:
 Članak 1.
 Uredba (EZ) br. 1166/2008 mijenja se kako slijedi:
 1. U članku 13. dodaje se sljedeći
 stavak kao novi stavak 5.:
 „5. Za istraživanje o strukturi
 poljoprivrednih gospodarstava 2016. maksimalni iznos za Hrvatsku iznosi 500 000
 eura.”
 Stavak 5. postaje stavak 6.
 2. Članak 14. mijenja se kako slijedi:
 (a) Stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
 „2. Financijski okvir Europske unije za provedbu istraživanja o
 strukturi poljoprivrednih gospodarstava 2016., uključujući izdvajanja
 potrebna za upravljanje, održavanje i razvoj sustava baza podataka koje se
 koriste u Komisiji za obradu podataka dobivenih od država članica, u
 skladu s odredbama ove Uredbe, iznosi 20 650 000 eura za razdoblje od
 2014. do 2018. godine.”;
 (b) Umeće se sljedeći stavak 4.:
 „4. Komisija provodi financijsku potporu Unije u skladu s Uredbom (EU,
 Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012.
 o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije[4].”
 3. Umeće se sljedeći članak 14.a:
 „Članak 14.a
 Zaštita financijskih interesa Europske unije
 1. Komisija poduzima
 odgovarajuće mjere kako bi se pri provedbi djelatnosti financiranih u
 skladu s ovom Uredbom zaštitili financijski interesi Unije primjenom
 preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i drugih nezakonitih
 djelatnosti, putem učinkovitih provjera i, u slučaju otkrića
 nepravilnosti, putem povrata krivo uplaćenih iznosa te, ako je potrebno,
 učinkovitih, proporcionalnih i destimulativnih kazni.
 2. Komisija ili njezini
 predstavnici i Revizorski sud ovlašteni su obavljati reviziju, na temelju
 dokumenata i na terenu, svih korisnika bespovratnih sredstava,
 izvođača i podizvođača koji su primili sredstva Unije u
 okviru Programa.
 Europski ured za borbu protiv
 prijevara (OLAF) može obavljati provjere i inspekcije na terenu gospodarskih subjekata
 izravno ili neizravno vezanih uz takvo financiranje u skladu s postupcima
 propisanima Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96 s ciljem utvrđivanja
 utječe li kakva prijevara, korupcija ili neka druga nezakonita djelatnost
 na financijske interese Unije u vezi sa sporazumom o bespovratnim sredstvima
 ili odlukom o bespovratnim sredstvima ili ugovorom o financijskim sredstvima
 Unije.
 Ne dovodeći u pitanje prvi i
 drugi podstavak, u sporazumima o suradnji s trećim zemljama i
 međunarodnim organizacijama, sporazumima o bespovratnim sredstvima i
 odlukama o bespovratnim sredstvima te ugovorima koji proizlaze iz provedbe ove
 Uredbe izričito se ovlašćuje Komisiju, Revizorski sud i OLAF da
 provode takve revizije, provjere na terenu i inspekcije.”
 4. Članak 15. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak 15.
 Odbor
 1. Komisiji u radu pomaže Odbor
 Europskog statističkog sustava osnovan Uredbom (EZ) br. 223/2009.
 Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog
 parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i
 općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad
 izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije[5].
 2. Prilikom pozivanja na ovaj
 stavak, primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.”
 Članak 2.
 Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od
 dana objave u Službenom listu Europske unije.
 Ova je Uredba u cijelosti
 obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Europski parlament Za
 Vijeće
 Predsjednik Predsjednik
 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
 1. OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1. Naslov prijedloga/inicijative
 1.2. Odgovarajuće područje / područja
 politike u strukturi ABM/ABB
 1.3. Vrsta prijedloga/inicijative
 1.4. Cilj/ciljevi
 1.5. Osnova prijedloga/inicijative
 1.6. Trajanje i financijski utjecaj
 1.7. Predviđena metoda/metode upravljanja
 2. MJERE UPRAVLJANJA
 2.1. Pravila nadzora i izvješćivanja
 2.2. Sustav upravljanja i kontrole
 2.3. Mjere za sprečavanje prijevare i nepravilnosti
 3. PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ
 PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1. Naslov/naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i
 proračunska linija/linije rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi
 3.2. Procijenjeni utjecaj na rashode
 3.2.1. Sažetak
 procijenjenog utjecaja na rashode
 3.2.2. Procijenjeni utjecaj
 na odobrena sredstva za poslovanje
 3.2.3. Procijenjeni utjecaj
 na odobrena sredstva administrativne prirode
 3.2.4. Usklađenost s
 tekućim višegodišnjim financijskim okvirom
 3.2.5. Sudjelovanje
 trećih strana u financiranju
 3.3. Procijenjeni utjecaj na prihode
 ZAKONODAVNI
 FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
 1. OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1. Naslov prijedloga/inicijative
 Uredba Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni
 Uredbe (EZ) br. 1166/2008 o istraživanjima o strukturi poljoprivrednih
 gospodarstava i o istraživanju o metodama poljoprivredne proizvodnje u pogledu
 financijskog okvira za razdoblje od 2014. do 2018. godine
 1.2. Odgovarajuće
 područje / područja politike u strukturi ABM/ABB[6]
 3403 — Izrada
 statističkih informacija
 1.3. Vrsta prijedloga/inicijative
 ̈Prijedlog/inicijativa odnosi se na novu
 aktivnost
 ̈Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo
 djelovanje nakon pilot-projekta/pripremnog djelovanja[7]
 x Prijedlog/inicijativa odnosi se na produženje postojećeg
 djelovanja
 ̈Prijedlog/inicijativa odnosi se na djelovanje
 koje je preusmjereno na novo djelovanje
 1.4. Ciljevi
 1.4.1. Višegodišnji strateški
 cilj/ciljevi Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa
 Poticanje
 novih izvora rasta i socijalne kohezije te uspješnog ruralnog gospodarstva
 1.4.2. Posebni cilj/ciljevi i odgovarajuća
 aktivnost/aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB
 Posebni cilj br. 1.
 Osigurati
 da donositelji politika i ostali dionici, uključujući široku javnost,
 imaju na raspolaganju usklađene statističke podatke o strukturi
 poljoprivrednih gospodarstava Europske unije iz 2016. godine.
 Odgovarajuća aktivnost/aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB
 3403
 — Izrada statističkih informacija
 1.4.3. Očekivani
 rezultat/rezultati i utjecaj
 Navesti učinke
 koje bi prijedlog/inicijativa trebali imati na ciljne korisnike/skupine.
 Cilj
 je prijedloga osigurati daljnju financijsku potporu državama članicama
 kako bi prikupljale podatke o strukturi poljoprivrednih gospodarstava,
 utvrđujući financijski okvir za razdoblje od 2014. do 2018. godine za
 potporu programa ISPG-a u 2016. godini.
 Predloženim
 programom namjerava se osigurati daljnja potpora za nadzor i provedbu
 Zajedničke poljoprivredne politike (uključujući novi ZPP za 2020.),
 omogućujući nastavak prikupljanja informacija za mjerenje
 strukturalnih promjena u poljoprivredi tijekom vremena, potrebnih za analizu
 trendova u poljoprivredi EU-a.
 Zajednička
 poljoprivredna politika bila je, a ako se uzme u obzir Politika ruralnog
 razvoja, još uvijek jest vrlo važna politika EU-a u proračunskom smislu
 (tj. od 30 do 40 % ukupnog proračuna EU-a) i vrlo je važno moći
 procijeniti utjecaj politike na poljoprivredni razvoj. Ovom se inicijativom
 osigurava daljnja financijska potpora državama članicama za prikupljanje
 podataka o strukturi poljoprivrednih gospodarstava, kako bi se priskrbili nizovi
 podataka i osigurala trajna opskrba informacijama potrebnim za nadzor i
 provedbu Zajedničke poljoprivredne politike. Svi ostali vidovi
 postojećeg pravnog okvira ostaju nepromijenjeni i ne očekuje se
 nikakav nov utjecaj.
 1.4.4. Pokazatelji rezultata i
 utjecaja
 Navedite pokazatelje
 koji omogućuju praćenje provedbe prijedloga/inicijative.
 Provedba
 prijedloga pratit će se: (i) sastancima radne skupine s državama
 članicama; (ii) provjerom skupova podataka prema pravilima navedenim u
 Priručniku za pružatelje podataka; i (iii) analiziranjem nacionalnih
 metodoloških izvješća.
 1.5. Osnova prijedloga/inicijative
 1.5.1. Zahtjev/zahtjevi koje je
 potrebno kratkoročno ili dugoročno ispuniti
 Istraživanja
 o strukturi poljoprivrednih gospodarstava (popis poljoprivrednih gospodarstava 2010.
 godine i istraživanja na uzorku 2013. i 2016. godine) obuhvaćena su
 Uredbom (EZ) br. 1166/2008.
 1.5.2. Dodana vrijednost sudjelovanja
 EU-a
 Potrebno je usklađeno prikupljanje podataka kako
 bi se mogli izvući usporedivi zaključci na razini EU-a u kontekstu
 Zajedničke poljoprivredne politike. Razlika u klimatskim uvjetima i
 okolišu u pojedinim regijama u Europskoj uniji, kao i različite prakse
 poljoprivredne proizvodnje, razlog su više za pristup na razini Unije. U skladu
 s načelom supsidijarnosti, ovim se djelovanjem prepušta državama da same
 odluče na koji će se način podaci prikupljati (putem razgovora,
 poštanskih anketa, internetom ili telefonom, korištenjem drugih
 administrativnih izvora itd.), ali u skladu s Uredbom one su obvezne prikupiti
 niz usklađenih informacija korištenjem zajedničkih definicija (koje
 države članice mogu različito protumačiti u ovisnosti o svojim
 stvarnim okolnostima u području poljoprivrede). Stoga je potrebno
 uspostaviti djelovanje na razini EU-a, kako bi se dobile usporedive informacije
 o poljoprivredi na razini EU-a.
 1.5.3. Pouke iz prijašnjih
 sličnih iskustava
 Prema izvješćima u radnim skupinama predstavnika
 država članica koji provode istraživanje u svojim zemljama, struktura
 istraživanja ISPG-a prilično je složena i zahtijeva mnogo posla u državama
 članicama (trenutačno se prikupljaju informacije o oko 200 varijabli
 za svako istraživano poljoprivredno gospodarstvo). Na sastancima radne skupine
 za ISPG vodila se rasprava o opterećenju kojem su izloženi ispitanici i
 organizacije nadležne za prikupljanje podataka. Pokazalo se da prikupljanje
 traženih podataka znatno opterećuje države članice (statističke
 urede i ispitanike) te da su često potrebni osobni razgovori ako se žele
 osigurati kvalitetni podaci. Državama članicama i Komisiji potrebna su
 znatna sredstva za provođenje istraživanja i prikupljanje traženih
 informacija — iskustvo pokazuje da troškovi država članica mogu znatno
 premašiti doprinos EU-a (koji iznosi maksimalno 75 % utvrđenih iznosa
 za svaku državu). Dok je financijski okvir za istraživanja 2010. i 2013. godine
 bio utvrđen Uredbom 1166/2008, tijelo nadležno za proračun i
 zakonodavno tijelo moraju utvrditi financijski okvir za ISPG u 2016. godini na
 prijedlog Komisije i na temelju novog financijskog okvira za razdoblje koje započinje
 u 2014. godini, kako je propisano Uredbom 1166/2008.
 Usklađenost i moguća sinergija s ostalim
 odgovarajućim instrumentima
 Istraživanja strukture poljoprivrednih gospodarstava
 imaju vrlo dugu povijest; provode se na razini EU-a od 1966./67. godine i
 obuhvaćene su pravnim okvirom. Pravni akt koji je trenutačno na snazi
 (Uredba 1166/2008) obuhvaća istraživanja planirana za popis
 poljoprivrednih gospodarstava u 2010. godini te istraživanja na uzorku u 2013.
 te u 2016. godini. Predviđena je nova zakonodavna inicijativa za nastavak
 ovog programa istraživanja nakon 2016. godine, kako bi se nastavilo služiti
 svrsi pružanja potpore izradi nacrta, provedbi, praćenju i vrednovanju
 ZPP-a u 2020. godini i nadalje.
 1.6. Trajanje i financijski
 utjecaj
 ×Prijedlog/inicijativa
 ograničenog trajanja
 –
 × Prijedlog/inicijativa
 na snazi od [1.1.2014.] do [31.12.2018.] godine.
 –
 × Financijski utjecaj
 od 2014. do 2019. godine
 ̈Prijedlog/inicijativa neograničenog trajanja
 –
 Provedba s razdobljem osnivanja od GGGG do GGGG,
 –
 nakon čega slijedi sveobuhvatno djelovanje.
 1.7. Predviđena metoda/metode
 upravljanja [8]
 xIzravno upravljanje od strane Komisije
 –
 x od strane njezinih odjela, uključujući osoblje u
 delegacijama Unije;
 –
 ̈ od strane izvršnih agencija;
 ̈Podijeljeno upravljanje s državama
 članicama
 ̈Neizravno upravljanje delegiranjem zadaća
 provedbe na:
 –
 ̈ treće zemlje ili tijela koja su one odredile;
 –
 ̈ međunarodne organizacije i njihove agencije (navesti koje);
 –
 ̈EIB i Europski investicijski fond;
 –
 ̈ tijela iz članaka 208. i 209. Financijske uredbe;
 –
 ̈ javnopravna tijela;
 –
 ̈ tijela na koja se primjenjuje privatno pravo, a koja pružaju javne
 usluge u opsegu u kojem daju odgovarajuća financijska jamstva;
 –
 ̈ tijela na koja se primjenjuje privatno pravo države članice, a
 kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju
 odgovarajuća financijska jamstva;
 –
 ̈ osobe kojima je povjerena provedba određenih djelovanja u
 Zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici na temelju glave V. Ugovora o
 Europskoj uniji i koje su određene u odgovarajućem temeljnom aktu.
 – Ako je označeno više načina
 upravljanja, pojedinosti navesti u odjeljku „Napomene”.
 Napomene
 2. MJERE UPRAVLJANJA
 2.1. Pravila nadzora i
 izvješćivanja
 Navedite
 učestalost i uvjete.
 Primatelji bespovratnih sredstava moraju predati prikupljene
 podatke i odgovarajuće metodološko izvješće.
 2.2. Sustav upravljanja i kontrole
 2.2.1. Utvrđeni rizik/rizici
 Moguće poteškoće u pitanju kakvoće i
 pravodobnosti podataka.
 2.2.2. Predviđena metoda/metode
 kontrole
 Države
 članice trebaju biti unaprijed upoznate s pravilima provjere koja se
 primjenjuju na skupove podataka; pratit će se poštivanje rokova. Za svako
 istraživanje zahtijeva se podnošenje nacionalnih metodoloških izvješća.
 Provjeravat će se prihvatljivost troškova.
 2.3. Mjere za sprječavanje
 prijevara i nepravilnosti
 Navesti postojeće
 ili predviđene mjere za sprječavanje i zaštitu od prijevare.
 Osim
 primjene svih regulatornih kontrolnih mehanizama, Eurostat će razviti
 strategiju borbe protiv prijevara za razdoblje od 2014. do 2017. godine u skladu
 s novom strategijom Komisije za borbu protiv prijevara (CAFS) donesenom 24.
 lipnja 2011. Time će se, na primjer, osigurati da unutarnje kontrole koje
 se provode radi borbe protiv prijevara budu u potpunosti u skladu s CAFS-om te
 da pristup upravljanju rizikom bude usmjeren na prepoznavanje područja za
 rizik od prijevara i odgovarajućih reakcija na njih. Prema potrebi,
 uspostavit će se skupine za umrežavanje i odgovarajući IT alati za
 analizu slučajeva prijevara.
 Eurostat
 je definirao strategiju kontrole za razdoblje od 2013. do 2017. godine uz
 provedbu rashoda. Mjere i alati u ovoj strategiji mogu se u potpunosti
 primijeniti na predloženu uredbu. Smanjenjem složenosti, primjenom troškovno
 učinkovitih postupaka praćenja, kao i provođenje ex-ante
 i ex-post kontrola temeljenih na procjeni rizika želi se smanjiti
 vjerojatnost pojavljivanja prijevara i pridonijeti njihovom sprječavanju.
 Posebne mjere podizanja svijesti i odgovarajuća osposobljavanja u vezi sa
 sprječavanjem prijevara dio su strategije kontrole.
 3. PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ
 PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1. Naslov/naslovi višegodišnjeg
 financijskog okvira i proračunska linija/linije rashoda na koje se
 prijedlog/inicijativa odnosi
 · Postojeće proračunske linije u okviru rashoda
 Prema redoslijedu
 naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos
 Broj Opis: || Dif./Nedif. [9] || zemalja EFTA-e[10] || zemalja kandidatkinja[11] || trećih zemalja || u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
 2 || 05 08 02 Održiv rast: prirodni izvori || Dif. || NE || NE || NE || NE
 · Zatražene nove proračunske linije
 Prema redoslijedu
 naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos
 Broj: [Naslov ............................................] || Dif./Nedif. || zemalja EFTA-e || zemalja kandidatkinja || trećih zemalja || u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
 || [XX.YY.YY.YY] || || DA/NE || DA/NE || DA/NE || DA/NE
 3.2. Procijenjeni utjecaj na
 rashode
 3.2.1. Sažetak procijenjenog utjecaja
 na rashode
 milijuna EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira: || Broj 2 || Održiv rast: prirodni izvori
 Glavna uprava: AGRI || || || 2014. || 2015. [12] || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || UKUPNO
  Odobrena sredstva za poslovanje || || || || || || ||
 Broj proračunske linije 05 08 02 [13] || Preuzete obveze || (1) || 0,250 || 19,500 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || || 20,650
 Plaćanja || (2) || || 9,850 || 0,300 || 0,300 || 9,900 || 0,300 || 20,650
 Broj proračunske linije || Preuzete obveze || (1a) || || || || || || ||
 Plaćanja || (2a) || || || || || || ||
 Odobrena sredstva administrativne prirode koja se financiraju iz omotnice za posebne programe[14] || || || || || || ||
 Broj proračunske linije || || (3) || || || || || || ||
 UKUPNA odobrena sredstva za glavnu upravu AGRI || Preuzete obveze || =1+1a +3 || 0,250 || 19,500 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || || 20,650
 Plaćanja || =2+2a +3 || || 9,850 || 0,300 || 0,300 || 9,900 || 0,300 || 20,650
 UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje || Preuzete obveze || (4) || 0,250 || 19,500 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || || 20,650
 Plaćanja || (5) || || 9,850 || 0,300 || 0,300 || 9,900 || 0,300 || 20,650
 UKUPNA odobrena sredstva administrativne prirode koja se financiraju iz omotnice za posebne programe || (6) || || || || || || ||
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 2 višegodišnjeg financijskog okvira || Preuzete obveze || =4+ 6 || 0,250 || 19,500 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || || 20,650
 Plaćanja || =5+ 6 || || 9,850 || 0,300 || 0,300 || 9,900 || 0,300 || 20,650
 Ako prijedlog/inicijativa utječe na više naslova:
 UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje || Preuzete obveze || (4) || || || || || || ||
 Plaćanja || (5) || || || || || || ||
 UKUPNA odobrena sredstva administrativne prirode koja se financiraju iz omotnice za posebne programe || (6) || || || || || || ||
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA od 1 do 4 višegodišnjeg financijskog okvira (referentni iznos) || Preuzete obveze || =4+ 6 || || || || || || ||
 Plaćanja || =5+ 6 || || || || || || ||
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira: || 5 || „Administrativni rashodi”
 milijuna EUR (do 3 decimalna mjesta)
 || || || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. || UKUPNO
 Glavna uprava: ESTAT ||
 Ljudski potencijali || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 2,685
 Ostali administrativni rashodi || 0,30 || 0,45 || 0,55 || 0,45 || 0,45 || 2,2
 UKUPNO GLAVNA UPRAVA ESTAT || Odobrena sredstva || 0,837 || 0,987 || 1,077 || 0,987 || 0,987 || 4,885
 || || || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. || UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 5 višegodišnjeg financijskog okvira || (ukupne preuzete obveze = ukupna plaćanja) || 0,837 || 0,987 || 1,077 || 0,987 || 0,987 || 4,885
 milijuna EUR (do 3 decimalna mjesta)
 || || || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. || Godina 2019. || UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA od 1 do 5 višegodišnjeg financijskog okvira || Preuzete obveze || 1,087 || 20,487 || 1,377 || 1,287 || 1,287 || || 25,525
 Plaćanja || 0,837 || 10,837 || 1,377 || 1,287 || 10,887 || 0,300 || 25,525
 3.2.2. Procijenjeni utjecaj na
 odobrena sredstva za poslovanje
 –
 ̈ Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje odobrenih sredstava
 za poslovanje
 –
 x Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje
 odobrenih sredstava za poslovanje, kako je objašnjeno u nastavku:
 Odobrena sredstva za preuzete obveze u milijunima EUR
 (do 3 decimalna mjesta)
 Navesti ciljeve i rezultate ò || || || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || ||
 || Vrsta rezultata[15] || Prosječni trošak po rezultatu || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Ukupni broj rezultata || Ukupni trošak
 POSEBNI CILJ br. 1[16]... || || || || || || || || || || || || || ||
 - Rezultat || Baza podataka || 1,45 || || 0,25 || || 0,3 || || 0,3 || || 0,3 || || 0,3 || || 1,45
 - Rezultat || Mikro podaci || 11, 4 EUR po evidenciji || || || || 9,6 || || || || || || 9,6 || 1,685 m. evidencija || 19,2
 - Rezultat || || || || || || || || || || || || || ||
 Međuzbroj za posebni cilj br. 1 || || || || || || || || || || || || || ||
 POSEBNI CILJ br. 2... || || || || || || || || || || || || || ||
 - Rezultat || || || || || || || || || || || || || ||
 Međuzbroj za posebni cilj br. 2 || || || || || || || || || || || || || ||
 UKUPNI TROŠAK || || || || 0,25 || || 9,9 || || 0,3 || || 0,3 || || 9,9 || || 20,65
 3.2.3. Procijenjeni utjecaj na
 odobrena sredstva administrativne prirode
 3.2.3.1. Sažetak
 –
 ̈ Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje administrativnih
 odobrenih sredstava
 –
 ̈ Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje administrativnih
 odobrenih sredstava, kako je objašnjeno u nastavku:
 milijuna EUR (do 3
 decimalna mjesta)
 || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. || UKUPNO
 NASLOV 5 višegodišnjeg financijskog okvira || || || || || ||
 Ljudski potencijali || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 2,685
 Ostali administrativni rashodi || 0,3 || 0,45 || 0,55 || 0,45 || 0,45 || 2,2
 Međuzbroj za NASLOV 5 višegodišnjeg financijskog okvira || 0,837 || 0,987 || 1,077 || 0,987 || 0,987 || 4,885
 Izvan NASLOVA 5[17] višegodišnjeg financijskog okvira || || || || || ||
 Ljudski potencijali || || || || || ||
 Ostali rashodi administrativne prirode || || || || || ||
 Međuzbroj izvan NASLOVA 5 višegodišnjeg financijskog okvira || || || || || ||
 UKUPNO || 0,837 || 0,987 || 1,077 || 0,987 || 0,987 || 4,885
 3.2.3.2. Procijenjene potrebe u pogledu
 ljudskih sredstava
 –
 ̈ Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje ljudskih
 potencijala
 –
 x Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje
 ljudskih potencijala, kako je objašnjeno u nastavku:
 Procjenu navesti u cijelom iznosu (ili najviše
 do jednog decimalnog mjesta)
 || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. || ... umetnuti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
 Plan radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje)
 XX 01 01 01 (sjedišta i predstavništva Komisije) || 4,1 || 4,1 || 4,1 || 4,1 || 4,1 || ||
 XX 01 01 02 (delegacije) || || || || || || ||
 XX 01 05 01 (neizravna istraživanja) || || || || || || ||
 10 01 05 01 (izravna istraživanja) || || || || || || ||
 Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV)[18]
 XX 01 02 01 (UO, UsO, UNS iz „opće omotnice”) || || || || || || ||
 XX 01 02 02 (UO, UsO, MSD, LO i UNS u delegacijama) || || || || || || ||
 XX 01 04 yy [19] || - u sjedištima[20] || || || || || || ||
 - u delegacijama || || || || || || ||
 XX 01 05 02 (UO, UsO, UNS – neizravna istraživanja) || || || || || || ||
 10 01 05 02 (UO, UsO, UNS – izravna istraživanja) || || || || || || ||
 Ostale proračunske linije (navesti) || || || || || || ||
 UKUPNO || 4,1 || 4,1 || 4,1 || 4,1 || 4,1 || ||
 XX se odnosi na
 odgovarajuće područje politike ili glavu proračuna
 Potrebe za ljudskim
 potencijalima ispunit će se angažiranjem osoblja glavne uprave kojemu je
 već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno
 unutar glavne uprave. Po potrebi, dodatna ljudska sredstva mogu se dodijeliti
 nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava
 uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 Opis zadaća koje
 treba izvršiti:
 Dužnosnici i privremeno osoblje || - upravljanje bespovratnim sredstvima vezanim uz inicijativu - provjera podataka - podrška i metodološki posao - analiza izvješća
 Vanjsko osoblje ||
 3.2.4. Usklađenost s
 tekućim višegodišnjim financijskim okvirom
 –
 x Prijedlog/inicijativa u skladu je s
 postojećim višegodišnjim financijskim okvirom
 –
 ̈ Prijedlog/inicijativa uključuje reprogramiranje
 odgovarajućeg naslova višegodišnjeg financijskog okvira.
 Objasniti o kakvom je reprogramiranju riječ te
 navesti odgovarajuće proračunske linije i iznose.
 –
 ̈ Za prijedlog/inicijativu potrebna je primjena instrumenta za
 financijsku fleksibilnost ili revizija višegodišnjeg financijskog okvira[21].
 Objasniti što se traži te navesti odgovarajuće
 naslove i proračunske linije kao i iznose.
 3.2.5. Doprinos trećih strana
 –
 Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se
 sufinanciranje od trećih strana
 –
 Prijedlogom/inicijativom predviđa se
 sufinanciranje prema sljedećoj procjeni:
 Odobrena sredstva za preuzete obveze u milijunima EUR
 (do 3 decimalna mjesta)
 || Godina N || Godina N+1 || Godina N+2 || Godina N+3 || ... umetnuti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.) || Ukupno
 Navesti tijelo koje vrši sufinanciranje || || || || || || || ||
 UKUPNA sredstva sufinanciranja || || || || || || || ||
 3.3. Procijenjeni utjecaj na
 prihode
 –
 x Prijedlog/inicijativa nema financijski utjecaj
 na prihode.
 –
 ̈ Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski utjecaj:
 –
 ̈ na vlastita sredstva
 –
 ̈ na razne prihode
 milijuna EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Proračunska linija u okviru prihoda: || Odobrena sredstva dostupna za tekuću proračunsku godinu || Utjecaj prijedloga/inicijative[22]
 Godina N || Godina N+1 || Godina N+2 || Godina N+3 || ... umetnuti onoliko stupaca koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
 Članak ............. || || || || || || || ||
 Za razne namjenske
 prihode navesti odgovarajuću proračunsku liniju/linije u okviru
 rashoda.
 Navesti metodu
 izračunavanja utjecaja na prihode.
 [1] SL L 321, 1.12.2008., str. 14.
 [2] SL L 179, 7.8.1972., str. 1.
 [3] SL L 87, 31.3.2009., str. 164.
 [4] SL L 298, 26.10.2012., str. .
 [5] SL L 55, 28.2.2011., str. 13.
 [6] ABM (Activity-Based Management) : Upravljanje po
 djelatnostima — ABB (Activity-Based Budgeting): Priprema proračuna
 na temelju djelatnosti
 [7] Kako je navedeno u članku 54. stavku 2. točki
 (a) ili (b) Financijske uredbe.
 [8] Informacije o načinima upravljanja i
 upućivanju na Financijsku uredbu dostupne su na internetskim stranicama
 BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
 [9] Dif. = diferencirana odobrena sredstva / Nedif. =
 nediferencirana odobrena sredstva
 [10] EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.
 [11] Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalne
 zemlje kandidatkinje sa zapadnog Balkana.
 [12] Plaćanja iz linije 05 08 02 u razdoblju od 2014. do 2020.
 godine uglavnom će se izvršiti tijekom 2015. godine (predujam
 plaćanja za istraživanja u 2016.), a konačna plaćanja izvršit
 će se 2018. godine.
 [13] Linija 05 08 02 pripada Europskom fondu za garancije u
 poljoprivredi (EAGF) tijekom razdoblja 2014. – 2020. i
 obuhvaćena je specifičnim iznosom ispod gornje granice.
 [14] Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi
 za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”),
 neizravnih istraživanja, izravnih istraživanja.
 [15] Rezultati se odnose na proizvode i usluge koji se
 isporučuju (npr. broj financiranih studentskih razmjena, kilometri
 izgrađenih prometnica itd.).
 [16] Na način opisan u odjeljku 1.4.2. „Posebni
 cilj/ciljevi...”.
 [17] Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi
 za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”),
 neizravnih istraživanja, izravnih istraživanja.
 [18] UO = ugovorno osoblje; UsO = ustupljeno osoblje; MSD =
 mladi stručnjaci u delegacijama; LO = lokalno osoblje; UNS = upućeni
 nacionalni stručnjaci;
 [19] U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih
 sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).
 [20] Uglavnom za strukturne fondove, Europski poljoprivredni
 fond za ruralni razvoj (EAFRD) i Europski ribarski fond (EFF).
 [21] Vidi točke 19. i 24. Međuinstitucionalnog
 sporazuma.
 [22] Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima
 (carine, pristojbe na šećer), navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, tj.
 bruto iznosi umanjeni za 25 % na ime troškova naplate.


text:
 22.5.2012
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 L 131/1
 REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 424/2012 DELLA COMMISSIONE
 del 21 maggio 2012
 recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di taluni ortofrutticoli
 LA COMMISSIONE EUROPEA,
 visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
 visto il regolamento (CE) n. 1234/2007 del Consiglio, del 22 ottobre 2007, recante organizzazione comune dei mercati agricoli e disposizioni specifiche per taluni prodotti agricoli (regolamento unico OCM) (1),
 visto il regolamento di esecuzione (UE) n. 543/2011 della Commissione, del 7 giugno 2011, recante modalità di applicazione del regolamento (CE) n. 1234/2007 del Consiglio nei settori degli ortofrutticoli freschi e degli ortofrutticoli trasformati (2), in particolare l'articolo 136, paragrafo 1,
 considerando quanto segue:
 (1)
 Il regolamento di esecuzione (UE) n. 543/2011 prevede, in applicazione dei risultati dei negoziati commerciali multilaterali dell'Uruguay round, i criteri per la fissazione da parte della Commissione dei valori forfettari all'importazione dai paesi terzi, per i prodotti e i periodi indicati nell'allegato XVI, parte A, del medesimo regolamento.
 (2)
 Il valore forfettario all'importazione è calcolato ciascun giorno feriale, in conformità dell’articolo 136, paragrafo 1, del regolamento di esecuzione (UE) n. 543/2011, tenendo conto di dati giornalieri variabili. Pertanto il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea,
 HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
 Articolo 1
 I valori forfettari all'importazione di cui all'articolo 136 del regolamento di esecuzione (UE) n. 543/2011 sono quelli fissati nell'allegato del presente regolamento.
 Articolo 2
 Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
 Fatto a Bruxelles, il 21 maggio 2012
 Per la Commissione, a nome del presidente
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 Direttore generale dell'Agricoltura e dello sviluppo rurale
 (1) GU L 299 del 16.11.2007, pag. 1.
 (2) GU L 157 del 15.6.2011, pag. 1.
 ALLEGATO
 Valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di taluni ortofrutticoli
 (EUR/100 kg)
 Codice NC
 Codice dei paesi terzi (1)
 Valore forfettario all'importazione
 0702 00 00
 AL
 98,8
 MA
 56,3
 TR
 87,7
 ZZ
 80,9
 0707 00 05
 AL
 41,0
 JO
 208,4
 MK
 59,4
 TR
 120,9
 ZZ
 107,4
 0709 93 10
 TR
 117,2
 ZZ
 117,2
 0805 10 20
 EG
 50,0
 IL
 73,0
 MA
 50,7
 ZZ
 57,9
 0805 50 10
 TR
 60,0
 ZA
 55,9
 ZZ
 58,0
 0808 10 80
 AR
 140,4
 BR
 93,6
 CA
 135,2
 CL
 91,3
 CN
 83,7
 EC
 94,2
 MK
 29,3
 NZ
 148,1
 US
 179,9
 ZA
 97,9
 ZZ
 109,4
 (1) Nomenclatura dei paesi stabilita dal regolamento (CE) n. 1833/2006 della Commissione (GU L 354 del 14.12.2006, pag. 19). Il codice «ZZ» corrisponde a «altre origini».


type: wikipedia

text:
Il-bruċellożi jew brucellosis, magħrufa aħjar bħala d-deni rqiq, hija żoonożi li tittieħed ħafna kkawżata mill-ikkunsmar ta' ħalib mhux pasturizzat jew laħam mhux imsajjar minn annimali infettati, jew kuntatt mill-qrib mat-tnixxijiet tagħhom. Din il-marda hija magħrufa wkoll bħala d-deni ta' Malta jew deni Mediterranju.
 Il-batterji li jikkawżaw din il-marda, Brucella, huma batterji żgħar, Gram-negattivi, mhux motili, li ma jiffurmawx spori, u forma ta' virga (coccobacilli). Huma jiffunzjonaw bħala parassiti intraċellulari fakultattivi, li jikkawżaw mard kroniku, li normalment jippersisti għal għomor il-vittma. Erba' speċi jinfettaw il-bnedmin: B. abortus, B. canis, B. melitensis, u B. suis. B. abortus hija inqas virulenti minn B. melitensis u hija primarjament marda tal-baqar. B. canis jaffettwa l-klieb. B. melitensis hija l-aktar speċi virulenti u invażiva; normalment tinfetta l-mogħoż u kultant in-nagħaġ. B. suis huwa ta' virulenza intermedja u prinċipalment jinfetta l-ħnieżer. Is-sintomi jinkludu għaraq abbundanti u uġigħ fil-ġogi u fil-muskoli. Il-bruċellosi ilha rikonoxxuta fl-annimali u fil-bnedmin mill-bidu tas-seklu 20.
 Sinjali u sintomi
 Is-sintomi huma bħal dawk assoċjati ma' ħafna mard ieħor bid- deni, iżda b'enfasi fuq uġigħ muskolari u għaraq bil-lejl. It-tul tal-marda jista' jvarja minn ftit ġimgħat għal ħafna xhur jew saħansitra snin.
 Fl-ewwel stadju tal-marda, il-batteremija sseħħ u twassal għat-trijade klassika ta' deni undulanti, għaraq (spiss b'riħa karatteristika ħażina, moffa kultant imqabbla ma' ħuxlief imxarrab), u artralġja migratorja u mialġja (uġigħ fil-ġogi u fil-muskoli). It-testijiet tad-demm karatteristikament jiżvelaw numru baxx ta' ċelluli bojod tad-demm u ċelluli ħomor tad-demm, juru xi elevazzjoni ta' enżimi tal-fwied bħal aspartate aminotransferase u alanine aminotransferase, u juru reazzjonijiet pożittivi tal-ward ta' Bengal u r-reazzjonijet ta' Huddleston. Is-sintomi gastrointestinali jseħħu f'70% tal-każijiet u jinkludu dardir, rimettar, tnaqqis fl-aptit, telf ta 'piż mhux intenzjonat, uġigħ addominali, stitikezza, dijarea, fwied imkabbar, infjammazzjoni tal-fwied, axxess tal-fwied, u milsa mkabbra.
 Dan il-kumpless huwa, għall-inqas fil-Portugall, l-Iżrael, is-Sirja, u l-Ġordan, magħruf bħala deni ta' Malta. Waqt episodji ta' deni ta' Malta, il-melitokoċemija (preżenza ta' brucellae fid-demm) normalment tista' tintwera permezz ta' kultura tad-demm f'medja ta' tryptose jew medju Albini. Jekk ma tiġix ittrattata, il-marda tista' tagħti lok għal fokalizzazzjonijiet jew issir kronika. Il-fokalizzazzjonijiet tal-bruċellosi ġeneralment iseħħu fl-għadam u l-ġogi, u l-osteomjelite jew spondylodiscite tas-sinsla tal-ġenbejn akkumpanjata minn sacroiliitis hija karatteristika ħafna ta' din il-marda. L-orkite hija komuni wkoll fl-irġiel.
 Il-konsegwenzi tal-infezzjoni Brucella huma varjabbli ħafna u jistgħu jinkludu artrite, spondilite, tromboċitopenja, meninġite, uveite, newrite ottika, endokardite, u diversi disturbi newroloġiċi magħrufa kollettivament bħala newrobruċellosi.
 Kawża
 Il-bruċellosi fil-bnedmin hija ġeneralment assoċjata mal-konsum ta' ħalib mhux pasturizzat u ġobon artab magħmul mill-ħalib ta' annimali infettati - primarjament mogħoż, infettati b'B. melitensis u ma' espożizzjoni okkupazzjonali ta' ħaddiema tal-laboratorju, veterinarji, u ħaddiema tal-biċċeriji. Xi vaċċini użati fil-bhejjem, l-aktar B. abortus razza 19, jikkawżaw ukoll mard fil-bnedmin jekk jiġu injettati aċċidentalment. Il-bruċellożi tikkaġuna deni inkostanti, korriment, għaraq, dgħjufija, anemija, uġigħ ta' ras, dipressjoni, u uġigħ muskolari u tal-ġisem. B. suis u B. canis, jikkawżaw infezzjoni fil-ħnieżer u l-klieb, rispettivament.
 Is-sejbiet ġenerali jappoġġaw li l-bruċellosi joħloqu riskju okkupazzjonali għall-bdiewa tal-mogħoż b’tħassib dwar naqqas t'għarfien tat-trażmissjoni tal-mard lill-bnedmin u nuqqas ta’ għarfien dwar prattiki speċifiċi għall-irziezet, bħal użu ta' kwarantina.
 Dijanjosi
 Id-dijanjosi tal-bruċellosi tiddependi fuq:
 Dimostrazzjoni tal-aġent: kulturi tad-demm f'brodu tat-tryptose, kulturi tal-mudullun: It-tkabbir tal-brucellae huwa estremament bil-mod (jistgħu jieħdu sa xahrejn biex jikbru) u l-kultura toħloq riskju għall-persunal tal-laboratorju minħabba l-infettività għolja tal-brucellae.
 Dimostrazzjoni ta' antikorpi kontra l-aġent jew bir-reazzjonijiet klassiċi ta' Huddleson, Wright, u/jew Bengal Rose, jew b'ELISA jew bl-assaġġ 2-mercaptoethanol għal antikorpi IgM assoċjati ma' mard kroniku
 Evidenza istoloġika ta' epatite granulomatoża fuq bijopsija epatika
 Alterazzjonijiet radjoloġiċi fil-vertebri infettati: is-sinjal Pedro Pons (erożjoni preferenzjali tal-kantuniera anterosuperjuri tal-vertebri lumbari) u osteofitosi mmarkata huma suspettużi ta' spondylitis bruċellika.
 Prevenzjoni
 Is-sorveljanza bl-użu ta' testijiet seroloġiċi, kif ukoll testijiet fuq il-ħalib bħat-test taċ-ċirku tal-ħalib, jistgħu jintużaw għall-iskrinjar u għandhom rwol importanti f'kampanji biex tiġi eliminata l-marda. Kif ukoll, l-ittestjar individwali fuq l-annimali kemm għall-kummerċ kif ukoll għal skopijiet ta' kontroll tal-mard huwa pprattikat komunament. F'żoni endemiċi, it-tilqim ħafna drabi jintuża biex titnaqqas l-inċidenza ta infezzjoni. Jeżisti vaċċin għall-annimali li juża batterji ħajjin modifikati. Il-Manwal tat-Test Dijanjostiku u Vaċċini għall-Annimali Terrestri tal-Organizzazzjoni Dinjija għas-Saħħa tal-Annimali tipprovdi gwida dettaljata dwar il-produzzjoni tal-vaċċini. Peress li l-marda hija qrib li tiġi eliminata, hemm bżonn test u programm ta' qerda biex tiġi eradikata.
 Il-mod ewlieni tal-prevenzjoni tal-bruċellosi huwa billi tintuża iġjene stretta fil-produzzjoni tal-prodotti tal-ħalib mhux ipproċessat, jew billi jiġi pasturizzat il-ħalib kollu għall-konsum tal-bnedmin, sew fil-forma mhux mibdula tiegħu kif ukoll bħala derivat, bħall-ġobon.
 Trattament
 Antibijotiċi bħal tetracyclines, rifampicin, u l-aminoglycosides streptomycin u gentamicin huma effettivi kontra l-batterja Brucella. Madankollu, l-użu ta' aktar minn antibijotiku wieħed huwa meħtieġ għal diversi ġimgħat, minħabba li l-batterji ifaqqsu fiċ-ċelloli.
 Pronjosi
 Il-mortalità tal-marda fl-1909, kif irreġistrata fl-Armata u Navy Brittanika stazzjonati f’Malta, kienet ta’ 2%. L-aktar kawża frekwenti tal-mewt kienet endokardite. Avvanzi riċenti fl-antibijotiċi u l-kirurġija rnexxielhom jipprevjenu l-mewt minħabba endokardite. Il-prevenzjoni tal-bruċellosi umana tista' tinkiseb permezz tal-qerda tal-marda fl-annimali permezz ta' tilqim u metodi veterinarji oħra ta' kontroll bħall-ittestjar ta' merħliet/qatgħat u l-qatla ta' annimali meta tkun preżenti l-infezzjoni.
 Bħalissa, m'hemm l-ebda vaċċin effettiv disponibbli għall-bnedmin. It-tgħollija tal-ħalib qabel il-konsum, jew qabel ma tużah biex tipproduċi prodotti oħra tal-ħalib, hija protettiva kontra t-trażmissjoni permezz tal-inġestjoni. It-tibdil fid-drawwiet tal-ikel tradizzjonali li jiekol laħam nej, fwied, jew mudullun huwa meħtieġ, iżda diffiċli biex jiġi implimentat.
 Pazjenti li kellhom bruċellosi għandhom probabbilment jiġu esklużi indefinittivament milli jagħtu demm jew organi. L-espożizzjoni tal-persunal tal-laboratorju dijanjostiku għall-organiżmi ta’ Brucella tibqa’ problema kemm f’ambjenti endemiċi kif ukoll meta l-bruċellosi tiġi importata mingħajr ma jkun jaf minn pazjent. Wara valutazzjoni xierqa tar-riskju, ħaddiema b'espożizzjoni sinifikanti għandhom jiġu offruti profilassi ta' wara l-espożizzjoni u segwiti seroloġikament għal 6 xhur.
 Storja
 Il-bruċellosi ġiet għall-attenzjoni tal-uffiċjali mediċi Brittaniċi għall-ewwel darba fis-snin 50 tas-seklu 19 f'Malta matul il -Gwerra tal-Krimea, u kienet imsejħa Malta Fever. Jeffery Allen Marston (1831–1911) iddeskriva l-każ tiegħu stess tal-marda fl-1861. Ir-relazzjoni kawżali bejn l-organiżmu u l-mard ġiet stabbilita għall-ewwel darba fl-1887 minn David Bruce. Bruce iddikjara l-aġent sferiku u klassifikah bħala coccus.
 Fl-1897, il- veterinarju Daniż Bernhard Bang iżola baċillus bħala l-aġent ta' abort spontanju akbar fil-baqar, u l-isem "marda ta' Bang" ġie assenjat għal din il-kundizzjoni. Bang qies l-organiżmu f'forma ta' virga u klassifikah bħala bacillus.
 Ix-xjenzat u arkeologu Malti Themistocles Zammit identifika l- ħalib tal-mogħoż mhux pasturizzat bħala l-fattur etjoloġiku ewlieni tad-deni undulanti f’Ġunju 1905.
 Referenzi
 Mard ikkawżat minn batteri
 Żoonożi
 Pages with unreviewed translations