text:
 |
 52012PC0617
 Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo /* COM/2012/0617 final - 2012/0295 (COD) */
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS
 1.1. Skurdas ir materialinis
 nepriteklius Sąjungoje
 Strategijoje „Europa 2020“ Europos
 Sąjunga įsipareigojo iki 2020 m. žmonių, kuriems gresia
 skurdas ir socialinė atskirtis, skaičių sumažinti bent
 20 mln. Tačiau dėl ekonomikos krizės skurdas ir
 socialinė atskirtis tik dar labiau padidėjo ir kelia
 susirūpinimą dėl socialinių padarinių asmenims ir
 visai visuomenei.
 2010 m. beveik ketvirtadaliui
 europiečių (116 mln.) grėsė skurdas arba
 socialinė atskirtis. Tai beveik dviem milijonais daugiau nei ankstesniais
 metais, be to, šią tendenciją patvirtina ir pirmieji turimi
 2011 m. duomenys.
 Visuomenės užribyje atsidūrusiems
 asmenims reikia vis didesnės paramos, o valstybių narių
 galimybės remti labiausiai skurstančius mūsų
 visuomenės narius daugeliu atvejų sumažėjo. Dėl
 fiskalinių suvaržymų socialinei sanglaudai kyla itin didelė
 grėsmė. Daugelyje valstybių narių dėl tokių
 pokyčių iš dalies kaltinami Europos lygmens politikos formuotojai.
 Didėjantis skurdo lygis daro
 neigiamą poveikį Europos piliečių gyvenimo sąlygoms –
 apie 40 mln. žmonių kenčia didelį materialinį
 nepriteklių. Nors 2005–2008 m. šis rodiklis pastebimai pagerėjo,
 2009–2010 m. jis vėl ėmė blogėti ir vos per metus
 didelio materialinio nepritekliaus sąlygomis gyvenančių
 žmonių padaugėjo 342 000.
 Vienas pagrindinių materialinio
 nepritekliaus požymių – negalėjimas gauti pakankamo kiekio ir
 kokybiško maisto. 2010 m. 8,7 proc. Sąjungos gyventojų,
 t. y. daugiau nei 43 mln. žmonių, neišgalėjo kas antrą
 dieną valgyti mėsos, vištienos ar žuvies (arba vegetariškų
 pakaitalų) – šį poreikį Pasaulio sveikatos organizacija
 apibrėžia kaip vieną pagrindinių poreikių, be to, remiantis
 pirmaisiais turimais 2011 m. duomenimis, ši tendencija toliau
 blogėja.
 Dar didesnė nei maisto nepriteklius ir
 itin sunki materialinio nepritekliaus problema yra benamystė.
 Benamystės mastą sudėtinga įvertinti kiekybiškai,
 tačiau remiantis skaičiavimais, 2009–2010 m. namų Europoje
 neturėjo apie 4,1 mln. žmonių. Dėl socialinio poveikio,
 kurį sukėlė mažas ir netolygus augimas bei didėjantis
 nedarbas, benamių pastaruoju metu padaugėjo. Dar didesnį
 susirūpinimą kelia tai, kad ryškėja naujas benamio asmens
 portretas – tai šeimos su vaikais, jauni žmonės ir migrantai.
 25,4 mln. vaikų Sąjungoje gresia
 skurdas arba socialinė atskirtis. Apskritai vaikams gresia didesnis skurdo
 ar socialinės atskirties pavojus nei kitiems gyventojams (27 proc.,
 palyginti su 23 proc. kitų gyventojų). Todėl materialinis
 nepriteklius jiems kelia ne vien su (prasta) mityba susijusį pavojų.
 Pavyzdžiui, 5,7 mln. vaikų negali turėti naujų
 (nedėvėtų) drabužių, 4,7 mln. neturi dviejų
 tinkamo dydžio batų porų (įskaitant bet kokiam orui tinkamų
 batų porą). Tikėtina, kad tokį materialinį
 nepriteklių patiriantys vaikai mokysis prasčiau nei pasiturimiau
 gyvenantys jų bendraamžiai, bus prastesnės sveikatos ir užaugę
 nerealizuos visų savo galimybių.
 1.2. Sąjungos kova su skurdu
 ir materialiniu nepritekliumi
 Europos socialinis fondas (toliau – ESF) –
 pagrindinė esama ir būsima Sąjungos priemonė, kurios
 paskirtis – remti įsidarbinimo galimybes, kovoti su skurdu ir skatinti
 socialinę įtrauktį. Šia struktūrine priemone tiesiogiai
 investuojama į žmones ir jų gebėjimus ir siekiama gerinti jų
 galimybes darbo rinkoje. Vis dėlto kai kurie nuo ekstremalių skurdo
 formų kenčiantys ir labiausiai pažeidžiami gyventojai yra pernelyg
 nutolę nuo darbo rinkos, kad galėtų pasinaudoti ESF
 siūlomomis socialinės įtraukties priemonėmis.
 Pagal ES maisto skirstymo labiausiai
 nepasiturintiems Bendrijos asmenims programą (toliau – Maisto skirstymo
 programa, MSP) jau daugiau nei du dešimtmečius labiausiai skurstantiems
 žmonėms teikiama pagalba maistu. Ji įsteigta 1987 m., siekiant
 prasmingai panaudoti tuo metu turėtą žemės ūkio
 produktų perteklių, kuris kitu atveju būtų buvęs
 sunaikintas, ir skirti jį valstybėms narėms naudotis. Ilgainiui
 programa tapo svarbiu maisto produktų šaltiniu organizacijoms, kurios
 tiesiogiai padeda nepalankiausioje padėtyje atsidūrusiems visuomenės
 nariams ir teikia jiems pagalbą maistu. Kaip buvo numatyta,
 intervencinės atsargos pasibaigė, o dėl viena po kitos
 vykdytų bendrosios žemės ūkio politikos reformų tapo
 sudėtinga nuspėti jų kiekį 2011–2020 m. laikotarpiu,
 todėl MSP prarado savo pirminį pagrindą ir 2013 m. bus
 nutraukta.
 Tačiau materialinis nepriteklius kelia
 didelių problemų, todėl būtina toliau teikti ES lygmens
 pagalbą labiausiai skurstantiems visuomenės nariams. Daugiametės
 finansinės programos pasiūlyme Komisija atsižvelgė į tai ir
 numatė 2,5 mlrd. EUR biudžetą naujai kovos su ekstremaliu skurdu
 ir atskirtimi priemonei.
 Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta,
 siūlomu reglamentu 2014–2020 m. nustatoma nauja priemonė,
 papildysianti esamas sanglaudas priemones, ypač Europos socialinį
 fondą, padėsianti spręsti opiausias ir socialiniu požiūriu
 pražūtingas skurdo ir maisto nepritekliaus, taip pat vaikų
 benamystės ir materialinio nepritekliaus problemas, ir remsianti
 atitinkamas priemones, kuriomis siekiama skatinti labiausiai
 skurstančių Sąjungos žmonių reintegravimą į
 visuomenę.
 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
 ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
 2.1. Suinteresuotųjų
 šalių pozicija
 Ateičiai naudingų įžvalgų
 ir minčių suteikė diskusijos su Taryba, Europos Parlamentu,
 pilietinės visuomenės atstovais ir vietos valdžios institucijomis
 apie pagalbą labiausiai skurstantiems žmonėms, dabar teikiamą
 pagal MSP. Be to, Komisija ragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas
 ir ES lygmeniu konsultavosi su pagalbos maistu teikėjams ir galutiniams
 naudotojams atstovaujančiomis pagrindinėmis organizacijomis.
 Pilietinės visuomenės
 organizacijų, regioninių ir vietos valdžios institucijų
 atstovų reakcija į tai, kad 2012 m. gali būti iš esmės
 sumažinta parama pagal MSP, buvo neigiama – jie pabrėžė šios paramos
 svarbą, ypač tokiu sudėtingu laikotarpiu, kai paramos poreikis
 didėja, ir prašė toliau tęsti programos veiklą.
 Maisto bankams atstovaujančios
 didelės labdaros ir pilietinės visuomenės organizacijos bei su
 vaikais ir benamiais dirbančios organizacijos pakartotinai
 pabrėžė viešosios ir ypač ES lygmens paramos poreikį.
 Surengti du susitikimai su pagrindinėmis
 organizacijų, atstovaujančių ne tik paramą gaunančioms
 struktūroms, bet ir faktiniams galutiniams paramos gavėjams,
 asociacijomis. Apskritai organizacijos palankiai vertino galimybę išplėsti
 priemonės aprėptį įtraukiant ne tik pagalbą maistu,
 bet ir tai, kad įgyvendinant šią priemonę svarbiausia turi
 būti žmogus.
 Valstybių narių nuomonės apie
 šią priemonę išsiskyrė: septynios valstybės narės
 nepritarė MSP tęsimui po 2013 m., kitos tvirtai pritarė
 programos tęsimui. 2011 m. gruodžio mėn. trylika valstybių
 narių paskelbė raštą, kuriame jos prašo tęsti MSP
 veiklą po 2013 m.
 Europos Parlamentas kelis kartus tvirtai
 pritarė, kad pagalbos maistu programa būtų tęsiama siekiant
 geresnės socialinės sanglaudos Europoje.
 2011 m. gruodžio mėn. vienuolika
 pagrindinių organizacijų parašė Komisijos nariui L. Andorui
 ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD generaliniam
 direktoriui, prašydamos imtis aktyvių veiksmų dėl ES
 benamystės strategijos. Be to, Europos Parlamentas 2010 m.
 rašytiniame pareiškime, o vėliau ir 2011 m. rezoliucijoje ragino
 priimti tokią strategiją.
 2012 m. birželio 29 d. priimtame
 Susitarime dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo Europos
 Vadovų Taryba pažymi, kad „įgyvendindamos konkrečioms šalims
 skirtas rekomendacijas, valstybės narės ypač daug dėmesio
 skirs kovai su nedarbu ir veiksmingam krizės sukeltų socialinių
 pasekmių šalinimui <... ir> veiksmingos kovos su skurdu bei
 pažeidžiamų grupių rėmimo politikos parengimui ir
 įgyvendinimui.“
 2.2. Poveikio vertinimas
 Atliekant poveikio vertinimą pagrindinis
 nagrinėtas klausimas buvo susijęs su naująja priemone.
 Nagrinėti šie variantai: 0) finansavimo nutraukimas, 1) esamos MSP, kuri
 apsiriboja tik pagalba maistu, pakeitimas nauja priemone, 2) priemonė,
 kuri papildys pagalbos maistu teikimą kartu taikant papildomas priemones,
 skirtas socialinei maisto pagalbos gavėjų įtraukčiai
 skatinti, 3) išsami priemonė, pagal kurią bus teikiama materialinė
 pagalba maistu, prekėmis benamiams ir materialinį nepriteklių
 kenčiantiems vaikams, drauge taikant papildomas priemones, skirtas
 labiausiai skurstantiems žmonėms vėl integruoti į
 visuomenę.
 Nulinio varianto grynasis poveikis priklauso
 nuo to, kaip bus perskirstytos turimos lėšos. Tačiau tai
 greičiausiai paskatintų požiūrį, kad didėjant skurdo
 grėsmei Europos solidarumas silpnėja. Palyginus su pirmu variantu,
 antras ir tuo labiau trečias variantas reikštų, kad MSP
 būtų skiriama mažiau išteklių, nes jie būtų
 perskirstyti kitiems veiksmams. Tačiau papildomomis priemonėmis taip
 pat būtų užtikrintas didesnis rezultatų tvarumas. Pirmenybė
 teikiama trečiam variantui, nes jį pasirinkus intervencines priemones
 būtų galima tinkamiau pritaikyti prie vietos poreikių.
 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
 ES veiksmai grindžiami SESV 174 straipsniu,
 pagal kurį Sąjungą turi „skatinti visokeriopą darnią
 plėtrą“ ir „plėtoti ir vykdyti veiklą, padedančią
 stiprinti jos ekonominę, socialinę ir teritorinę
 sanglaudą“, ir SESV 175 straipsniu, kuriame apibrėžtas ES struktūrinių
 fondų vaidmuo siekiant šio tikslo ir numatytos nuostatos dėl
 konkrečių su struktūriniais fondais nesusijusių
 veiksmų.
 Atsižvelgiant į skurdo ir socialinės
 atskirties lygį Sąjungoje ir nepriimtinus padėties skirtumus
 atskirose valstybėse narėse, dar labiau išryškintus ekonomikos ir
 fiskalinės krizės, dėl kurios susilpnėjo socialinė
 sanglauda ir sumažėjo galimybių pasiekti strategijos „Europa 2020“
 tikslą kovos su skurdu ir socialine atskirtimi srityje, būtina imtis
 ES lygmens veiksmų.
 Europos finansinė pagalba padeda
 stiprinti nacionalinio lygmens veiksmus, derinti pastangas ir rengti bei
 taikyti socialinę įtrauktį skatinančias priemones. Teikdama
 pagalbą Sąjunga rodo sektiną pavyzdį.
 4. POVEIKIS BIUDŽETUI
 Pagal Komisijos pasiūlymą dėl
 daugiametės finansinės programos 2014–2020 m. sanglaudos
 politikai numatyta skirti 2,5 mlrd. EUR.
 Pagal Reglamento (ES) Nr. ... (BNS) 84
 straipsnio 3 dalį iš Fondo teikiama parama valstybei narei laikoma
 struktūrinių fondų Europos socialiniam fondui skirtų
 lėšų dalimi.
 Siūlomas 2014–2020 m. biudžetas || mlrd. EUR
 Sanglaudos politika (struktūriniai fondai) iš kurių Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondui || 339 2,5
 *Visi skaičiai pateikti
 palyginamosiomis 2011 m. kainomis.
 5. Reglamento turinys
 5.1. Tikslai ir aprėptis
 Bendrasis Europos pagalbos labiausiai
 skurstantiems asmenims fondo (toliau – Fondas) uždavinys – skatinti
 socialinę sanglaudą Sąjungoje, padedant siekti strategijos
 „Europa 2020“ tikslo sumažinti žmonių, kuriems gresia skurdas ir socialinė
 atskirtis, skaičių bent 20 mln.
 Atsižvelgiant į tai, siekiama konkretaus
 tikslo – remti nacionalines sistemas, pagal kurias pasitelkus partnerių
 organizacijas teikiama nefinansinė pagalba labiausiai skurstantiems
 asmenims.
 Kalbant apie aprėptį, Fondas spręs
 maisto nepritekliaus, benamystės ir vaikų materialinio nepritekliaus
 problemas. Kiekviena valstybė narė galės pasirinkti, kokias su
 nepritekliumi susijusias problemas ji spręs pirmiausia. Iš Fondo taip pat
 gali būti skiriamos lėšos materialinę paramą papildysiančioms
 priemonėms, kuriomis siekiama padėti labiausiai skurstantiems
 asmenims vėl integruotis į visuomenę.
 5.2. Reikalavimus atitinkantys
 gyventojai ir tikslinė grupė
 Reikalavimus materialinei paramai gauti
 atitinkantys gyventojai – Sąjungos labiausiai skurstantys asmenys.
 Kriterijus, pagal kuriuos nustatomi labiausiai skurstantys remtini asmenys,
 turės apibrėžti valstybės narės arba partnerių
 organizacijos, nes atsižvelgdamos į vietos poreikius jos gali geriausiai
 nuspręsti, kuriai tikslinei grupei reikalinga pagalba.
 Be to, Reglamente apibrėžiant
 skiriamų prekių rūšis, t. y. benamiams arba vaikams
 skirtą maistą arba pagrindines asmeninio vartojimo prekes, nustatytas
 netiesioginis tikslinių grupių nustatymo mechanizmas.
 5.3. Organizacijos partnerės
 Organizacijos partnerės – tai
 organizacijos, kurios tiesiogiai arba netiesiogiai tiekia maistą arba
 prekes labiausiai skurstantiems asmenims. Siekiant užtikrinti, kad Fondas
 padėtų tvariai mažinti skurdą ir stiprinti socialinę
 sanglaudą, tiesiogiai maistą ar prekes tiekiančios organizacijos
 partnerės turės pačios įsipareigoti imtis veiklos, kuri
 papildytų materialinės pagalbos teikimą ir padėtų
 į visuomenę vėl integruoti labiausiai skurstančius asmenis.
 Šioms papildomoms priemonėms gali būti skiriama Fondo parama.
 Nacionalinės valdžios institucijos gali
 pačios įsigyti maisto ar prekių arba juos tiekti organizacijoms
 partnerėms arba skirti pastarosioms finansavimą maistui ar
 prekėms įsigyti. Jei organizacija partnerė pati perka
 maistą ar prekes, ji gali šias prekes paskirstyti pati arba
 paskirstymą patikėti kitoms organizacijoms partnerėms.
 5.4. Įgyvendinimo nuostatos
 Fondo veikla bus įgyvendinama pagal
 sanglaudos modelį, t. y. taikant pasidalijamąjį
 valdymą, pagrįstą kiekvienos valstybės narės
 septynerių metų (2014–2020 m.) trukmės veiksmų
 programa.
 Reglamento įgyvendinimo nuostatos
 pagrįstos požiūriu, kurio laikomasi įgyvendinant
 struktūrinius fondus, kad valstybės narės, jei to pageidauja,
 gali naudotis Europos socialinio fondo struktūra, paskirtosiomis
 institucijomis ir procedūromis, taip siekiant sumažinti
 administracinę naštą, susijusią su perėjimu nuo
 dabartinės maisto skirstymo labiausiai skurstantiems asmenims sistemos
 prie naujojo Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo.
 Tačiau programavimo, stebėsenos, vertinimo ir informavimo bei
 komunikacijos nuostatos yra racionalizuotos ir supaprastintos, kad
 atitiktų Fondo tikslų ir tikslinių grupių specifiką.
 Tinkamumo finansuoti taisyklės taip pat
 parengtos atsižvelgiant į Fondo pobūdį ir įvairius jį
 įgyvendinant dalyvausiančius veikėjus. Visų pirma,
 Reglamente daugumai išlaidų kategorijų nustatyti supaprastinti
 sąnaudų metodai, tokios galimybės numatytos ir kitoms
 kategorijoms.
 Finansų valdymo ir kontrolės sistema
 taip pat grindžiama struktūrinių fondų loginiu pagrindu. Be to,
 kai kurios nuostatos buvo pakoreguotos ir supaprastintos, kad visiškai
 atitiktų veiksmų, kurie bus remiami iš Fondo lėšų,
 rūšis, visų pirma, nuostatos dėl išankstinio finansavimo,
 Komisijai teikiamų mokėjimo paraiškų turinio ir proporcingos
 kontrolės.
 Organizacijų partnerių
 galimybės iš anksto skirti reikiamas lėšas yra ribotos.
 Valstybėms narėms taip pat gali būti sudėtinga sutelkti
 reikiamų išteklių veiksmams iš anksto finansuoti. Be to, greičiausiai
 didžiausių fiskalinių apribojimų patirs tos valstybės
 narės, kuriose daugiausia labiausiai skurstančių žmonių.
 Siekiant ištaisyti padėtį, dėl kurios kyla pavojus, kad Fondo
 tikslai nebus pasiekti, nustatyta, kad išankstinis finansavimas turi sudaryti
 11 proc. visų valstybei narei skiriamų lėšų. Tai
 padės kompensuoti iki 90 proc. išlaidų pirmaisiais pagalbos
 teikimo metais, neskaičiuojant techninės pagalbos, transporto,
 administracinių išlaidų ir papildomų priemonių.
 2012/0295 (COD)
 Pasiūlymas
 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
 dėl Europos pagalbos labiausiai
 skurstantiems asmenims fondo
 EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
 SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdami į Sutartį dėl
 Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 175 straipsnio 3 dalį,
 atsižvelgdami į Europos Komisijos
 pasiūlymą,
 perdavus teisėkūros procedūra
 priimamo akto projektą nacionaliniams parlamentams,
 atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
 socialinių reikalų komiteto nuomonę[1],
 atsižvelgdami į Regionų komiteto
 nuomonę[2],
 laikydamiesi įprastos
 teisėkūros procedūros,
 kadangi:
 (1) vadovaudamosi 2010 m.
 birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos, priėmusios Sąjungos
 pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją, išvadomis,
 Sąjunga ir valstybės narės įsipareigojo iki 2020 m. žmonių,
 kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, skaičių sumažinti
 bent 20 mln.;
 (2) materialinį ar itin
 didžiulį materialinį nepriteklių kenčiančių
 asmenų skaičius Sąjungoje didėja, ir tie asmenys dažnai
 negali pasinaudoti Reglamente (ES) Nr. [...BNR], ir visų pirma Reglamente
 (ES) Nr. [...ESF] nustatytomis aktyvumo skatinimo priemonėmis;
 (3) kadangi Sutarties
 174 straipsnyje nurodyta, kad siekdama skatinti visokeriopą
 darnią plėtrą, Sąjunga plėtoja ir vykdo savo
 veiklą, padedančią stiprinti jos ekonominę, socialinę
 ir teritorinę sanglaudą;
 (4) Europos pagalbos labiausiai
 skurstantiems asmenims fondas (toliau – Fondas) turėtų stiprinti
 socialinę sanglaudą ir drauge mažinti skurdą Sąjungoje,
 remiant nacionalines nefinansinės pagalbos labiausiai skurstantiems
 asmenims sistemas, taip siekiant padėti spręsti maisto nepritekliaus,
 benamystės ir vaikų materialinio nepritekliaus problemas;
 (5) pagal Sutarties 317
 straipsnį, taip pat atsižvelgiant į pasidalijamojo valdymo
 principą turėtų būti nustatytos sąlygos, kuriomis
 Komisija galėtų vykdyti savo įsipareigojimus, susijusius su
 Europos Sąjungos bendrojo biudžeto vykdymu, ir turėtų būti
 patikslinti valstybių narių bendradarbiavimo įsipareigojimai.
 Šios sąlygos turėtų būti tokios, kad Komisija turėtų
 galimybę įsitikinti, ar valstybės narės naudojasi Fondu
 teisėtai, tvarkingai ir laikydamosi patikimo finansų valdymo
 principo, nustatyto Tarybos reglamente Nr. [...] dėl bendrajam
 Europos Bendrijų biudžetui taikomo finansinio reglamento (toliau –
 Finansinis reglamentas)[3];
 (6) šiomis nuostatomis taip pat
 užtikrinama, kad remiami veiksmai atitiktų taikytinus Sąjungos ir
 nacionalinius teisės aktus, visų pirma susijusius su labiausiai
 skurstantiems asmenims teikiamų prekių sauga;
 (7) norėdama nustatyti
 tinkamą finansinę programą, Komisija įgyvendinimo aktais
 turėtų objektyviai ir skaidriai kiekvienai valstybei narei kasmet
 paskirstyti visus išteklius, atsižvelgdama į skurdo ir materialinio
 nepritekliaus lygio skirtumus;
 (8) kiekviena valstybė
 narė savo veiksmų programoje turėtų nurodyti ir
 pagrįsti materialinio nepritekliaus problemos, kurią ji sieks
 spręsti, pobūdį ir aprašyti pagalbos labiausiai skurstantiems
 asmenims, kuri bus teikiama remiant esamas nacionalines sistemas, tikslus ir
 ypatumus. Taip pat reikėtų nurodyti elementus, būtinus
 efektyviam ir veiksmingam veiksmų programos įgyvendinimui užtikrinti;
 (9) siekiant kuo didesnio Fondo
 veiksmingumo, visų pirma atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes,
 tikslinga nustatyti galimo veiksmų programos koregavimo tvarką;
 (10) patirties bei gerosios
 praktikos mainai teikia didelės papildomos naudos, todėl Komisija
 turėtų sudaryti palankesnes jų sklaidos galimybes;
 (11) kad būtų galima
 vykdyti veiksmų programų įgyvendinimo stebėseną,
 valstybės narės turėtų parengti ir Komisijai pateikti
 metines ir galutines įgyvendinimo ataskaitas, taip užtikrinant
 galimybę susipažinti su svarbia ir aktualia informacija. Tuo pačiu
 tikslu Komisija ir kiekviena valstybė narė turėtų kasmet
 surengti dvišalei peržiūrai skirtą susitikimą, nebent jos susitaria
 kitaip;
 (12) kad būtų galima
 gerinti kiekvienos veiksmų programos kokybę ir struktūrą ir
 įvertinti Fondo efektyvumą ir veiksmingumą, turėtų
 būti atliekami ex ante ir ex post vertinimai. Šiuos
 vertinimus turėtų papildyti paramą pagal veiksmų programas
 gavusių labiausiai skurstančių asmenų tyrimai ir,
 prireikus, vertinimas programavimo laikotarpiu. Turėtų būti
 nustatyti valstybių narių ir Komisijos šios srities
 įsipareigojimai;
 (13) piliečiai turi teisę
 žinoti, kaip ir kokiu tikslu investuojami Sąjungos finansiniai ištekliai.
 Siekiant užtikrinti plačią informacijos apie Fondo paramos pasiekimus
 sklaidą bei užtikrinti galimybes susipažinti su skaidria informacija apie
 finansavimo galimybes, reikėtų nustatyti išsamias informavimo ir
 viešinimo taisykles, visų pirma dėl valstybių narių ir
 paramos gavėjų įsipareigojimų;
 (14) turėtų būti
 taikomi Sąjungos teisės aktai dėl asmenų apsaugos tvarkant
 asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo,
 visų pirma 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos
 direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir
 dėl laisvo tokių duomenų judėjimo[4];
 (15) būtina nustatyti
 didžiausias veiksmų programų bendro finansavimo iš Fondo normas,
 siekiant Sąjungos lėšų dauginamojo poveikio, drauge
 reikėtų spręsti valstybių narių, patiriančių
 laikinus biudžeto suvaržymus, problemas;
 (16) Fondo tinkamumo finansuoti
 laikotarpiui, veiksmams ir išlaidoms visoje Sąjungoje turėtų
 būti taikomos vienodos ir objektyvios taisyklės. Nustatant tinkamumo
 finansuoti sąlygas reikėtų atsižvelgti į Fondo tikslų
 ir tikslinių grupių ypatumus, visų pirma nustatyti geras
 veiksmų tinkamumo finansuoti taisykles, paramos formas ir kompensavimo
 sąlygas;
 (17) Europos Parlamento ir Tarybos
 reglamento, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio rinkų
 organizavimas, [pasiūlyme] (Bendras bendro žemės ūkio
 rinkų organizavimo reglamentas)[5]
 nustatyta, kad taikant intervencines priemones perkami produktai gali būti
 perduodami maisto skirstymo labiausiai skurstantiems Sąjungos gyventojams
 programai, jei toje programoje numatyta tokia galimybė. Atsižvelgiant
 į tai, kad tam tikromis aplinkybėmis ekonomiškai palankiausia
 būtų gauti maistą naudojant, perdirbant ar parduodant tokias
 atsargas, tokia galimybė turėtų būti numatyta šiame
 reglamente. Lėšos, gautos iš su tokiomis atsargomis susijusių
 sandorių, turėtų būti naudojamos labiausiai
 skurstančių asmenų reikmėms, tačiau dėl to
 neturėtų sumažėti valstybių narių įsipareigojimas
 bendrai finansuoti programą. Siekdama užtikrinti efektyviausią
 intervencinių atsargų ir su jomis susijusių įplaukų
 panaudojimą Komisija turėtų pagal Reglamento (ES) Nr. [CMO]
 19 straipsnio e dalį priimti įgyvendinamuosius aktus, kuriais
 nustatoma intervencinių atsargų produktų naudojimo, perdirbimo
 ar pardavimo labiausiai skurstantiems asmenims skirtos programos tikslais
 tvarka;
 (18) būtina nustatyti,
 kokių rūšių veiksmų, laikomų Fondo remiama technine
 pagalba, galima imtis Komisijos ir valstybių narių iniciatyva;
 (19) pagal pasidalijamojo valdymo
 principą už veiksmų programos įgyvendinimą ir kontrolę
 pirmiausia turėtų būti atsakingos valstybės narės,
 naudodamosi savo valdymo ir kontrolės sistemomis;
 (20) valstybės narės, kad
 galėtų tinkamai patikinti dėl Fondo lėšų teisėto
 ir tinkamo naudojimo, turėtų imtis atitinkamų priemonių ir
 užtikrinti tinkamą savo valdymo ir kontrolės sistemų struktūrą
 ir veikimą. Todėl reikėtų nustatyti valstybių
 narių įsipareigojimus dėl veiksmų programų valdymo ir
 kontrolės sistemų ir dėl Sąjungos teisės ir kitų
 pažeidimų prevencijos, nustatymo ir šalinimo;
 (21) valstybės narės
 turėtų paskirti kiekvienos veiksmų programos
 vadovaujančiąją instituciją, tvirtinančiąją
 instituciją ir funkciškai nepriklausomą audito instituciją. Tam,
 kad valstybės narės galėtų lanksčiai nustatyti
 kontrolės sistemas, reikėtų nustatyti, kad tvirtinančiosios
 institucijos funkcijas gali atlikti vadovaujančioji institucija.
 Valstybėms narėms taip pat turėtų būti leidžiama
 paskirti tarpines įstaigas, kurios vykdytų tam tikras
 vadovaujančiosios arba tvirtinančiosios institucijos funkcijas. Tokiu
 atveju valstybės narės turėtų aiškiai nustatyti tas
 pareigas ir funkcijas;
 (22) vadovaujančiajai
 institucijai tenka pagrindinė atsakomybė už efektyvų ir
 veiksmingą Fondo paramos įgyvendinimą, todėl ji atlieka
 daug funkcijų, susijusių su veiksmų programų valdymu ir
 stebėsena, finansų valdymu ir kontrole bei projektų atranka. Jos
 pareigas ir funkcijas reikėtų nustatyti;
 (23) tvirtinančioji
 institucija turėtų rengti ir teikti Komisijai mokėjimo
 paraiškas. Ji taip pat turėtų rengti metines sąskaitas,
 tvirtinti metinių sąskaitų išsamumą, tikslumą ir
 teisingumą, bei tvirtinti, kad į sąskaitas įtrauktos
 išlaidos atitinka taikomas Sąjungos ir nacionalines taisykles. Jos
 pareigas ir funkcijas reikėtų nustatyti;
 (24) audito institucija
 turėtų užtikrinti, kad būtų atliekamas valdymo ir
 kontrolės sistemų, tinkamos veiksmų imties ir metinių
 sąskaitų auditas. Jos pareigas ir funkcijas reikėtų
 nustatyti;
 (25) nepažeidžiant finansų
 kontrolės srities Komisijos įgaliojimų, turėtų
 būti užtikrintas valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimas
 pagal šį reglamentą, taip pat reikėtų nustatyti kriterijus,
 pagal kuriuos Komisija, atsižvelgdama į savo nacionalinių
 sistemų kontrolės strategiją, galėtų nustatyti,
 kokį patikinimą ji turėtų gauti iš nacionalinių audito
 įstaigų;
 (26) reikėtų nustatyti
 Komisijos įgaliojimus ir pareigas tikrinti veiksmingą valdymo ir
 kontrolės sistemų veikimą bei reikalauti, kad valstybė
 narė imtųsi veiksmų. Be to, Komisijai turėtų būti
 suteikti įgaliojimai atlikti su patikimu finansų valdymu
 susijusių sričių auditą, kad ji galėtų padaryti
 išvadas dėl Fondo veiklos rezultatų;
 (27) Sąjungos biudžeto
 įsipareigojimai turėtų būti vykdomi kiekvienais metais.
 Siekiant užtikrinti veiksmingą programų valdymą, būtina
 nustatyti bendras tarpinio mokėjimo paraiškų, metinio likučio ir
 galutinio likučio mokėjimo taisykles;
 (28) siekiant užtikrinti, kad
 Komisija gautų tinkamą patikinimą, pagal tarpinio mokėjimo
 paraišką turėtų būti apmokama 90 proc. tinkamų
 finansuoti išlaidų, įtrauktų į mokėjimo paraišką;
 (29) veiksmų programos
 pradžioje išankstiniu finansavimu turėtų būti užtikrinama, kad
 valstybės narės nuo pat veiksmų programos patvirtinimo
 turėtų išteklių teikti paramą paramos gavėjams
 veiksmų programai įgyvendinti. Šis išankstinis finansavimas
 turėtų būti naudojamas tik šiuo tikslu ir paramos gavėjai
 turėtų gauti pakankamų išteklių, kad galėtų
 pradėti įgyvendinti veiksmą iškart, kai tik jis atrenkamas;
 (30) siekiant apsaugoti
 Sąjungos finansinius interesus, tam tikrą laikotarpį
 turėtų būti taikomos priemonės, kurios leistų
 įgaliotajam leidimus suteikiančiam pareigūnui stabdyti
 mokėjimus, kai turima įrodymų, kad esama didelių valdymo ir
 kontrolės sistemos veikimo trūkumų, su mokėjimo paraiška
 susijusių pažeidimų įrodymų arba įrodymų, kad
 nebuvo pateikti sąskaitoms patikrinti ir patvirtinti būtini
 dokumentai;
 (31) siekiant apsaugoti
 Sąjungos finansinius interesus ir nustatyti veiksmingo programų
 įgyvendinimo užtikrinimo priemones, turėtų būti numatytos
 priemonės, kuriomis Komisija galėtų stabdyti mokėjimus;
 (32) siekiant užtikrinti, kad iš
 Sąjungos biudžeto finansuojamos išlaidos kiekvienais finansiniais metais
 būtų naudojamos laikantis taikomų taisyklių,
 reikėtų nustatyti atitinkamą metinio sąskaitų
 nagrinėjimo ir tvirtinimo tvarką. Pagal šią tvarką paskirtosios
 institucijos dėl kiekvienos veiksmų programos Komisijai turėtų
 pateikti valdymo deklaraciją, patvirtintas metines sąskaitas,
 galutinių audito ataskaitų ir atliktų patikrinimų
 metinę suvestinę ir nepriklausomo audito nuomonę bei
 kontrolės ataskaitą;
 (33) būtina nustatyti
 išsamią Fondui taikomą metinio sąskaitų tikrinimo ir
 tvirtinimo procedūrą, kad ši tvarka būtų taikoma aiškiai ir
 užtikrinant teisinį tikrumą. Svarbu numatyti ribotą
 galimybę, kad valstybė narė savo metinėse sąskaitose
 galėtų atidėti sumą, kuriai tuo metu taikoma audito
 institucijos procedūra;
 (34) siekiant apsaugoti
 Sąjungos biudžetą ir valstybėms narėms užtikrinti
 teisinį tikrumą, reikėtų nustatyti konkrečią
 tvarką ir procedūras, kurių laikydamosi valstybės
 narės ir Komisija galėtų atlikti finansines pataisas, ir
 visų pirma reikia nustatyti aplinkybes, kuriomis, pažeidus taikomas
 Sąjungos arba nacionalines teisės normas, Komisija gali taikyti
 finansines pataisas;
 (35) veiksmų audito dažnis
 turėtų būti proporcingas Sąjungos paramos iš Fondo mastui.
 Visų pirma reikėtų sumažinti atliekamų auditų
 skaičių tais atvejais, kai visos tinkamos finansuoti veiksmo išlaidos
 neviršija 100 000 EUR. Vis dėlto auditą turėtų
 būti galima atlikti bet kuriuo metu, kai turima duomenų apie
 pažeidimą ar sukčiavimą, arba kai atliekamas audito imties
 auditas. Tam, kad Komisijos audito lygis atitiktų riziką, Komisijai
 turėtų būti suteikta galimybė mažiau audituoti veiksmų
 programas, kurias įgyvendinant nenustatyta didelių trūkumų
 arba kurių audito institucija yra patikima. Be to, nustatant audito
 aprėptį reikėtų visapusiškai atsižvelgti į Fondo
 tikslinių grupių tikslus ir ypatumus;
 (36) siekiant užtikrinti
 finansinę drausmę, tikslinga nustatyti bet kokios biudžetinio
 įsipareigojimo pagal veiksmų programą dalies panaikinimo
 tvarką, visų pirma, jei tam tikrai sumai panaikinimas gali būti
 netaikomas, ypač kai įgyvendinimas vėluoja dėl
 aplinkybių, kurios nuo atitinkamos šalies nepriklauso, yra neįprastos
 arba jų neįmanoma numatyti, o jų pasekmių neįmanoma
 išvengti, nepaisant įdėtų pastangų;
 (37) šio reglamento neesminėms
 nuostatoms papildyti ir iš dalies keisti, Komisijai turėtų būti
 suteikti įgaliojimai pagal Sutarties 290 straipsnį priimti
 teisės aktus dėl valstybių narių atsakomybės už
 pranešimą apie pažeidimus ir neteisėtai išmokėtų sumų
 susigrąžinimą, keitimosi informacija apie veiksmus sąlygų,
 tinkamos audito sekos tvarkos, nacionalinio audito sąlygų,
 vadovaujančiųjų ir tvirtinančiųjų
 institucijų paskyrimo kriterijų, bendrai priimtinos duomenų
 laikmenos ir taikytinos finansinės pataisos dydžio nustatymo
 kriterijų. Labai svarbu, kad parengiamųjų darbų metu
 Komisija rengtų tinkamas konsultacijas, taip pat su ekspertais;
 (38) ruošdama ir rengdama
 deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami
 dokumentai Europos Parlamentui ir Tarybai būtų perduodami tinkamai,
 laiku ir tuo pačiu metu;
 (39) Komisijai turėtų
 būti suteikti įgaliojimai įgyvendinimo aktais priimti
 sprendimus, kuriais kasmet pagal valstybes nares paskirstomi visi ištekliai,
 sprendimus, kuriais kiekvienai valstybei narei paskirstomi finansiniai
 asignavimai, sprendimus, kuriais patvirtinamos veiksmų programos,
 sprendimus, kuriais sustabdomi mokėjimai, sprendimus, kuriais atliekamos
 finansinės pataisos, ir įsipareigojimų panaikinimo atveju –
 sprendimus iš dalies keisti sprendimus, kuriais patvirtinamos programos;
 (40) siekiant
 užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas,
 įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su metinių ir
 galutinių įgyvendinimo ataskaitų pavyzdžiu ir bendrų
 rodiklių sąrašu, struktūrinio galutinių gavėjų
 tyrimo pavyzdžiu, valstybės narės ir Komisijos elektroninio keitimosi
 duomenimis sistema, valdymo deklaracijos pavyzdžiu, audito strategijos
 pavyzdžiais, nuomonės ir metinės kontrolės pavyzdžiais ir
 atrankos metodika, per auditus gautų duomenų naudojimu ir mokėjimo
 paraiškų pavyzdžiu, turėtų būti naudojami remiantis
 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES)
 Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos
 Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų
 taisyklės ir bendrieji principai[6];
 (41) šiame reglamente laikomasi
 pagrindinių teisių ir principų, pripažintų, visų
 pirma, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje,
 įskaitant pagarbą žmogaus orumui ir teisę į privatų ir
 šeimos gyvenimą, teisę į asmens duomenų apsaugą, vaiko
 teises, pagyvenusių asmenų teises, moterų ir vyrų
 lygybę ir diskriminacijos draudimą. Šis
 reglamentas turi būti taikomas atsižvelgiant į šias teises ir
 principus;
 (42) kadangi šio reglamento tikslo,
 būtent – gerinti socialinę sanglaudą Sąjungoje ir
 prisidėti kovojant su skurdu ir socialine atskirtimi, valstybės
 narės pakankamai gerai pasiekti negali, šio tikslo geriau siekti
 Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali pagal Europos Sąjungos sutarties
 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą patvirtinti priemones.
 Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo
 reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti,
 PRIĖMĖ ŠĮ
 REGLAMENTĄ:
 I ANTRAŠTINĖ DALIS. BENDROSIOS NUOSTATOS
 1 straipsnis
 Dalykas
 1. Šiuo reglamentu 2014 m.
 sausio 1 d.–2020 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui įsteigiamas
 Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas (toliau – Fondas) ir
 nustatomi Fondo tikslai, jo paramos aprėptis, turimi finansiniai ištekliai
 ir jų skyrimo kriterijai bei Fondo veiksmingumui užtikrinti būtinos
 taisyklės.
 2 straipsnis
 Apibrėžtys
 Taikomos šios apibrėžtys:
 (1)
 „labiausiai skurstantys asmenys“ – tai fiziniai
 asmenys, atskiri asmenys, šeimos, namų ūkiai ar tokių
 asmenų grupės, kurie pagal nacionalinių kompetentingų
 institucijų patvirtintus arba organizacijų partnerių
 apibrėžtus ir minėtų kompetentingų institucijų
 patvirtintus kriterijus įvardijami ar pripažįstami remtinais;
 (2)
 „organizacijos partnerės“ – tai viešojo
 sektoriaus institucijos arba ne pelno organizacijos, kurios tiesiogiai arba per
 kitas organizacijas partneres tiekia maistą arba prekes labiausiai
 skurstantiems asmenims ir kurių veiksmus pagal 29 straipsnio 3 dalies b
 punktą atrinko vadovaujančioji institucija;
 (3)
 „nacionalinės sistemos“ – tai bet kuri
 sistema, kurios tikslai bent iš dalies atitinka Fondo tikslus ir kurią
 nacionaliniu, regioniniu ar vietos lygmeniu įgyvendina viešojo sektoriaus
 institucijos arba ne pelno organizacijos;
 (4)
 „veiksmas“ – tai projektas, sutartis arba veiksmas,
 kuriuos atrenka atitinkamos veiksmų programos vadovaujančioji institucija
 arba kurie atrenkami jos atsakomybe ir kuriais siekiama veiksmų programos,
 su kuria jis susijęs, tikslų;
 (5)
 „užbaigtas veiksmas“ – tai fiziškai užbaigtas arba
 visiškai įgyvendintas veiksmas, dėl kurio paramos gavėjai yra
 atlikę visus susijusius mokėjimus ir gavę atitinkamą
 veiksmų programos įnašo dalį;
 (6)
 „paramos gavėjas“ – tai viešasis arba privatus
 subjektas, atsakingas už veiksmų inicijavimą arba inicijavimą ir
 įgyvendinimą;
 (7)
 „galutinis gavėjas“ – tai labiausiai
 skurstantys asmenys, gaunantys maistą arba prekes ir (arba)
 besinaudojantys papildomomis priemonėmis;
 (8)
 „viešoji parama“ – tai bet kokia veiksmui skirta
 finansinė parama iš nacionalinių, regioninių ar vietos valdžios
 institucijų biudžeto, Fondui skirto Sąjungos biudžeto, viešosios
 teisės reglamentuojamos įstaigos biudžeto arba valdžios
 institucijų ar kitų viešosios teisės reglamentuojamų
 įstaigų asociacijų biudžeto, kaip nurodyta Europos Parlamento ir
 Tarybos direktyvos 2004/18/EB 1 straipsnio 9 dalyje;
 (9)
 „tarpinė įstaiga“ – viešoji ar
 privačioji įstaiga, kuri yra pavaldi vadovaujančiajai arba
 tvirtinančiajai institucijai arba kuri tokios institucijos vardu atlieka
 su veiksmus įgyvendinančiais paramos gavėjais susijusias
 pareigas;
 (10)
 „ataskaitiniai metai“ – laikotarpis nuo liepos
 1 d. iki birželio 30d., išskyrus pirmuosius ataskaitinius metus – šiuo
 atveju ataskaitiniai metai yra laikotarpis nuo išlaidų tinkamumo
 finansuoti pradžios iki 2015 m. birželio 30 d. Paskutiniai
 ataskaitiniai metai – 2022 m. liepos 1 d. – 2023 m. birželio
 1 d.;
 (11)
 „finansiniai metai“ – tai laikotarpis nuo sausio
 1 d. iki gruodžio 31 d.
 3 straipsnis
 Tikslai
 Fondas skatina socialinę sanglaudą
 Sąjungoje, padėdamas siekti strategijos „Europa 2020“ skurdo mažinimo
 tikslo – žmonių, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis,
 skaičių sumažinti bent 20 mln. Fondas, teikdamas
 nefinansinę pagalbą labiausiai skurstantiems žmonėms, padeda
 siekiant konkretaus tikslo – Sąjungoje sumažinti itin didelį
 skurdą patiriančių žmonių skaičių. Pažanga,
 padaryta siekiant šio tikslo, bus vertinama pagal Fondo pagalbą
 gaunančių asmenų skaičių.
 4 straipsnis
 Paramos
 aprėptis
 2. Fondo lėšomis remiamos
 nacionalinės sistemos, per kurias, pasitelkus valstybių narių
 atrinktas organizacijas partneres, labiausiai skurstantiems asmenims tiekiami
 maisto produktai ir pagrindinės vartojimo prekės, skirtos asmeniniam
 benamių asmenų arba vaikų vartojimui.
 3. Fondo lėšomis gali
 būti remiamos papildomos priemonės, kuriomis papildomas maisto ir
 prekių tiekimas ir skatinama socialinė labiausiai
 skurstančių asmenų įtrauktis.
 4. Fondo lėšomis skatinamas
 tarpusavio mokymasis, tinklų kūrimas ir gerosios praktikos sklaida
 nefinansinės pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims srityje.
 5 straipsnis
 Principai
 (12)
 Fondui skirta Sąjungos biudžeto dalis
 įgyvendinama vadovaujantis valstybių narių ir Komisijos
 pasidalijamojo valdymo principu pagal Finansinio reglamento 55 straipsnio 1
 dalie b punktą, išskyrus Komisijos iniciatyva teikiamą techninę
 pagalbą, kuri bus įgyvendinama pagal tiesioginio valdymo principą,
 kaip nustatyta Finansinio reglamento 55 straipsnio 1 dalies a punkte.
 (13)
 Komisija ir valstybės narės užtikrina,
 kad Fondo parama derėtų su Sąjungos politika ir prioritetais ir
 papildytų kitas Sąjungos priemones.
 (14)
 Fondo parama įgyvendinama Komisijai ir
 valstybėms narėms glaudžiai bendradarbiaujant.
 (15)
 Valstybės narės ir jų tam tikslui
 paskirtos institucijos atsako už veiksmų programų
 įgyvendinimą ir vykdo savo užduotis pagal šį reglamentą,
 paisydamos valstybės narės institucinės, teisinės ir
 finansinės sistemos ir laikydamosi šio reglamento nuostatų.
 (16)
 Fondo parama, turi būti įgyvendinama ir
 naudojama taikant proporcingumo principą, t. y. turi būti
 atsižvelgiama į skiriamos paramos lygį, ir tai ypač taikytina
 finansiniams ir administraciniams ištekliams, reikalingiems atskaitomybės,
 vertinimo, valdymo ir kontrolės srityje.
 (17)
 Pagal atitinkamos atsakomybės sritis Komisija
 ir valstybės narės užtikrina derinimą su Europos socialiniu
 fondu ir kitomis Sąjungos politikos sritimis bei priemonėmis.
 (18)
 Komisija ir valstybės narės bei paramos
 gavėjai pagal Finansinio reglamento 26 straipsnį taiko patikimo
 finansų valdymo principą.
 (19)
 Komisija ir valstybės narės užtikrina
 Fondo veiksmingumą, visų pirma vykdydamos stebėseną,
 taikydamos ataskaitų teikimo reikalavimus ir atlikdamos vertinimą.
 (20)
 Vykdydamos atitinkamas su Fondais susijusias
 funkcijas, Komisija ir valstybės narės siekia mažinti paramos
 gavėjams tenkančią administracinę naštą.
 (21)
 Komisija ir valstybės narės užtikrina,
 kad įvairiais Fondo įgyvendinimo etapais būtų skatinama
 moterų ir vyrų lygybė bei atsižvelgiama į lyčių
 integracijos aspektą. Valstybės narės ir Komisija imasi
 atitinkamų priemonių, kad sudarant galimybes gauti Fondo pagalbą
 būtų užkirstas kelias diskriminacijai dėl lyties, rasinės
 ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba
 seksualinės orientacijos.
 (22)
 Fondo finansuojami veiksmai atitinka taikytiną
 Sąjungos ir nacionalinę teisę. Visų pirma, Fondo parama
 gali būti naudojama tik Sąjungos vartotojų produktų saugos
 teisės aktus atitinkančiam maistui ar prekėms finansuoti.
 (23)
 Valstybės narės ir paramos gavėjos
 pasirenka maisto produktus ir prekes, remdamosi objektyviais kriterijais.
 Renkantis maisto produktus ir, tam tikrais atvejais, prekes atsižvelgiama
 į klimato ir aplinkos aspektus, visų pirma siekiant mažinti maisto
 švaistymą.
 II ANTRAŠTINĖ DALIS. IŠTEKLIAI IR PROGRAMAVIMAS
 6 straipsnis
 Visi ištekliai
 1. Fondo biudžetiniams
 įsipareigojimams 2014–2020 m. laikotarpiu iš viso skirta
 2 500 000 000 EUR 2011 m. kainomis, jų paskirstymas
 kiekvieniems metams pateikiamas II priede.
 2. Išteklius programuojant ir
 vėliau įtraukiant į Sąjungos bendrąjį
 biudžetą, išteklių suma yra indeksuojama 2 proc. per metus.
 3. Vadovaudamasi Reglamento (ES)
 Nr. ... (BNR) ir nepažeisdama šio straipsnio 4 dalies, Komisija
 įgyvendinimo aktais priima sprendimą, kuriuo visus išteklius
 suskirsto pagal valstybes nares ir pagal metus, atsižvelgdama į šiuos
 Eurostato nustatytus kriterijus:
 (a)
 labai didelį skurdą patiriančių
 asmenų skaičių;
 (b)
 labai mažo užimtumo namų ūkiuose
 gyvenančių asmenų skaičių.
 4. 0,35 proc. visų išteklių
 skiriama Komisijos iniciatyva teikiamai techninei pagalbai.
 7 straipsnis
 Veiksmų
 programa
 1. Per tris mėnesius nuo
 šio reglamento įsigaliojimo visos valstybės narės Komisijai
 pateikia po vieną veiksmų programą, apimančią
 laikotarpį nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio
 31 d., ir joje:
 (a)
 įvardija ir pagrindžia pasirinktą (-as)
 materialinio nepritekliaus problemą (-as), kuri (-ios) bus sprendžiama
 (-os) pagal veiksmų programą, ir aprašo kiekvieną
 konkrečią materialinio nepritekliaus problemą, nurodydamos
 pagrindinius ypatumus ir maisto ar prekių skirstymo tikslus bei teiktinas
 papildomas priemones, atsižvelgiant į ex ante vertinimo, atlikto
 pagal 14 straipsnį, rezultatus;
 (b)
 pateikia atitinkamos (-ų) nacionalinės
 (-ių) sistemos (-ų), skirtos (-ų) kiekvienai materialinio
 nepritekliaus problemai spręsti, aprašymą;
 (c)
 pateikia priemonės, pagal kurią nustatomi
 labiausiai skurstantiems asmenims taikytini tinkamumo kriterijai,
 aprašymą, prireikus nurodant materialinio nepritekliaus problemą,
 kurią pasirinkta spręsti;
 (d)
 nurodo veiksmų atrankos kriterijus ir pateikia
 atrankos priemonės aprašymą, prireikus nurodant materialinio
 nepritekliaus problemą, kurią pasirinkta spręsti;
 (e)
 nurodo organizacijų partnerių atrankos
 kriterijus, prireikus įvardija materialinio nepritekliaus problemą,
 kurią pasirinkta spręsti;
 (f)
 pateikia priemonės, kuria papildoma Europos
 socialinio fondo veikla, aprašymą;
 (g)
 pateikia veiksmų programos įgyvendinimo
 nuostatų aprašymą, kuriame nurodo vadovaujančiąją
 instituciją, tvirtinančiąją instituciją (jei
 taikytina), audito instituciją ir instituciją, kuriai Komisija perves
 lėšas, ir aprašo stebėsenos tvarką;
 (h)
 pateikia priemonių, kurių imtasi siekiant
 įtraukti kompetentingas regionų, vietos ir kitas viešąsias
 institucijas, pilietinei visuomenei atstovaujančias įstaigas ir
 įstaigas, atsakingas už lyčių lygybės ir nediskriminavimo
 skatinimą, aprašymą;
 (i)
 pateikia planuojamo techninės pagalbos
 naudojimo pagal 25 straipsnio 2 dalį, aprašymą, įskaitant
 veiksmus, skirtus paramos gavėjų administraciniams pajėgumams, susijusius
 su veiksmų programos įgyvendinimu, stiprinti;
 (j)
 pateikia finansavimo planą, kurį sudaro
 dvi lentelės:
 i) lentelė, kurioje nurodoma
 kiekvieniems metams numatytos Fondo paramos ir bendro finansavimo pagal 18
 straipsnį finansinių asignavimų suma;
 ii) lentelė, kurioje nurodoma visa
 viso programavimo laikotarpio finansinių asignavimų suma pagal
 veiksmų programą ir kiekvieną materialinio nepritekliaus
 problemą, kurią pasirinkta spręsti, taip pat atitinkamos papildomos
 priemonės.
 Maistą ar prekes tiesiogiai tiekiančios
 organizacijos partnerės, nurodytos e dalyje, pačios imasi
 materialinę pagalbą papildančios veiklos, kuria siekiama
 socialinės labiausiai skurstančių asmenų įtraukties,
 neatsižvelgdamos į tai, ar ši veikla finansuojama Fondo lėšomis ar
 ne.
 2. Veiksmų programas rengia
 valstybės narės arba bet kuri kita jų paskirta institucija,
 bendradarbiaudama su kompetentingomis regionų, vietos ir kitomis valdžios
 institucijomis, taip pat pilietinei visuomenei atstovaujančiomis įstaigomis
 ir įstaigomis, atsakingomis už lyčių lygybės ir
 nediskriminavimo skatinimą.
 3. Valstybės narės
 parengia savo veiksmų programas pagal I priede pateiktą šabloną.
 8 straipsnis
 Veiksmų
 programos patvirtinimas
 1. Atsižvelgdama į pagal 14
 straipsnį atliktą ex ante vertinimą Komisija
 įvertina veiksmų programos derėjimą su šiuo reglamentu ir
 jos indėlį siekiant Fondo tikslų.
 2. Per tris mėnesius nuo
 veiksmų programos pateikimo dienos Komisija gali pateikti pastabų.
 Valstybė narė Komisijai suteikia visą reikalingą
 papildomą informaciją ir prireikus peržiūri siūlomą
 veiksmų programą.
 3. Jei į Komisijos
 pastabas, pateiktas pagal 2 dalį, buvo tinkamai atsižvelgta, Komisija
 patvirtina veiksmų programą įgyvendinimo aktais ne vėliau
 kaip per šešis mėnesius nuo tos dienos, kai valstybė narė ją
 oficialiai pateikė, bet ne anksčiau nei 2014 m. sausio 1 d.
 9 straipsnis
 Veiksmų
 programos pakeitimai
 1. Valstybė narė gali
 pateikti prašymą pakeisti veiksmų programą. Kartu pateikiama
 pakeista veiksmų programa ir pakeitimo pagrindimas.
 2. Komisija vertina pagal 1
 dalį pateiktą informaciją, atsižvelgdama į valstybės
 narės pateiktą pagrindimą. Komisija gali pateikti pastabas, o
 valstybė narė Komisijai pateikia visą reikalingą
 papildomą informaciją.
 3. Jeigu į visas Komisijos
 pastabas buvo tinkamai atsižvelgta, Komisija įgyvendinimo aktais
 patvirtina veiksmų programos pakeitimą ne vėliau kaip per penkis
 mėnesius nuo tos dienos, kai valstybė narė ją oficialiai
 pateikė.
 10 straipsnis
 Platforma
 Komisija, siekdama palengvinti patirties
 mainus, sustiprinti pajėgumus ir sudaryti sąlygas tinklams kurti,
 taip pat siekdama palengvinti atitinkamų nefinansinės pagalbos
 teikimo labiausiai skurstantiems asmenims rezultatų sklaidą,
 įsteigia Sąjungos lygmens platformą.
 Be to, bent kartą per metus Komisija
 Sąjungos lygmeniu dėl Fondo paramos įgyvendinimo konsultuojasi
 su organizacijoms partnerėms atstovaujančiomis organizacijomis.
 III ANTRAŠTINĖ DALIS. STEBĖSENA,
 VERTINIMAS, INFORMAVIMAS IR KOMUNIKACIJA
 11 straipsnis
 Įgyvendinimo
 ataskaitos ir rodikliai
 1. 2015–2022 m. valstybės
 narės Komisijai iki kiekvienų metų birželio 30 d. pateikia
 metinę veiksmų programos įgyvendinimo ankstesniais finansiniais
 metais ataskaitą.
 2. Valstybės narės
 pagal Komisijos patvirtintą pavyzdį parengia metinę
 įgyvendinimo ataskaitą, įskaitant bendrų išteklių ir
 rezultatų rodiklių sąrašą.
 3. Metinės
 įgyvendinimo ataskaitos yra priimtinos, jei jose pateikta visa
 informacija, kurios reikalaujama pagal 2 dalyje nurodytą pavyzdį,
 įskaitant bendrus rodiklius. Jei ataskaita nepriimtina, Komisija valstybei
 narei apie tai praneša per 15 darbo dienų nuo metinės
 įgyvendinimo ataskaitos gavimo dienos. Jei Komisija per šį
 terminą tokio pranešimo neatsiunčia, ataskaita laikoma priimtina.
 4. Komisija išnagrinėja
 metinę įgyvendinimo ataskaitą ir savo pastabas dėl jos
 valstybei narei pateikia per du mėnesius nuo metinės
 įgyvendinimo ataskaitos gavimo dienos.
 Jei Komisija per šį terminą pastabų
 nepateikia, ataskaitos laikomos priimtinomis.
 5. Valstybė narė
 galutinę veiksmų programos įgyvendinimo ataskaitą pateikia iki
 2023 m. rugsėjo 30 d.
 Valstybės narės parengia galutinę
 įgyvendinimo ataskaitą pagal Komisijos patvirtintą pavyzdį.
 Komisija išnagrinėja galutinę
 įgyvendinimo ataskaitą ir savo pastabas dėl jos valstybei narei
 pateikia per penkis mėnesius nuo galutinės ataskaitos gavimo dienos.
 Jei Komisija per šį terminą pastabų
 nepateikia, ataskaitos laikomos priimtinomis.
 6. Komisija įgyvendinimo
 aktu patvirtina metinės įgyvendinimo ataskaitos, įskaitant
 bendrų rodiklių sąrašą, ir galutinės įgyvendinimo
 ataskaitos pavyzdžius. Šis įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 60
 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.
 7. Komisija valstybei narei gali
 pateikti pastabų dėl veiksmų programos įgyvendinimo.
 Vadovaujančioji institucija per tris mėnesius praneša Komisijai apie
 įgyvendintas taisomąsias priemones.
 8. Vadovaujančioji
 institucija viešai paskelbia kiekvienos metinės ir galutinės
 įgyvendinimo ataskaitos santrauką.
 12 straipsnis
 Dvišalis
 peržiūros posėdis
 1. 2014–2022 m. Komisija ir
 kiekviena valstybė narė kasmet susitinka, nebent susitarta kitaip,
 įgyvendinant veiksmų programą padarytai pažangai įvertinti;
 vertindamos jos atsižvelgia į metinę įgyvendinimo ataskaitą
 ir prireikus 11 straipsnio 7 dalyje nurodytas Komisijos pastabas.
 2. Dvišaliam peržiūros posėdžiui
 pirmininkauja Komisija.
 3. Valstybė narė
 užtikrina, kad į visas po posėdžio Komisijos pateiktas pastabas
 būtų tinkamai atsižvelgta.
 13 straipsnis
 Bendrosios
 vertinimo nuostatos
 1. Valstybės narės
 suteikia išteklius, kurių reikia vertinimams atlikti, ir užtikrina, kad
 būtų nustatyta vertinimams reikalingų duomenų,
 įskaitant duomenis apie 11 straipsnyje nurodytus bendrus rodiklius,
 parengimo ir surinkimo tvarka.
 2. Vertinimus atlieka ekspertai,
 funkciniu požiūriu nepriklausomi nuo už veiksmų programos įgyvendinimą
 atsakingos institucijos. Visi vertinimai skelbiami viešai pateikiant visas
 jų dalis.
 14 straipsnis
 Ex ante vertinimas
 1. Valstybės narės
 atlieka veiksmų programos ex ante vertinimą.
 2. Už ex ante vertinimo
 atlikimą atsako už veiksmų programų parengimą atsakinga
 institucija. Ex ante vertinimas Komisijai pateikiamas kartu su
 veiksmų programa, taip pat pateikiama santrauka.
 3. Atliekant ex ante
 vertinimus vertinama:
 (a)
 indėlis siekiant Sąjungos tikslo iki
 2020 m. žmonių, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis,
 skaičių sumažinti bent 20 mln., atsižvelgiant į
 materialinio nepritekliaus problemą, kurią pasirinkta spręsti ir
 nacionalines aplinkybes, susijusias su skurdu, socialine atskirtimi ir
 materialiniu nepritekliumi;
 (b)
 siūlomos veiksmų programos vidaus
 nuoseklumas ir jos ryšys su kitomis susijusiomis finansinėmis
 priemonėmis;
 (c)
 paskirtų biudžeto išteklių derėjimas
 su veiksmų programos tikslais;
 (d)
 tikėtino išdirbio indėlis siekiant
 rezultatų;
 (e)
 veiksmų programos stebėsenos ir
 duomenų, reikalingų vertinimui, rinkimo tvarkos tinkamumas.
 15 straipsnis
 Vertinimas per
 programavimo laikotarpį
 1. Programavimo laikotarpiu
 vadovaujančioji institucija gali vertinti veiksmų programos
 veiksmingumą ir efektyvumą.
 2. 2017 ir 2021 m.
 vadovaujančioji institucija atlieka struktūrinį galutinių
 gavėjų tyrimą pagal Komisijos patvirtintą pavyzdį.
 Komisija šį šabloną patvirtina įgyvendinimo aktu. Šis
 įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 60 straipsnio 2 dalyje nurodytos
 patariamosios procedūros.
 3. Komisija gali savo iniciatyva
 vertinti veiksmų programas.
 16
 straipsnis
 Ex
 post vertinimas
 Komisija savo iniciatyva ir glaudžiai
 bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, taip pat padedama
 išorės ekspertų, atlieka ex post vertinimą, siekdama
 įvertinti pasiektų rezultatų veiksmingumą ir tvarumą
 bei išmatuoti papildomą Fondo naudą. Ex post vertinimas
 užbaigiamas iki 2023 m. gruodžio 31 d.
 17 straipsnis
 Informavimas
 ir komunikacija
 1. Valstybės narės
 teikia informaciją apie Fondo remiamus veiksmus ir tuos veiksmus viešina.
 Informacija turi būti skiriama labiausiai skurstantiems asmenims,
 žiniasklaidai ir visuomenei. Joje pabrėžiamas Sąjungos vaidmuo ir
 užtikrinama, kad Fondo parama būtų aiškiai matoma.
 2. Siekdama užtikrinti Fondo
 paramos skaidrumą, vadovaujančioji institucija CSV arba XML formatu
 parengia Fondo finansuojamų veiksmų sąrašą, kuris
 skelbiamas svetainėje. Sąraše nurodomas bent paramos gavėjo
 pavadinimas, adresas ir jam skirta Sąjungos finansavimo suma bei
 materialinio nepritekliaus problema, kurią pasirinkta spręsti.
 Veiksmų sąrašas atnaujinamas bent kas
 dvylika mėnesių.
 3. Įgyvendinant
 veiksmą, paramos gavėjai ir organizacijos partnerės informuoja
 visuomenę apie iš Fondo gautą paramą, gerai matomoje vietoje ir
 kiekvienoje vietoje, kurioje teikiama pagalba maistu ar prekėmis ir
 taikomos papildomos priemonės, iškabindamos bent vieną plakatą
 (ne mažesnį kaip A3 formato), kuriame pateikiama informacija apie
 veiksmą ir Sąjungos finansinę paramą, išskyrus atvejus, kai
 tai neįmanoma dėl maisto ar prekių skirstymo aplinkybių.
 Interneto svetaines turintys paramos gavėjai
 ir organizacijos partnerės jose taip pat glaustai aprašo veiksmą, jo
 tikslus ir rezultatus bei pabrėžia Sąjungos finansinę
 paramą.
 4. Visose paramos gavėjo ir
 organizacijos partnerės informavimo ir komunikacijos priemonėse
 pažymima Fondo parama veiksmui, pateikiant Sąjungos skiriamąjį
 ženklą ir nuorodą į Sąjungą ir Fondą.
 5. Vadovaujančioji
 institucija informuoja paramos gavėjus apie veiksmų sąrašo
 paskelbimą pagal 2 dalį. Vadovaujančioji institucija suteikia informaciją
 ir viešinimo priemonių rinkinius, taip pat elektroninių formų
 pavyzdžius, kad padėtų paramos gavėjams ir organizacijoms
 partnerėms įvykdyti 3 dalyje nurodytus įsipareigojimus.
 6. Tvarkant asmens duomenis
 pagal šį straipsnį, vadovaujančioji institucija, paramos
 gavėjai ir organizacijos partnerės laikosi Direktyvos 95/46/EB.
 IV ANTRAŠTINĖ DALIS. FINANSINĖ FONDO PARAMA
 18 straipsnis
 Bendras
 finansavimas
 1. Bendro finansavimo norma
 veiksmų programos lygmeniu neviršija 85 proc. tinkamų finansuoti
 viešųjų išlaidų.
 2. Komisijos sprendime, kuriuo
 patvirtinama veiksmų programa, nustatoma veiksmų programai taikytina
 bendro finansavimo norma ir didžiausia galima Fondo paramos suma.
 3. Komisijos iniciatyva arba jos
 vardu įgyvendinamos techninės pagalbos priemonės gali būti
 finansuojamos 100 proc.
 19 straipsnis
 Išmokų
 laikinų biudžeto sunkumų patiriančioms valstybėms
 narėms didinimas
 1. Valstybės narės
 prašymu tarpinis mokėjimas ir galutinio likučio mokėjimas gali
 būti padidinti, prie veiksmų programai taikomos bendro finansavimo
 normos pridėjus 10 procentinių punktų. Padidinta norma, kuri
 negali būti didesnė kaip 100 proc., taikoma mokėjimo
 prašymams, susijusiems su ataskaitiniu laikotarpiu, kuriuo valstybė
 narė pateikė prašymą, ir vėlesniais ataskaitiniais laikotarpiais,
 kuriais valstybė narė atitinka vieną iš šių
 sąlygų:
 (a)
 atitinkama valstybė narė įvedė
 eurą ir gauna makrofinansinę paramą iš Sąjungos pagal
 Tarybos reglamentą (ES) Nr. 407/2010[7];
 (b)
 atitinkama valstybė narė
 neįvedė euro ir gauna vidutinio laikotarpio finansinę
 paramą pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 332/2002[8];
 (c)
 finansinė parama valstybei narei teikiama
 pagal Europos stabilumo mechanizmo kūrimo sutartį.
 2. Neatsižvelgiant į 1
 dalį, Sąjungos parama, mokama kaip tarpinis ir galutinio likučio
 mokėjimas, negali viršyti veiksmų programą patvirtinančiame
 Komisijos sprendime nustatytos viešosios paramos ir didžiausios galimos Fondo
 paramos sumos.
 20 straipsnis
 Tinkamumo
 finansuoti laikotarpis
 1. Išlaidos laikomos tinkamomis
 finansuoti pagal veiksmų programą, jei paramos gavėjas jas
 patiria ir apmoka 2014 m. sausio 1 d. – 2022 m. gruodžio
 31 d.
 2. Veiksmai negali būti
 atrinkti, kad jiems būtų teikiama parama pagal veiksmų
 programą, jeigu iki paraiškos skirti finansavimą pagal veiksmų
 programą pateikimo vadovaujančiajai institucijai jie buvo fiziškai
 baigti arba visiškai įgyvendinti, nepaisant to, ar paramos gavėjas
 atliko visus su jais susijusius mokėjimus.
 3. Šis straipsnis taikomas
 nepažeidžiant 25 straipsnyje nustatytų Komisijos iniciatyva teikiamos
 techninės pagalbos tinkamumo finansuoti taisyklių.
 4. Jeigu išlaidos tampa tinkamos
 finansuoti iš dalies pakeitus veiksmų programą, jos laikomos
 tinkamomis finansuoti tik nuo prašymo iš dalies keisti veiksmų
 programą pateikimo Komisijai dienos.
 21 straipsnis
 Veiksmų
 tinkamumas finansuoti
 1. Pagal veiksmų
 programą remiami veiksmai turi būti vykdomi valstybėje
 narėje, kuri nurodyta veiksmų programoje.
 2. Veiksmams gali būti
 skiriama parama pagal veiksmų programą, jeigu jie buvo atrinkti
 sąžininga ir skaidria tvarka, vadovaujantis veiksmų programoje
 nustatytais kriterijais.
 3. Benamiams arba vaikams skirto
 maisto ir prekių gali įsigyti pačios organizacijos
 partnerės.
 Jų taip pat gali įsigyti viešojo
 sektoriaus institucija ir nemokamai skirti organizacijoms partnerėms.
 Tokiu atveju maistą galima gauti naudojant, perdirbant ar parduodant
 intervencinių atsargų produktus, gautus pagal reglamento (ES)
 Nr. [CMO] 15 straipsnį, jei tai ekonomiškai naudingiausias variantas
 ir dėl to nepagrįstai nevėluojama maisto produktų pristatyti
 organizacijoms partnerėms. Visos lėšos, gautos iš su tokiomis
 atsargomis susijusių sandorių, turi būti naudojamos labiausiai
 skurstančių asmenų reikmėms, tačiau dėl to
 neturėtų sumažėti valstybių narių
 įsipareigojimas, nustatytas šio reglamento 18 straipsnyje, bendrai
 finansuoti programą.
 Siekdama užtikrinti efektyviausią
 intervencinių atsargų ir su jomis susijusių įplaukų
 panaudojimą Komisija turi taikyti pagal Reglamento (ES) Nr. [CMO] 19
 straipsnio e dalį patvirtintas intervencinių atsargų produktų
 naudojimo, perdirbimo ar pardavimo šio reglamento tikslais procedūras.
 4. Materialinė pagalba
 labiausiai skurstantiems asmenims teikiama nemokamai.
 5. Fondo remiamam veiksmui
 neskiriama parama pagal kitą Sąjungos priemonę.
 22 straipsnis
 Paramos formos
 Valstybės narės Fondo paramą
 naudoja dotacijoms ir viešiesiems pirkimams arba šių priemonių
 deriniui remti.
 23 straipsnis
 Dotacijų
 formos
 1. Dotacijos gali būti
 tokių formų:
 (a)
 faktiškai patirtų ir apmokėtų
 tinkamų finansuoti išlaidų kompensavimas;
 (b)
 kompensavimas remiantis vieneto įkainiais;
 (c)
 vienkartinės išmokos, neviršijančios
 100 000 EUR viešosios paramos;
 (d)
 fiksuoto dydžio sumos, kai finansavimas
 apskaičiuojamas kaip procentinė vienos ar kelių nurodytų
 sąnaudų kategorijų dalis.
 2. 1 dalyje nurodytos formos gali
 būti derinamos tik tuo atveju, jei kiekviena jų taikoma skirtingoms
 sąnaudų kategorijoms arba kai jos naudojamos vėlesniais veiksmo
 įgyvendinimo etapais.
 3. 1 dalies b, c ir d punktuose
 nurodytos sumos nustatomos, remiantis:
 (a)
 sąžiningu, teisingu ir patikrinamu
 skaičiavimo metodu, pagrįstu bent vienu iš toliau nurodytų
 dalykų:
 i) statistiniais duomenimis ar kita objektyvia
 informacija arba
 ii) patikrintais ankstesniais konkrečių
 paramos gavėjų duomenimis arba taikant jų įprastas
 sąnaudų apskaitos normas;
 (b)
 pagal susijusių valstybių narių
 visiškai finansuojamas dotacijų programas panašaus pobūdžio veiksmui
 ir panašiems paramos gavėjams taikomais metodais ir atitinkamais
 standartiniais vieneto įkainiais, vienkartinėmis išmokomis ir
 fiksuoto dydžio sumomis;
 (c)
 šiame reglamente nustatytomis normomis;
 (d)
 individualiu atveju, atsižvelgiant į biudžeto
 projektą, kuriam ex ante pritarė vadovaujančioji
 institucija, kai viešoji parama neviršija 100 000 EUR.
 4. Sumos, apskaičiuotos,
 kaip nurodyta 1 dalies b, c ir d punktuose, taikant VI antraštinę
 dalį laikomos paramos gavėjo patirtomis ir apmokėtomis
 tinkamomis finansuoti išlaidomis.
 5. Dokumente, kuriame nustatomos
 kiekvieno veiksmo rėmimo sąlygos, nurodomas metodas, taikytinas
 nustatant veiksmo sąnaudas, ir dotacijos mokėjimo sąlygos.
 24 straipsnis
 Tinkamos
 finansuoti išlaidos
 1. Tinkamos finansuoti pagal
 veiksmų programą išlaidos yra šios:
 (a)
 benamiams arba vaikams skirto maisto ir
 pagrindinių asmeninio vartojimo prekių pirkimo išlaidos;
 (b)
 viešojo sektoriaus institucijai įsigyjant
 benamiams asmenims arba vaikams skirto maisto ar pagrindinių asmeninio
 vartojimo prekių ir jas tiekiant organizacijoms partnerėms, – maisto
 arba prekių pervežimo į organizacijų partnerių
 sandėlius išlaidos, nustatomos taikant fiksuoto dydžio 1 proc. a punkte
 nurodytų išlaidų normą;
 (c)
 organizacijų partnerių patirtos
 administracinės, transporto ir sandėliavimo išlaidos, nustatomos
 taikant fiksuoto dydžio 5 proc. a punkte nurodytų išlaidų
 normą;
 (d)
 socialinės įtraukties veiklos, kurią
 vykdo ir deklaruoja organizacijos partnerės, tiesiogiai teikiančios
 materialinę pagalbą labiausiai skurstantiems asmenims, išlaidos,
 nustatomos taikant fiksuoto dydžio 5 proc. a punkte nurodytų
 išlaidų normą;
 (e)
 pagal 25 straipsnį patirtos išlaidos.
 2. Netinkamos finansuoti pagal
 veiksmų programą išlaidos yra šios:
 (a)
 skolos palūkanos;
 (b)
 naudotų prekių įsigijimo išlaidos;
 (c)
 pridėtinės vertės mokestis.
 Tačiau PVM sumos laikomos tinkamomis finansuoti, jei jos nėra
 susigrąžinamos pagal nacionalinius PVM teisės aktus ir jas sumoka
 paramos gavėjas, išskyrus neapmokestinamus asmenis, kaip apibrėžta
 Tarybos direktyvos 2006/112/EB[9]
 13 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje.
 25 straipsnis
 Techninė
 pagalba
 1. Komisijos iniciatyva ir
 (arba) jos vardu Fondas, laikydamasis 0,35 proc. savo atitinkamo metinio
 asignavimo ribos, gali finansuoti parengiamąją, stebėsenos,
 administracinę ir techninę pagalbą, audito, informavimo,
 kontrolės ir vertinimo priemones, reikalingas šiam reglamentui
 įgyvendinti, bei su platforma susijusiai veiklai, kaip nurodyta 10 straipsnyje.
 2. Valstybių narių
 iniciatyva, laikantis 4 proc. Fondo atitinkamo metinio asignavimo ribos,
 pagal veiksmų programą gali būti finansuojama parengiamoji,
 valdymo, stebėsenos, administracinė ir techninė pagalba, auditas,
 informavimo, kontrolės ir vertinimo priemonės, reikalingos šiam
 reglamentui įgyvendinti. Pagal programą taip pat gali būti
 finansuojama organizacijoms partnerėms skirta techninė pagalba ir
 jų pajėgumų stiprinimas.
 V ANTRAŠTINĖ DALIS. VALDYMAS IR KONTROLĖ
 26 straipsnis
 Valstybių
 narių valdymo ir kontrolės sistemų bendrieji principai
 Valdymo ir kontrolės sistemose:
 (a)
 apibūdinamos kiekvienos institucijos valdymo
 ir kontrolės funkcijos bei funkcijų pasiskirstymas toje
 institucijoje;
 (b)
 nurodoma, kaip turi būti laikomasi
 funkcijų atskyrimo tarp šių institucijų ir šių
 institucijų viduje principo;
 (c)
 nustatomos procedūros, kuriomis užtikrinamas
 deklaruojamų išlaidų teisingumas ir tvarkingumas;
 (d)
 veikia kompiuterizuotos apskaitos sistemos, skirtos
 finansiniams duomenims ir duomenims apie rodiklius stebėsenos ir
 atsiskaitymo tikslais saugoti ir perduoti;
 (e)
 nustatoma atsiskaitymo ir stebėsenos sistema,
 kai atsakingoji institucija patiki vykdyti funkcijas kitai institucijai;
 (f)
 nustatoma valdymo ir kontrolės sistemų
 veikimo audito tvarka;
 (g)
 nustatomos tinkamos audito sekos užtikrinimo
 sistemos ir procedūros;
 (h)
 nustatomos pažeidimų, įskaitant
 sukčiavimą, prevencijos, nustatymo ir taisymo priemonės ir
 netinkamai išmokėtų lėšų susigrąžinimo tvarka.
 27 straipsnis
 Valstybių
 narių pareigos
 1. Valstybės narės
 vykdo valdymo, kontrolės ir audito įsipareigojimus ir prisiima
 atitinkamą atsakomybę, kaip nustatyta Finansiniame reglamente ir
 šiame reglamente išdėstytose pasidalijamojo valdymo taisyklėse.
 Vadovaujantis pasidalijamojo valdymo principu valstybės narės yra
 atsakingos už veiksmų programų valdymą ir kontrolę.
 2. Valstybės narės
 užkerta kelią pažeidimams, juos nustato ir ištaiso bei susigrąžina
 neteisėtai sumokėtas sumas ir visus delspinigius. Apie šiuos
 pažeidimus jos praneša Komisijai ir nuolat informuoja Komisiją apie susijusių
 administracinių ir teisinių procedūrų eigą.
 Kai paramos gavėjui neteisėtai
 sumokėtų sumų susigrąžinti neįmanoma ir tai įvyko
 dėl valstybės narės kaltės arba aplaidumo, valstybė
 narė yra atsakinga už atitinkamų sumų grąžinimą į
 bendrąjį Sąjungos biudžetą.
 Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 59
 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriuose nustatomos išsamios šioje
 dalyje nustatytų valstybių narių prievolių vykdymo
 taisyklės.
 3. Valstybės narės
 nustato ir įgyvendina procedūrą, pagal kurią nepriklausomai
 nagrinėjami ir sprendžiami skundai dėl Fondo bendrai
 finansuojamų veiksmų atrankos arba įgyvendinimo. Valstybės
 narės, gavusios prašymą, apie jų nagrinėjimo rezultatus
 praneša Komisijai.
 4. Visa oficialia informacija
 tarp valstybės narės ir Komisijos keičiamasi elektroninio
 keitimosi duomenimis sistema, nustatyta laikantis Komisijos įgyvendinimo
 aktais nustatytų sąlygų. Tie įgyvendinimo aktai priimami
 laikantis 60 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
 28 straipsnis
 Valdymo
 ir kontrolės įstaigų skyrimas ir organizavimas
 1. Valstybė narė
 vadovaujančiąja institucija skiria nacionalinę valdžios
 instituciją arba įstaigą.
 2. Valstybė narė,
 nepažeisdama 3 dalies, paskiria nacionalinę valdžios instituciją arba
 įstaigą, kuri veikia kaip tvirtinančioji institucija.
 3. Valstybė narė gali
 paskirti vadovaujančiąją instituciją, kuri papildomai
 atlieka tvirtinančiosios institucijos funkcijas.
 4. Valstybė narė
 paskiria nacionalinę valdžios instituciją arba įstaigą,
 funkciniu požiūriu nepriklausomą nuo vadovaujančiosios
 institucijos ir tvirtinančiosios institucijos, kuri veikia kaip audito
 institucija.
 5. Vadovaujančiosios,
 tvirtinančiosios ir audito institucijų funkcijas gali vykdyti ta pati
 viešosios valdžios institucija arba įstaiga, jeigu laikomasi funkcijų
 atskyrimo principo.
 6. Valstybė narė gali
 paskirti vieną ar kelias tarpines įstaigas, kurios vykdytų tam
 tikras vadovaujančiosios arba tvirtinančiosios institucijos
 funkcijas, tačiau atsakomybė už tų funkcijų vykdymą tenka
 tai institucijai. Atitinkami vadovaujančiosios arba tvirtinančiosios
 institucijos ir tarpinių įstaigų susitarimai įforminami
 raštu.
 7. Valstybė narė arba
 vadovaujančioji institucija gali dalies veiksmų programos
 valdymą patikėti tarpinei įstaigai pagal rašytinį
 valstybės narės arba vadovaujančiosios institucijos ir
 tarpinės įstaigos susitarimą. Tarpinė įstaiga pateikia
 garantijas dėl savo mokumo ir kompetencijos atitinkamoje srityje ir jos
 administracinio bei finansų valdymo.
 8. Valstybė narė raštu
 nustato taisykles, reglamentuojančias jos santykius su
 vadovaujančiąja, tvirtinančiąja ir audito institucijomis,
 šių institucijų tarpusavio santykius ir santykius su Komisija.
 29 straipsnis
 Vadovaujančiosios
 institucijos funkcijos
 1. Vadovaujančioji
 institucija atsako už veiksmų programos valdymą laikantis patikimo
 finansų valdymo principo.
 2. Valdydama veiksmų
 programą vadovaujančioji institucija:
 (a)
 rengia ir Komisijai teikia metinę ir
 galutinę įgyvendinimo ataskaitas;
 (b)
 tarpinėms įstaigoms ir paramos
 gavėjams teikia informaciją, kuri yra svarbi jų užduotims
 vykdyti ir veiksmams įgyvendinti;
 (c)
 nustato kompiuterizuotų duomenų, kurie
 yra reikalingi stebėsenai, vertinimui, finansų valdymui, tikrinimui
 ir auditui, kaupimo ir saugojimo sistemą;
 (d)
 užtikrina, kad c punkte nurodyti duomenys
 būtų renkami, įvedami į sistemą ir joje saugomi
 laikantis Direktyvos 95/46/EB nuostatų.
 3. Veiksmų atrankos srityje
 vadovaujančioji institucija:
 (a)
 parengia ir taiko tinkamas atrankos procedūras
 ir kriterijus, kurie yra nediskriminaciniai ir skaidrūs;
 (b)
 užtikrina, kad atrankos veiksmas:
 i) atitiktų Fondo ir veiksmų
 programos aprėptį;
 ii) atitiktų veiksmų programoje
 ir 20, 21 bei 24 straipsniuose nustatytus kriterijus;
 iii) atitiktų 5 straipsnio 10–12 dalyse
 nustatytus principus;
 (c)
 paramos gavėjui pateikia dokumentą,
 kuriame išdėsto paramos teikimo kiekvienam veiksmui sąlygas, taip pat
 konkrečius reikalavimus dėl pagal veiksmą teiktinų
 produktų arba paslaugų, finansavimo plano ir vykdymo termino;
 (d)
 prieš patvirtindama veiksmą įsitikina, ar
 paramos gavėjas turi administracinių, finansinių ir veiklos
 pajėgumų įvykdyti c punkte nurodytas sąlygas;
 (e)
 jeigu veiksmą pradėta vykdyti prieš
 pateikiant finansavimo paraišką vadovaujančiajai institucijai,
 įsitikina, kad buvo laikomasi veiksmui taikomų Sąjungos ir
 nacionalinių taisyklių;
 (f)
 nustato materialinės paramos rūšis, prie
 kurių priskiriamos veiksmo išlaidos.
 4. Veiksmų programos
 finansų valdymo ir kontrolės srityje vadovaujančioji
 institucija:
 (a)
 tikrina, ar bendrai finansuojami produktai ir
 paslaugos suteikti ir ar paramos gavėjų deklaruotos išlaidos buvo
 jų apmokėtos ir atitinka taikomą Sąjungos ir
 nacionalinę teisę, veiksmų programą ir paramos veiksmui
 sąlygas;
 (b)
 užtikrina, kad įgyvendinant veiksmą
 dalyvaujantys paramos gavėjai, kuriems išlaidos atlyginamos pagal 23
 straipsnio 1 dalies a punktą, turėtų atskirą apskaitos
 sistemą arba tinkamą visų su veiksmu susijusių
 sandorių apskaitos kodeksą;
 (c)
 atsižvelgdama į nustatytą riziką
 nustato veiksmingas ir proporcingas kovos su sukčiavimu priemones;
 (d)
 nustato procedūras, užtikrinančias, kad
 visi su išlaidomis ir auditu susiję dokumentai, reikalingi tinkamai audito
 sekai garantuoti, būtų saugomi laikantis 26 straipsnio g punkto
 reikalavimų;
 (e)
 rengia valdymo deklaraciją ir metinę
 santrauką, nurodytą Finansinio reglamento 56 straipsnio 5 dalies a ir
 b punktuose punkte.
 5. Tikrinant pagal 4 dalies a
 punktą atliekamos šios procedūros:
 (a)
 kiekvienos paramos gavėjų pateiktos
 išlaidų atlyginimo paraiškos administracinis tikrinimas;
 (b)
 veiksmų patikros vietoje.
 Patikrų vietoje dažnis ir aprėptis turi
 proporcingai atitikti viešosios paramos veiksmui dydį bei per tas patikras
 ir audito institucijos atliktą visos valdymo ir kontrolės sistemos
 auditą nustatytą rizikos lygį.
 6. Konkrečių
 veiksmų patikros vietoje pagal 5 straipsnio b punktą gali būti
 atliekamos atrankos būdu.
 7. Jeigu vadovaujančioji
 institucija pagal veiksmų programą taip pat yra ir paramos
 gavėja, 4 dalies a punkte nurodyta tikrinimų tvarka užtikrinamas
 tinkamas funkcijų atskyrimas.
 8. Komisija pagal 59
 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriuose nustatomos išsamios 2
 dalies c punkte nurodyto keitimosi informacija sąlygos.
 9. Komisija pagal 59
 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriuose nustatomos 4 dalies d
 punkte nurodytos audito sekos tvarkos taisyklės.
 10. Komisija įgyvendinimo
 aktais patvirtina 4 dalies e punkte nurodytos valdymo deklaracijos
 pavyzdį. Tokie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 60 straipsnio 2
 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.
 30 straipsnis
 Tvirtinančiosios
 institucijos funkcijos
 Tvirtinančioji institucija visų
 pirma yra atsakingą už:
 1. mokėjimo paraiškų
 parengimą ir pateikimą Komisijai bei patvirtinimą, kad jos
 parengtos naudojant patikimas apskaitos sistemas, yra pagrįstos
 patikrinamais patvirtinamaisiais dokumentais ir buvo vadovaujančiosios
 institucijos patikrintos;
 2. Finansinio reglamento 56
 straipsnio 5 dalies a punkte nurodytų metinių ataskaitų
 rengimą;
 3. patvirtinimą, kad
 metinės sąskaitos yra išsamios, tikslios ir teisingos ir kad į
 sąskaitas įtrauktos išlaidos atitinka taikomas Sąjungos ir
 nacionalines taisykles, buvo patirtos vykdant veiksmus, atrinktus finansuoti
 pagal veiksmų programai taikytinus kriterijus bei laikantis Sąjungos
 ir nacionalinių taisyklių;
 4. užtikrinimą, kad
 veiktų kompiuterizuota sistema, kurioje būtų registruojami ir
 saugomi kiekvieno veiksmo apskaitos duomenys, saugomi mokėjimo paraiškoms
 ir metinėms sąskaitoms parengti reikalingi duomenys, įskaitant
 duomenis apie susigrąžintinas, susigrąžintas ir anuliuotas sumas,
 panaikinus dalį veiksmui arba veiksmų programai skirto įnašo
 arba visą įnašą;
 5. užtikrinimą
 mokėjimo paraiškų rengimo ir teikimo tikslais, kad iš
 vadovaujančiosios institucijos gauta tinkama informacija apie
 įvykdytas su išlaidomis susijusias procedūras ir patikrinimus;
 6. tai, kad rengiant ir teikiant
 mokėjimo paraiškas būtų atsižvelgta į visų
 auditų, kuriuos atliko audito institucija arba kurie buvo atlikti jai už
 tai prisiimant atsakomybę, rezultatus;
 7. Komisijai deklaruotų
 išlaidų ir atitinkamo viešojo paramos gavėjams skirto įnašo
 apskaitos įrašų saugojimą kompiuterinėse laikmenose;
 8. susigrąžintinų
 sumų ir anuliuotų sumų apskaitą panaikinus dalį
 veiksmui skirto įnašo arba visą įnašą. Susigrąžintos
 sumos iki veiksmų programos užbaigimo turi būti grąžintos į
 Sąjungos bendrąjį biudžetą išskaitant jas iš kitos
 išlaidų ataskaitos.
 31 straipsnis
 Audito
 institucijos funkcijos
 1. Audito institucija užtikrina,
 kad būtų atliekamas valdymo ir kontrolės sistemų, tinkamos
 veiksmų imties ir metinių sąskaitų auditas.
 Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 59
 straipsnį priimti deleguotuosius aktus ir juose nustatyti sąlygas,
 kurias šie auditai turi atitikti.
 2. Jeigu auditą atlieka ne
 audito institucija, o kita įstaiga, audito institucija užtikrina, kad ta
 įstaiga funkciniu požiūriu būtų pakankamai nepriklausoma.
 3. Audito institucija užtikrina,
 kad atliekant auditą būtų atsižvelgiama į tarptautiniu
 mastu pripažintus audito standartus.
 4. Audito institucija per šešis
 mėnesius nuo veiksmų programos patvirtinimo parengia audito
 strategiją. Audito strategijoje išdėstoma audito metodika,
 veiksmų atrankos auditui metodas ir audito planavimas per einamuosius ir
 dvejus paskesnius ataskaitinius metus. Audito strategija nuo 2016 iki 2022 m.
 imtinai kasmet atnaujinama. Audito institucija, gavusi prašymą, audito
 strategiją pateikia Komisijai.
 5. Audito institucija parengia:
 (c)
 audito nuomonę pagal Finansinio reglamento 56
 straipsnio 5 punktą;
 (d)
 metinę kontrolės ataskaitą, kurioje
 išdėstomi per praėjusiais ataskaitiniais metais atliktą
 auditą nustatyti faktai.
 b punkte nurodytoje ataskaitoje išdėstomi
 visi nustatyti valdymo ir kontrolės sistemos trūkumai ir visos
 taisomosios priemonės, kurių buvo imtasi arba pasiūlyta imtis.
 6. Komisija įgyvendinimo
 aktais patvirtina audito strategijos, audito nuomonės ir metinės
 audito ataskaitos pavyzdžius ir 4 dalyje minėto atrankos metodo nustatymo
 būdus. Tie įgyvendinimo teisės aktai priimami laikantis 60
 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
 7. Taikydama 60 straipsnio 3
 dalyje nustatytą nagrinėjimo procedūrą Komisija priima
 įgyvendinimo taisykles dėl per Komisijos pareigūnų arba
 įgaliotų Komisijos atstovų atliktą auditą
 surinktų duomenų naudojimo.
 32 straipsnis
 Valdančiosios
 ir tvirtinančiosios institucijų skyrimo procedūra
 1. Valstybės narės per
 šešis mėnesius nuo sprendimo, kuriuo patvirtinama veiksmų programa,
 priėmimo dienos Komisijai praneša vadovaujančiosios institucijos, o
 tam tikrais atvejais ir tvirtinančiosios institucijos, paskyrimo datą
 ir nurodo jos arba jų paskyrimo formą.
 2. 1 dalyje nurodytas paskyrimas
 grindžiamas nepriklausomos audito įstaigos, vertinančios valdymo ir
 kontrolės sistemą, taip pat jai priklausančių tarpinių
 įstaigų funkcijas ir tai, kaip ji atitinka 26, 27, 29 ir 30
 straipsnius, ataskaita ir nuomone, remiantis vidaus aplinkos, kontrolės
 veiklos, informacijos, komunikacijos ir stebėsenos kriterijais, kuriuos
 Komisija nustato deleguotaisiais aktais pagal 59 straipsnį.
 3. Nepriklausoma audito
 įstaiga savo darbą atlieka vadovaudamasi tarptautiniu mastu
 pripažintais audito standartais.
 4. Valstybės narės
 gali nuspręsti, kad vadovaujančioji institucija arba
 tvirtinančioji institucija, paskirta darbui su ESF bendrai finansuojama
 veiksmų programa pagal Reglamentą (ES) Nr. [CPR], laikoma
 paskirta ir pagal šį reglamentą.
 Per du mėnesius nuo 1 dalyje nurodyto
 pranešimo gavimo dienos Komisija gali paprašyti nepriklausomos audito
 įstaigos ataskaitos bei nuomonės ir valdymo bei kontrolės
 sistemos aprašymo.
 Komisija gali pateikti pastabas per du
 mėnesius nuo tų dokumentų gavimo.
 5. Valstybė narė
 prižiūri paskirtąją instituciją ir oficialiu sprendimu
 panaikina paskyrimą, jei nesilaikoma vieno arba kelių 2 dalyje
 nurodytų kriterijų, nebent institucija per bandomąjį
 laikotarpį, kurį valstybė narė nustato remdamasi problemos
 sudėtingumu, imasi reikiamų taisomųjų veiksmų.
 Valstybė narė nedelsdama praneša Komisijai apie visus bandomojo
 laikotarpio nustatymo paskirtajai institucijai ir institucijos paskyrimo
 panaikinimo atvejus.
 33 straipsnis
 Komisijos
 įgaliojimai ir pareigos
 1. Komisija, remdamasi turima
 informacija, įskaitant informaciją apie vadovaujančiosios
 institucijos paskyrimą ir tvirtinančiąją instituciją,
 metinę valdymo deklaraciją, metines kontrolės ataskaitas,
 metinę audito nuomonę, metinę įgyvendinimo ataskaitą
 ir nacionalinių bei Sąjungos instituciją atliktą
 auditą, įsitikina, ar valstybės narės yra įdiegusios
 šį reglamentą atitinkančias valdymo ir kontrolės sistemas
 ir ar šios sistemos įgyvendinant veiksmų programą yra
 veiksmingos.
 2. Nepažeidžiant valstybių
 narių atliekamo audito, Komisijos pareigūnai arba įgaliotieji
 Komisijos atstovai, tinkamai iš anksto pranešę, gali atlikti auditą
 arba patikrinimus vietoje. Per tokį auditą arba patikrinimus gali
 būti visų pirma tikrinama, ar veiksmų programos arba jos dalies
 valdymo ir kontrolės sistemos yra veiksmingos, taip pat vertinama, ar
 veiksmų arba veiksmų programų finansų valdymas yra
 patikimas. Valstybės narės pareigūnai arba įgaliotieji
 atstovai gali dalyvauti atliekant tokį auditą.
 Komisijos pareigūnai ar įgaliotieji
 Komisijos atstovai, tinkamai įgalioti atlikti auditą vietoje, turi
 teisę susipažinti su visais duomenimis, dokumentais ir metaduomenimis,
 susijusiais su Fondo remiamais veiksmais arba valdymo ir kontrolės
 sistemomis, nepaisant to, kokioje terpėje jie yra saugomi. Valstybė
 narė, gavusi prašymą, Komisijai pateikia tokių duomenų,
 dokumentų ir metaduomenų kopijas.
 Šioje dalyje nurodyta teisė neturi
 įtakos nacionalinių nuostatų, pagal kurias tam tikrus veiksmus
 atlieka tik specialiai pagal nacionalinius teisės aktus paskirti atstovai,
 taikymui. Komisijos pareigūnai ir įgaliotieji atstovai, inter alia,
 nedalyvauja gyvenamojoje vietoje atliekamuose patikrinimuose ar oficialiose
 asmenų apklausose pagal nacionalinius teisės aktus. Tačiau jie
 gali naudotis tokiu būdu gauta informacija.
 3. Komisija gali reikalauti, kad
 valstybės narės imtųsi veiksmų užtikrindamos, kad jų
 valdymo ir kontrolės sistemos veiktų efektyviai arba išlaidos
 atitiktų šį reglamentą.
 4. Komisija gali reikalauti, kad
 valstybė narė išnagrinėtų Komisijai pateiktą
 skundą dėl Fondo bendrai finansuojamų veiksmų
 įgyvendinimo arba dėl valdymo ir kontrolės sistemos veikimo.
 34 straipsnis
 Bendradarbiavimas
 su audito institucija
 1. Komisija bendradarbiauja su
 audito institucijomis, derindama savo audito planus ir metodus, ir nedelsdama
 pasikeičia atlikto valdymo ir kontrolės sistemų audito
 rezultatais.
 2. Komisija ir audito
 institucija reguliariai, bent kartą per metus, jeigu nesusitarta kitaip,
 rengia posėdžius, kuriuose nagrinėja metinę kontrolės
 ataskaitą, nuomonę ir audito strategiją, keičiasi
 nuomonėmis dėl valdymo ir kontrolės sistemų gerinimo.
 VI antraštinė dalis. Finansų valdymas,
 sąskaitų tikrinimas ir tvirtinimas, finansinės pataisos,
 įsipareigojimų panaikinimas
 1 skyrius. Finansų valdymas
 35 straipsnis
 Biudžetiniai
 įsipareigojimai
 Sąjungos biudžetiniai
 įsipareigojimai dėl kiekvienos veiksmų programos 2014 m.
 sausio 1 d.–2020 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu vykdomi išmokant
 metines išmokas. Komisijos sprendimas, kuriuo patvirtinama veiksmų
 programa, yra finansavimo sprendimas pagal Finansinio reglamento 81 straipsnio
 2 dalį, ir pranešus apie jį susijusiai valstybei narei jis tampa
 teisiniu įsipareigojimu pagal tą reglamentą.
 Komisijai patvirtinus veiksmų
 programą prisiimamas pirmosios išmokos biudžetinis įsipareigojimas.
 Komisija prisiima biudžetinius
 įsipareigojimus dėl paskesnių išmokų iki kiekvienų
 metų gegužės 1 d., remdamasi antroje pastraipoje nurodytu sprendimu,
 išskyrus tuos atvejus, kai taikomas Finansinio reglamento 13 straipsnis.
 36 straipsnis
 Komisijos
 atliekamas mokėjimas
 1. Komisija Fondo įnašus
 kiekvienai veiksmų programai moka pagal biudžeto asignavimus ir
 atsižvelgdama į turimas lėšas. Kiekvienas mokėjimo atvejis
 priskiriamas seniausiam dar neįvykdytam Fondo biudžetiniam
 įsipareigojimui.
 2. Mokėjimas gali būti
 išankstinis, tarpinis, metinio likučio ir, kai taikytina, galutinio
 likučio.
 37 straipsnis
 Komisijos
 atliekamas tarpinis, metinio likučio ir galutinio likučio
 mokėjimas
 1. Tarpiniu mokėjimu
 Komisija, taikydama bendro finansavimo normą, atlygina 90 proc. sumos,
 nustatytos veiksmų programą patvirtinančiame sprendime ir
 atitinkančios mokėjimo paraiškoje nurodytas tinkamas finansuoti
 viešąsias išlaidas. Metinį likutį Komisija nustato pagal 47
 straipsnio 2 dalį.
 2. Nepaisant 19 straipsnio,
 Sąjungos parama, mokama kaip tarpinis ir galutinio likučio
 mokėjimas, negali viršyti veiksmų programą patvirtinančiame
 Komisijos sprendime nustatytos viešosios paramos ir didžiausios galimos Fondo
 paramos.
 3. Kaupiamoji Komisijos mokama
 išankstinio finansavimo ir tarpinio mokėjimo suma ir metinio likučio
 suma, turi neviršyti 95 proc. Fondo įnašo, skirto veiksmų programai.
 4. Kai pasiekiama 95 proc. riba,
 valstybės narės toliau teikia mokėjimo paraiškas Komisijai.
 38 straipsnis
 Komisijai
 teikiamos mokėjimo paraiškos
 1. Komisijai teiktinoje
 mokėjimo paraiškoje nurodoma visa informacija, būtina Komisijai
 sąskaitoms pagal Finansinio reglamento 65 straipsnio 1 dalį parengti.
 2. Mokėjimo paraiškoje
 visos veiksmų programos ir 25 straipsnio 2 dalyje nurodytos techninės
 pagalbos atžvilgiu turi būti nurodyta:
 (a)
 visa įgyvendinant veiksmus paramos
 gavėjų patirtų ir sumokėtų tinkamų finansuoti
 išlaidų suma, įtraukta į tvirtinančiosios institucijos
 sąskaitas;
 (b)
 visos įgyvendinant veiksmus patirtos tinkamos
 finansuoti viešosios išlaidos, įtrauktos į tvirtinančiosios
 institucijos sąskaitas;
 (c)
 atitinkamas paramos gavėjui išmokėtas
 reikalavimus atitinkantis viešasis įnašas, įtrauktas į
 tvirtinančiosios institucijos sąskaitas.
 3. Į mokėjimo
 paraišką įtrauktos išlaidos turi būti pagrįstos gautomis
 sąskaitomis faktūromis arba lygiavertę įrodomąją
 galią turinčiais apskaitos dokumentais. 23 straipsnio 1 dalies b, c
 ir d punktuose nurodytų dotacijų atveju mokėjimo paraiškoje
 nurodyta suma turi būti suma, kurią vadovaujančioji institucija
 sumokėjo paramos gavėjams.
 4. Komisija mokėjimo
 paraiškų pavyzdį patvirtina įgyvendinimo aktais. Tokie
 įgyvendinimo aktai priimami laikantis 60 straipsnio 2 dalyje nurodytos
 patariamosios procedūros.
 39 straipsnis
 Išmokos
 paramos gavėjams
 1. Vadovaujančioji
 institucija užtikrina, kad, kai dotacijos skiriamos organizacijoms
 partnerėms, paramos gavėjai gautų pakankamai lėšų
 tinkamam veiksmų įgyvendinimui užtikrinti.
 2. Vadovaujančioji
 institucija užtikrina, kad paramos gavėjai viešosios paramos sumą
 gautų kuo greičiau ir visą, bet jokiu būdu ne prieš
 atitinkamas išlaidas įtraukiant į mokėjimo paraišką.
 Neatimamos ir neišskaičiuojamos jokios sumos ir neimamas joks papildomas
 specialus mokestis ar kitas lygiavertis mokestis, kuris sumažintų šias
 paramos gavėjams skirtas sumas.
 40 straipsnis
 Euro
 naudojimas
 1. Valstybių narių
 pateiktose veiksmų programose, išlaidų suvestinėse,
 mokėjimo paraiškose, metinėse sąskaitose ir metinėje bei
 galutinėje įgyvendinimo ataskaitose sumos nurodomos eurais.
 2. Valstybės narės,
 kurios mokėjimo paraiškos pateikimo metu nėra įsivedusios euro
 kaip savo valiutos, nacionaline valiuta patirtas išlaidų sumas konvertuoja
 į eurus. Ši suma konvertuojama į eurus taikant Komisijos
 mėnesinį valiutos kursą, galiojantį tą
 mėnesį, kai išlaidos buvo įtrauktos į vadovaujančiosios
 institucijos sąskaitas. Šį kursą Komisija skelbia kiekvieną
 mėnesį elektroniniu būdu.
 3. Kai euras tampa
 valstybės narės valiuta, 1 dalyje nustatyta konvertavimo tvarka
 toliau taikoma visoms išlaidoms, į vadovaujančiosios institucijos
 sąskaitas įtrauktoms iki fiksuoto nacionalinės valiutos ir euro
 perskaičiavimo kurso įsigaliojimo datos.
 41 straipsnis
 Išankstinio
 finansavimo mokėjimas ir patvirtinimas
 1. Komisijai priėmus
 sprendimą, kuriuo patvirtinama veiksmų programa, Komisija
 veiksmų programai įgyvendinti sumoka pradinę išankstinio
 finansavimo sumą, sudarančią 11 proc. viso Fondo
 įnašo.
 2. Išankstinis finansavimas
 naudojamas tik mokant išmokas paramos gavėjams tuo metu, kai jie
 įgyvendina veiksmų programą. Jis nedelsiant suteikiamas atsakingai
 institucijai, kad ši galėtų jį naudoti tam tikslui.
 3. Visa sumokėta
 išankstinio finansavimo suma grąžinama Komisijai, jei per penkiolika
 mėnesių nuo tos dienos, kai Komisija sumoka pirmąją
 išankstinio finansavimo sumą, nepateikiama atitinkamos veiksmų
 programos mokėjimo paraiška. Toks sugrąžinimas neturi įtakos
 veiksmų programai skirtam Bendrijos įnašui.
 4. Sumokėta išankstinio
 finansavimo suma Komisijos sąskaitose visiškai patvirtinama ne vėliau
 kaip užbaigus veiksmų programą.
 42 straipsnis
 Tarpinio
 mokėjimo paraiškų pateikimo ir apmokėjimo terminas
 1. Tvirtinančioji
 institucija reguliariai teikia tarpinio mokėjimo paraiškas, į kurias
 įrašomos sumos, įtrauktos į jos sąskaitos kaip viešoji
 parama, išmokėta paramos gavėjams per ataskaitinius metus, pasibaigusius
 birželio 30 d.
 2. Tvirtinančioji
 institucija galutinę tarpinio mokėjimo paraišką pateikia iki
 liepos 31 d., pasibaigus ankstesniems ataskaitiniams metams ir bet kuriuo
 atveju – iki pirmos kitų ataskaitinių metų tarpinio
 mokėjimo paraiškos pateikimo.
 3. Pirmos tarpinio mokėjimo
 paraiškos negalima teikti tol, kol Komisija nėra gavusi pranešimo apie
 vadovaujančiosios ir tvirtinančiosios institucijų paskyrimą
 pagal 32 straipsnio 1 dalį.
 4. Tarpinis mokėjimas pagal
 veiksmų programą neatliekamas, jeigu Komisijai pagal 11
 straipsnį nepateikiama metinė įgyvendinimo ataskaita.
 5. Atsižvelgdama į turimas
 lėšas Komisija tarpinį mokėjimą įvykdo ne vėliau
 kaip per 60 dienų nuo mokėjimo paraiškos užregistravimo Komisijoje
 dienos.
 43 straipsnis
 Mokėjimo
 termino sustabdymas
 1. Tarpinio mokėjimo
 prašymo įvykdymo terminą Finansiniame reglamente nurodytas
 įgaliotasis leidimus suteikiantis pareigūnas gali sustabdyti ne
 ilgesniam kaip devynių mėnesių laikotarpiui, jei:
 (a)
 iš nacionalinės arba Sąjungos audito
 institucijos pateiktos informacijos matyti, kad esama svarbių valdymo ir
 kontrolės sistemų veikimo trūkumų;
 (b)
 įgaliotasis leidimus suteikiantis
 pareigūnas turi atlikti papildomus patikrinimus, nes gavo informacijos,
 kad mokėjimo prašyme nurodytos išlaidos yra susijusios su pažeidimu,
 turinčiu sunkių finansinių pasekmių;
 (c)
 nepateikiamas kuris nors iš 45 straipsnio 1 dalyje
 nurodytų dokumentų.
 2. Įgaliotasis leidimus
 suteikiantis pareigūnas sustabdymą gali taikyti tik tai mokėjimo
 prašyme nurodytų išlaidų daliai, kurią paveikė 1 dalyje
 nurodyti veiksniai. Įgaliotasis leidimus suteikiantis pareigūnas
 nedelsdamas informuoja valstybę narę ir
 vadovaujančiąją instituciją apie sustabdymo priežastį
 ir prašo ištaisyti padėtį. Įgaliotasis leidimus suteikiantis
 pareigūnas nedelsdamas panaikina sustabdymą, kai įvykdomos
 reikiamos priemonės.
 44 straipsnis
 Mokėjimo
 sustabdymas
 1. Komisija gali sustabdyti
 visą tarpinį mokėjimą arba dalį jo, jei:
 (a)
 esama svarbių veiksmų programos valdymo
 ir kontrolės sistemos trūkumų, kuriems pašalinti nesiimta
 taisomųjų priemonių;
 (b)
 išlaidų suvestinėje pateiktos išlaidos
 susijusios su pažeidimu, turinčiu svarbių finansinių
 pasekmių, dėl kurių nesiimta taisomųjų veiksmų;
 (c)
 valstybė narė nesiėmė
 reikiamų veiksmų, kad ištaisytų padėtį, dėl
 kurios pagal 43 straipsnį sustabdyti mokėjimai;
 (d)
 esama didelių stebėsenos sistemos arba
 duomenų apie rodiklius kokybės ir patikimumo trūkumų.
 2. Komisija, priimdama
 įgyvendinimo aktus, gali nuspręsti sustabdyti visas tarpinio
 mokėjimo išmokas arba jų dalį, prieš tai suteikusi valstybei
 narei galimybę pateikti pastabas.
 3. Komisija nutraukia visų
 tarpinio mokėjimo išmokų ar jų dalies sustabdymą, jei
 valstybė narė imasi būtinų priemonių, kad išmokas
 vėl būtų galima mokėti.
 2 skyrius. Sąskaitų tikrinimas ir
 tvirtinimas
 45 straipsnis
 Informacijos
 teikimas
 1. Nuo 2015 m. iki
 2022 m. imtinai paskirtosios institucijos kiekvienais metais iki kitų
 metų pasibaigus ataskaitiniam laikotarpiui vasario 15 d. pagal
 Finansinio reglamento 56 straipsnį pateikia Komisijai šiuos dokumentus ir
 informaciją:
 (a)
 pagal 32 straipsnį paskirtų
 atitinkamų įstaigų patvirtintas metines sąskaitas, kaip
 nurodyta Finansinio reglamento 56 straipsnio 6 dalyje;
 (b)
 valdymo deklaraciją kaip nurodyta Finansinio
 reglamento 56 straipsnio 5 dalyje;
 (c)
 metinę galutinių audito ataskaitų ir
 vykdytų kontrolės veiksmų santrauką, taip pat klaidų
 ir trūkumų pobūdžio ir masto analizę bei informaciją
 apie taisomuosius veiksmus, kurių imtasi arba planuojama imtis;
 (d)
 pridedamą paskirtos nepriklausomos audito
 įstaigos audito nuomonę, kaip nurodyta Finansinio reglamento 56
 straipsnio 5 dalyje, kartu su kontrolės ataskaita, kurioje pateikiami
 atliekant ataskaitinių metų, dėl kurių teikiama
 nuomonė, auditą nustatyti faktai.
 2. Komisijos prašymu
 valstybė narė pateikia Komisijai papildomą informaciją.
 Jeigu valstybė narė nepateikia prašomos informacijos iki Komisijos
 nustatyto informacijos pateikimo termino, Komisija gali priimti sprendimą
 dėl sąskaitų tvirtinimo remdamasi turima informacija.
 46 straipsnis
 Sąskaitų
 turinys
 1. Patvirtintos kiekvienos
 veiksmų programos sąskaitos sudaromos ataskaitiniams metams, į
 jas visos veiksmų programos ir 25 straipsnio 2 dalyje nurodytos
 techninės pagalbos atžvilgiu įtraukiama:
 (a)
 visa į tvirtinančiosios institucijos
 sąskaitas įrašyta tinkamų finansuoti išlaidų, kurias paramos
 gavėjai patyrė ir sumokėjo įgyvendindami veiksmus, suma,
 visa tinkamų finansuoti viešųjų išlaidų, patirtų
 įgyvendinant veiksmus, suma ir atitinkamas paramos gavėjams
 išmokėtas reikalavimus atitinkantis viešasis įnašas;
 (b)
 per ataskaitinius metus panaikintos ir
 susigrąžintos sumos, iki ataskaitinių metų pabaigos
 susigrąžintinos sumos ir nesusigrąžinamos sumos;
 (c)
 pagal a punktą nurodytų išlaidų ir
 už tuos pačius ataskaitinius metus mokėjimo paraiškose
 deklaruotų išlaidų suderinimas ir visų skirtumų paaiškinimas.
 2. Tvirtinančioji
 institucija gali sąskaitose nustatyti rezervą, kuris negali viršyti
 5 proc. visų už tam tikrus ataskaitinius metus pateikiamose
 mokėjimo paraiškose nurodytų išlaidų, jeigu išlaidų
 teisėtumas ir tvarkingumas tuo metu tikrinamas audito institucijos. Suma,
 kuriai taikoma ta procedūra, negali būti įtraukiama į
 visą 1 dalies a punkte nurodytą tinkamų finansuoti išlaidų
 sumą. Šios sumos galutinai įtraukiamos arba neįtraukiamos į
 metines kitų metų sąskaitas.
 47 straipsnis
 Sąskaitų
 nagrinėjimas ir tvirtinimas
 1. Komisija iki kitų
 metų pasibaigus ataskaitiniam laikotarpiui balandžio 30 d., priima
 sprendimą dėl pagal 28 straipsnį paskirtų veiksmų
 programos įstaigų sąskaitų patvirtinimo. Tvirtinimo sprendime
 atsižvelgiama į pateiktų sąskaitų išsamumą,
 tikslumą ir teisingumą, ir tvirtinimo sprendimas neturi įtakos
 jokios vėlesnėms finansinėms pataisoms.
 2. Apskaičiuodama iš Fondo
 už ataskaitinius metus mokėtiną sumą Komisija atsižvelgia
 į:
 (a)
 visas įgyvendinant veiksmus patirtas ir į
 sąskaitas įtrauktas tinkamas finansuoti viešąsias išlaidas, kaip
 nurodyta 46 straipsnio 1 dalies a punkte, kurioms taikoma 18 straipsnyje
 nustatyta bendro finansavimo norma;
 (b)
 visą per tuos ataskaitinius metus Komisijos
 sumokėtą sumą, kurią sudaro Komisijos pagal 37 straipsnio 1
 dalį ir 19 straipsnį sumokėta tarpinė suma.
 3. Dėl metinio
 likučio, kuris patvirtinus sąskaitas turi būti
 susigrąžintas iš valstybės narės, Komisija teikia
 vykdomąjį raštą sumoms išieškoti. Valstybei narei mokėtinas
 metinis likutis pridedamas prie kito tarpinio Komisijos mokėjimo,
 atliekamo patikrinus ir patvirtinus sąskaitas.
 4. Jeigu dėl
 priežasčių, kurios priklauso nuo valstybės narės, Komisija
 negali patvirtinti sąskaitų iki kitų metų pasibaigus
 ataskaitiniams metams balandžio 30 d., Komisija valstybei narei praneša,
 kokių veiksmų privalo imtis vadovaujančioji institucija arba
 audito institucija, arba apie tai, kokias papildomas užklausas Komisija
 siūlo pateikti pagal 33 straipsnio 2 ir 3 dalis.
 5. Metinį likutį
 Komisija sumoka remdamasi sąskaitose deklaruotomis išlaidomis, į jas
 neįtraukdama Komisijai deklaruotų išlaidų, dėl kurių
 su audito institucija vyksta prieštaravimo procedūra.
 48 straipsnis
 Dokumentų
 pateikimas
 1. Vadovaujančioji
 institucija užtikrina, kad, Komisijai ir Audito Rūmams paprašius,
 būtų pateikti visi trejų metų laikotarpio patvirtinamieji
 veiksmų dokumentai. Šis trejų metų laikotarpis
 skaičiuojamas nuo tų metų, kuriais Komisija priima
 sprendimą dėl sąskaitų patvirtinimo pagal 47
 straipsnį, gruodžio 31 d. arba vėliausiai – nuo galutinio
 likučio sumokėjimo dienos.
 Šis trejų metų laikotarpis sustabdomas
 dėl teisinių arba administracinių procedūrų arba
 tinkamai pagrįstu Komisijos prašymu.
 2. Dokumentai kaip originalai
 arba patvirtintos tikslios jų originalų kopijos saugomi bendrai priimtinose
 duomenų laikmenose, įskaitant elektronines dokumentų
 originalų kopijas arba tik elektronine forma saugomus dokumentus.
 3. Dokumentai saugomi tokia
 forma, kad būtų galima identifikuoti duomenų objektus, bet ne
 ilgiau nei reikalinga tais tikslais, kuriais tie duomenys buvo surinkti arba
 dėl kurių jie toliau saugomi.
 4. Komisijai suteikiami
 įgaliojimai pagal 59 straipsnį priimti deleguotuosius aktus ir juose
 nustatyti, kokios duomenų laikmenos gali būti laikomos bendrai
 priimtinomis.
 5. Dokumentų, saugomų
 bendrai priimtinose laikmenose, atitikties dokumentų originalams
 tvarką nustato nacionalinės valdžios institucijos, ta tvarka
 užtikrinama, kad saugomos versijos atitiktų nacionalinių teisės
 aktų reikalavimus ir jas būtų galima naudoti audito tikslais.
 6. Jeigu saugoma tik
 elektroninė dokumento versija, naudojamos kompiuterinės sistemos turi
 atitikti pripažintus saugumo standartus, kuriais užtikrinama, kad saugomi
 dokumentai atitiktų nacionalinių teisės aktų reikalavimus
 ir juos būtų galima naudoti audito tikslais.
 49 straipsnis
 Užbaigimo
 dokumentų pateikimas ir galutinio likučio sumokėjimas
 1. Valstybės narės iki
 2023 m. rugsėjo 30 d. pateikia šiuos dokumentus:
 (a)
 galutinio likučio mokėjimo paraišką;
 (b)
 veiksmų programos galutinę
 įgyvendinimo ataskaitą, taip pat
 (c)
 45 straipsnio 1 dalyje nurodytus paskutinių
 ataskaitinių metų, 2022 m. liepos 1 d.–2023 m. birželio 30 d.,
 dokumentus.
 2. Galutinis likutis sumokamas
 ne vėliau kaip iki vėlesniojo iš šių terminų: per tris
 mėnesius nuo paskutinių ataskaitinių metų sąskaitų
 patvirtinimo arba per vieną mėnesį nuo galutinės
 įgyvendinimo ataskaitos priėmimo dienos.
 3 skyrius. Finansinės pataisos ir
 lėšų susigrąžinimas
 50 straipsnis
 Valstybių
 narių atliekamos finansinės pataisos
 1. Atsakomybė už
 pažeidimų tyrimą, reikiamas finansines pataisas ir lėšų
 susigrąžinimą visų pirma tenka valstybėms narėms.
 Nustačiusi sistemingą pažeidimą, valstybė narė tiria
 visus veiksmus, kuriems pažeidimas galėjo padaryti įtakos.
 2. Valstybė narė
 atlieka reikiamą finansinį koregavimą, susijusį su veiksmuose
 arba veiksmų programoje nustatytais pavieniais ar sistemingais
 pažeidimais. Atliekant finansinę pataisą panaikinamas visas veiksmui
 arba veiksmų programai skirtas viešasis įnašas arba jo dalis.
 Valstybė narė atsižvelgia į pažeidimų pobūdį,
 svarbą ir Fondo finansinius nuostolius ir nustato proporcingą
 pataisą. Vadovaujančioji institucija finansinę pataisą
 įtraukia į tų ataskaitinių metų, kuriais priimtas
 sprendimas dėl panaikinimo, metines sąskaitas.
 3. Pagal 2 dalį
 panaikintą Fondo įnašą valstybė narė gali dar
 kartą panaudoti atitinkamai veiksmų programai, laikydamasi 4 dalies
 nuostatų.
 4. Pagal 2 dalį panaikintas
 įnašas negali būti dar kartą panaudotas jokiam veiksmui, kuriam
 taikyta finansinė pataisa, arba, jei finansinė pataisa taikyta
 dėl sistemingo pažeidimo, – jokiam veiksmui, kuriam tas sistemingas
 pažeidimas turėjo poveikio.
 5. Komisijos padaryta
 finansinė pataisa neapriboja valstybės narės įsipareigojimo
 vykdyti susigrąžinimą pagal šį straipsnį.
 51 straipsnis
 Komisijos
 atliekamos finansinės pataisos
 1. Komisija, priimdama
 įgyvendinimo aktą, atlieka finansines pataisas, panaikindama
 visą Sąjungos įnašą veiksmų programai arba jo
 dalį ir susigrąžindama lėšas iš valstybės narės, kad
 iš Sąjungos lėšų nebūtų finansuojamos išlaidos,
 kuriomis pažeidžiama taikytina Sąjungos ir nacionalinė teisė,
 įskaitant tuos atvejus, kai pažeidimai susiję su Komisijos arba
 Europos Audito Rūmų nustatytais valdymo ir kontrolės
 sistemų trūkumais.
 2. Pažeidus taikytiną
 Sąjungos arba nacionalinę teisę finansinės pataisos
 taikomos tik jeigu įvykdoma viena iš šių sąlygų:
 (a)
 pažeidimas paveikė arba galėjo paveikti
 už Fondo paramą atsakingos vadovaujančiosios institucijos
 vykdomą veiksmo atranką;
 (b)
 pažeidimas paveikė arba galėjo paveikti
 išlaidų sumą, pateiktą atlyginti iš Sąjungos biudžeto.
 52 straipsnis
 Komisijos
 atliekamų finansinių pataisų kriterijai
 1. Po būtino tyrimo
 Komisija atlieka finansines pataisas, jei nustato, kad:
 (a)
 esama svarbių veiksmų programos valdymo
 ir kontrolės sistemos trūkumų, keliančių pavojų
 Sąjungos įnašui, kuris programai jau išmokėtas;
 (b)
 prieš pradėdama taikyti šioje dalyje
 nustatytą pataisos procedūrą valstybė narė
 neįvykdė savo įsipareigojimų pagal 50 straipsnį;
 (c)
 mokėjimo paraiškoje nurodytos išlaidos yra
 neteisėtos, ir prieš pradėdama šioje dalyje numatytą pataisos
 procedūrą valstybė narė tų trūkumų
 neištaisė.
 Atlikdama finansines pataisas Komisija remiasi
 konkrečiais nustatytų pažeidimų atvejais ir atsižvelgia į
 tai, ar pažeidimas yra sistemingas. Jeigu iš Fondo prašomų padengti
 neteisėtų išlaidų sumos tiksliai kiekybiškai įvertinti
 neįmanoma, Komisija finansinę pataisą atlieka remdamasi fiksuoto
 dydžio suma arba finansinę pataisą ekstrapoliuoja.
 2. Nustatydama 1 dalyje
 nurodytos pataisos sumą Komisija atsižvelgia į pažeidimo
 pobūdį ir svarbą bei į nustatytų atitinkamos
 veiksmų programos valdymo ir kontrolės sistemos trūkumų
 mastą ir finansinį poveikį.
 3. Jeigu Komisija savo
 poziciją grindžia ne savo tarnybų auditorių ataskaitomis, savo
 išvadas dėl finansinių pasekmių ji parengia išnagrinėjusi
 priemones, kurių atitinkama valstybė narė ėmėsi pagal
 50 straipsnio 2 dalį, pagal 27 straipsnio 2 dalį pateiktus pranešimus
 ir visus valstybės narės atsakymus.
 4. Komisijai suteikiami
 įgaliojimai pagal 59 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriuose
 nustatomi kriterijai, taikytini apskaičiuojant taikytinos finansinės
 pataisos dydį.
 53 straipsnis
 Komisijos
 atliekamos finansinės pataisos
 1. Prieš priimdama
 sprendimą dėl finansinės pataisos, Komisija pradeda
 procedūrą informuodama valstybę narę apie preliminarias
 savo tyrimo išvadas ir prašydama jos per du mėnesius pateikti savo
 pastabas.
 2. Jeigu Komisija siūlo
 finansinę pataisą apskaičiuoti ekstrapoliuojant arba taikant
 fiksuoto dydžio sumą, valstybei narei suteikiama galimybė
 įrodyti, nagrinėjant atitinkamus dokumentus, kad faktinis pažeidimo
 mastas buvo mažesnis nei nustatė Komisija. Suderinusi su Komisija,
 valstybė narė gali apriboti tyrimo mastą ir nagrinėti tik
 atitinkamų dokumentų dalį arba atrinktus dokumentus. Šiam tyrimui
 skirtas laikas negali viršyti dar vieno dviejų mėnesių
 laikotarpio, praėjus 1 dalyje nurodytiems dviem mėnesiams, išskyrus
 deramai pagrįstus atvejus.
 3. Komisija atsižvelgia į
 visus valstybės narės per 1 ir 2 dalyse nurodytą terminą
 pateiktus įrodymus.
 4. Jeigu valstybė narė
 nesutinka su preliminariomis Komisijos išvadomis, ji yra kviečiama į
 Komisijos posėdį, siekiant užtikrinti, kad Komisija išvadoms dėl
 finansinės pataisos taikymo pagrįsti turėtų visą
 reikiamą informaciją ir pastabas.
 5. Norėdama taikyti
 finansines pataisas Komisija per šešis mėnesius nuo posėdžio dienos
 arba nuo papildomos informacijos gavimo dienos, jei valstybė narė
 sutinka po posėdžio pateikti tokią papildomą informaciją,
 įgyvendinimo aktu priima sprendimą. Komisija atsižvelgia į
 visą per procedūrą pateiktą informaciją ir pastabas.
 Jei posėdis neįvyksta, šešių mėnesių laikotarpis
 pradedamas skaičiuoti praėjus dviem mėnesiams nuo Komisijos
 kvietimo atvykti į posėdį išsiuntimo dienos.
 6. Jeigu Komisija arba Europos
 Audito Rūmai nustato pažeidimų, turinčių poveikio Komisijai
 pateiktoms metinėms sąskaitoms, atitinkamos finansinės pataisos
 suma mažinama Fondo parama veiksmų programai.
 54 straipsnis
 Grąžinimas
 į Sąjungos biudžetą. Susigrąžinimas
 1. Visos Sąjungos bendrajam
 biudžetui grąžintinos sumos grąžinamos iki pagal Finansinio
 reglamento 77 straipsnį parengtame vykdomajame rašte sumoms išieškoti
 nurodyto termino. Mokėjimo terminas yra paskutinė antro mėnesio
 po vykdomojo rašto priėmimo diena.
 2. Uždelsus grąžinti
 sumą nustatomi delspinigiai, kurie pradedami skaičiuoti nuo mokėjimo
 termino iki faktinio sumokėjimo dienos. Tokių delspinigių dydis
 apskaičiuojamas prie Europos Centrinio Banko savo pagrindiniams
 perfinansavimo veiksmams to mėnesio, kurį sueina mokėjimo
 terminas, pirmą darbo dieną taikomos normos pridėjus 1,5 procentinio
 punkto.
 55 straipsnis
 Proporcinga
 veiksmų programų kontrolė
 1. Veiksmų, kurių
 visos tinkamos finansuoti išlaidos neviršija 100 000 EUR, auditas atliekamas
 tik vieną kartą; auditą atlieka audito institucija arba Komisija
 iki visų atitinkamų išlaidų patikrinimo pagal 47 straipsnį.
 Kitų veiksmų auditą audito institucija arba Komisija atlieka tik
 vieną kartą per ataskaitinius metus iki visų atitinkamų
 išlaidų patikrinimo pagal 47 straipsnį. Šios nuostatos taikomos
 nepažeidžiant 5 ir 6 dalių.
 2. Veiksmo auditas gali apimti
 visus jo įgyvendinimo etapus ir visus platinimo grandinės lygmenis,
 išskyrus faktinių galutinių gavėjų kontrolę, nebent
 atliekant rizikos vertinimą nustatyta konkreti pažeidimo arba
 sukčiavimo rizika.
 3. Jeigu naujausioje audito
 nuomonėje apie veiksmų programą nurodoma, kad reikšmingų
 trūkumų nėra, Komisija paskesniame susitikime, nurodytame 34
 straipsnio 2 dalyje, gali susitarti su audito institucija, kad būtino
 audito veiksmų lygis gali būti sumažintas taip, kad proporcingai
 atitiktų nustatytą riziką. Tokiais atvejais Komisija pati
 neatlieka audito vietoje, nebent yra faktų, liudijančių, kad
 esama valdymo ir kontrolės sistemos trūkumų, kurie paveikia
 Komisijai ataskaitiniais metais, kurių sąskaitos patvirtintos,
 deklaruotas išlaidas.
 4. Padariusi išvadą, kad
 gali kliautis audito institucijos nuomone dėl veiksmų programos,
 Komisija su audito institucija gali susitarti apriboti savo auditus vietoje ir
 audituoti tik audito institucijos veiklą, nebent yra faktų, liudijančių,
 kad audito institucijos veikloje, susijusioje su ataskaitiniais metais,
 kurių sąskaitos patvirtintos, esama trūkumų.
 5. Audito institucija ir
 Komisija gali bet kuriuo metu atlikti veiksmų auditus, jeigu atliekant
 rizikos vertinimą nustatyta konkreti pažeidimo arba sukčiavimo
 rizika, yra didelio veiksmų programos valdymo ir kontrolės sistemos
 trūkumų faktų, taip pat per 3 metus nuo visų veiksmo
 išlaidų patvirtinimo pagal 47 straipsnį, jei veiksmai įtraukti
 į audito imtį.
 6. Komisija bet kuriuo metu gali
 atlikti veiksmų auditus, kad įvertintų audito institucijos
 veiklą, ją atlikdama pakartotinai.
 4 skyrius. Įsipareigojimų
 panaikinimas
 56 straipsnis
 Įsipareigojimų
 panaikinimo taisyklės
 1. Komisija panaikina visas
 pagal antrą pastraipą apskaičiuotas veiksmų programai
 numatytų įsipareigojimų dalis, kurios iki antrų
 finansinių metų po tų metų, kuriais prisiimti biudžetiniai
 įsipareigojimai dėl veiksmų programos, gruodžio 31 d.
 nebuvo panaudotos pradiniam ir metiniam išankstiniam finansavimui, tarpiniam
 mokėjimui ir metiniam likučiui, arba dėl kurių pagal 38
 straipsnį parengta mokėjimo paraiška nebuvo pateikta pagal 42
 straipsnį.
 Komisija panaikinamo įsipareigojimo sumą
 apskaičiuoja prie kiekvieno 2015–2020 m. biudžetinio įsipareigojimo
 pridėdama po vieną šeštąją metinio biudžetinio įsipareigojimo,
 susijusio su visu metiniu 2014 m. įnašu, dalį.
 2. Nukrypstant nuo 1 dalies
 pirmos pastraipos, panaikinimo terminai netaikomi metiniams biudžetiniams
 įsipareigojimams, susijusiems su visu metiniu 2014 m. įnašu.
 3. Nukrypstant nuo 1 dalies, jeigu
 pirmasis metinis biudžetinis įsipareigojimas yra susijęs su visu
 metiniu 2015 m. įnašu, įsipareigojimo panaikinimo terminai metiniam
 biudžetiniam įsipareigojimui, susijusiam su 2015 m. visu metiniu
 įnašu, netaikomi. Tokiais atvejais Komisija 1 dalies pirmoje pastraipoje
 nurodytą sumą apskaičiuoja prie kiekvieno 2016–2020 m.
 biudžetinio įsipareigojimo pridėdama po vieną penktąją
 metinio biudžetinio įsipareigojimo, susijusio su visu metiniu 2015 m.
 įnašu, dalį.
 4. 2022 m. gruodžio 31 d. dar
 neįgyvendinti įsipareigojimai panaikinami, jeigu Komisijai iki 2023
 m. rugsėjo 30 d. nepateikiami kurie nors iš pagal 47 straipsnio 2
 dalį reikalaujamų dokumentų.
 57 straipsnis
 Įsipareigojimų
 panaikinimo išimtis
 1. Iš panaikinamų
 įsipareigojimų sumos atimamos sumos, kurių atsakinga institucija
 negalėjo deklaruoti Komisijai dėl šių priežasčių:
 (a)
 veiksmai sustabdyti dėl teisinio proceso arba
 sustabdomąjį poveikį turinčio administracinio skundo, arba
 (b)
 dėl nenugalimos jėgos aplinkybių,
 kurios labai paveikė visos veiksmų programos ar jos dalies
 įgyvendinimą. Nenugalimos jėgos aplinkybes
 nurodančios nacionalinės valdžios institucijos turi įrodyti
 tiesioginį nenugalimos jėgos aplinkybių poveikį
 visos veiksmų programos arba jos dalies įgyvendinimui.
 (c)
 Atimti šias sumas galima prašyti vieną
 kartą, jei sustabdymas arba nenugalimos jėgos aplinkybės truko
 iki metų, arba kelis kartus pagal tai, kiek truko nenugalimos jėgos
 aplinkybės, arba tai, kiek metų praėjo nuo teisinio proceso ar
 administracinio sprendimo sustabdyti veiksmo įgyvendinimą datos iki
 galutinio teisinio ar administracinio sprendimo datos.
 2. Valstybė narė iki
 sausio 31 d. pateikia Komisijai 1 dalyje nurodytą informaciją apie
 išimtis, susijusią su sumomis, kurias reikėjo deklaruoti iki
 praėjusių metų pabaigos.
 58 straipsnis
 Įsipareigojimų
 panaikinimo procedūra
 1. Komisija iš anksto informuoja
 atitinkamą valstybę narę ir vadovaujančiąją
 instituciją, jei esama rizikos, kad įsipareigojimai bus panaikinti
 pagal 56 straipsnį.
 2. Komisija, remdamasi sausio 31
 d. turima informacija, informuoja valstybę narę ir
 vadovaujančiąją instituciją apie tai, kokia
 įsipareigojimų suma bus panaikinta pagal turimą
 informaciją.
 3. Valstybė narė per
 du mėnesius pritaria panaikintinų įsipareigojimų sumai arba
 pateikia savo pastabas.
 4. Valstybė narė iki
 birželio 30 d. Komisijai pateikia patikslintą finansavimo planą,
 kuriame atsižvelgiama į sumažintą atitinkamų finansinių
 metų veiksmų programos paramos sumą. Jei patikslintas planas
 nepateikiamas, Komisija peržiūri finansinį planą, sumažindama
 atitinkamų finansinių metų Fondo įnašą.
 5. Komisija, priimdama
 įgyvendinimo aktus, iki rugsėjo 30 d. iš dalies pakeičia
 sprendimą, kuriuo patvirtinama veiksmų programa.
 VII antraštinė
 dalis. ĮGALIOJIMŲ SUTEIKIMO, ĮGYVENDINIMO IR BAIGIAMOSIOS
 NUOSTATOS
 59 straipsnis
 Įgaliojimų
 delegavimas
 1. Įgaliojimai priimti
 deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis
 sąlygomis.
 2. Šiame reglamente nurodyti
 įgaliojimai suteikiami neribotam laikui nuo šio reglamento
 įsigaliojimo dienos.
 3. Priėmusi deleguotąjį
 aktą, Komisija apie jį vienu metu praneša Europos Parlamentui ir
 Tarybai.
 4. Deleguotieji aktai
 įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per 2 mėnesius nuo pranešimo Europos
 Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas,
 nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam
 laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša Komisijai, kad
 neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis
 pratęsiamas 2 mėnesiais.
 Jei pasibaigus šiam laikotarpiui nei Europos
 Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų dėl deleguotojo
 akto, jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir
 įsigalioja nurodytą datą.
 Deleguotasis teisės aktas gali būti
 skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir
 įsigalioti nepasibaigus šiam laikotarpiui, jeigu tiek Europos Parlamentas,
 tiek Taryba informavo Komisiją, kad neprieštaraus.
 Jeigu Europos Parlamentas arba Taryba
 paprieštarauja deleguotajam aktui, deleguotasis aktas neįsigalioja.
 Institucija, kuri prieštarauja deleguotajam aktui, nurodo prieštaravimų
 priežastis.
 60 straipsnis
 Komiteto
 procedūra
 1. Komisijai padeda komitetas,
 kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
 2. Jei daroma nuoroda į
 šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.
 3. Jei daroma nuoroda į
 šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
 Jeigu 2 ir 3 dalyse nurodyto komiteto nuomonė
 turi būti pateikta taikant rašytinę procedūrą, ta
 procedūra nutraukiama nepasiekus rezultatų, jeigu per nuomonei
 pateikti skirtą laiką taip nusprendžia komiteto pirmininkas arba
 (...) [narių skaičius] (... dauguma) [nurodytina dauguma: paprastoji,
 dviejų trečdalių ir pan.] komiteto narių taip reikalauja.
 Jei komitetas nuomonės nepateikia, Komisija
 įgyvendinimo akto projekto nepriima ir taikoma Reglamento (ES)
 Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa.
 61 straipsnis
 Įsigaliojimas
 Šis reglamentas įsigalioja
 dvidešimtąją dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
 oficialiajame leidinyje.
 Šis reglamentas privalomas visas ir
 tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
 Priimta Briuselyje
 Parlamento vardu Tarybos
 vardul
 Pirmininkas Pirmininkas
 I priedas. Veiksmų programos pavyzdys
 Skyrius Skirsnis Poskirsnis || Aprašymas / Pastabos || Apimtis (simboliai)
 1. identifikavimo informacija || Šiame skirsnyje tik nurodoma atitinkama programa. Jame turėtų būti aiškiai pateikta ši informacija: valstybė narė veiksmų programos pavadinimas CCI || 200
 2. Programos aprašymas || ||
 2.1. Padėtis || Nurodoma (-os) ir pagrindžiama (-os) materialinio nepritekliaus rūšis (-ys), dėl kurios (-ių) reikia paramos. || 4000
 || Nurodoma materialinio nepritekliaus rūšis, įtraukta į veiksmų programą. || 200
 2.x. X nurodytas materialinis nepriteklius || Kiekvienai nurodytai materialinio nepritekliaus rūšiai turėtų būti skirtas vienas skirsnis (ir atitinkami poskirsniai). ||
 2.x.1. Aprašymas || Aprašomos skirtinos materialinės pagalbos pagrindinės ypatybės ir tikslai, taip pat aprašomos atitinkamos papildomos priemonės. || 4000
 2.x.2. Nacionalinės sistemos || Aprašomos remtinos nacionalinės sistemos. || 2000
 2.4. Kita || Visa kita svarbi informacija. || 4000
 3. Įgyvendinimas || ||
 3.1. Labiausiai skurstančių asmenų identifikavimas || Aprašoma priemonė, pagal kurią nustatomi labiausiai skurstantiems asmenims taikytini tinkamumo kriterijai, prireikus nurodant materialinio nepritekliaus problemą, kurią pasirinkta spręsti. || 2000
 3.2. Veiksmų atranka || Aprašomi veiksmų atrankos kriterijai ir atrankos priemonė, prireikus nurodant materialinio nepritekliaus problemą, kurią pasirinkta spręsti. || 2000
 3.3. Organizacijų partnerių atranka || Nurodomi organizacijų partnerių atrankos kriterijai, prireikus įvardijama materialinio nepritekliaus problema, kurią pasirinkta spręsti. || 2000
 3.4. ESF veiklos papildymas || Aprašomos priemonėmis, kuriomis užtikrinamas ESF fondo veiklos papildymas. || 4000
 3.4. Institucinė struktūra || Pateikiamas veiksmų programos įgyvendinimo nuostatų aprašymas, kuriame nurodoma vadovaujančioji institucija, tvirtinančioji institucija (jei taikytina), audito institucija ir institucija, kuriai Komisija perves lėšas. || 4000
 3.5. Stebėsena ir vertinimas || Šiame poskirsnyje reikėtų aprašyti, kaip bus stebimas programos įgyvendinimas. Visų pirma reikia paaiškinti, kaip programos įgyvendinimui sekti bus taikomi rodikliai. Šie rodikliai – tai finansiniai rodikliai, susiję su paskirtomis išlaidomis, taip pat su remiamais veiksmais susijusių rezultatų rodikliai. || 4000
 3.6. Techninė pagalba || Pateikiamas planuojamo techninės pagalbos naudojimo pagal 25 straipsnio 2 dalį, aprašymas, įskaitant veiksmus, skirtus paramos gavėjų administraciniams pajėgumams, susijusiems su patikimu finansiniu veiksmų valdymu, stiprinti. || 4000
 4. FINANSINIS PLANAS || Šiame skirsnyje turėtų būti pateikta: (1) lentelė, kurioje nurodoma kiekvieniems metams numatytos Fondo paramos ir bendro finansavimo pagal 18 straipsnį finansinių asignavimų suma; (2) lentelė, kurioje nurodoma visa viso programavimo laikotarpio finansinių asignavimų suma pagal veiksmų programą ir kiekvieną materialinio nepritekliaus problemą, kurią pasirinkta spręsti, taip pat atitinkamos papildomos priemonės. || Tekstas: 1000 CSV arba XLS formato duomenys
 || ||
 || ||
 Finansinių
 duomenų formatas (4 skirsnis)
 4.1 .1. Veiksmų programos finansavimo
 planas, kuriame nurodomas metinis Fondo įsipareigojimas ir atitinkama
 veiksmų programos nacionalinio bendro finansavimo suma (EUR).
 || Iš viso || 2014 || 2015 || .... || 2020
 Fondo įsipareigojimas (a) || || || || ||
 Nacionalinis bendras finansavimas (b) || || || || ||
 Tinkamos finansuoti viešosios išlaidos (c) = (a) + (b) || || || || ||
 Bendro finansavimo norma (d) = (a) / (c) || ||
 *Ši norma gali būti suapvalinta iki
 artimiausio sveikojo skaičiaus. Tiksli norma, pagal kurią
 kompensuojamos išlaidos, yra d norma.
 4.1.2. Finansavimo planas, kuriame nurodoma
 visa finansinių asignavimų suma pagal veiksmų programą ir
 kiekvieną materialinio nepritekliaus problemą, kurią pasirinkta
 spręsti, taip pat atitinkamos papildomos priemonės (EUR).
 Intervencijos sritis || Tinkamos finansuoti viešosios išlaidos || || || ||
 Iš viso || || || || ||
 Techninė pagalba || || || || ||
 Maisto nepriteklius || || || || ||
 įskaitant papildomas priemones || || || || ||
 Benamystė || || || || ||
 įskaitant papildomas priemones || || || || ||
 Vaikų materialinis nepriteklius || || || || ||
 įskaitant papildomas priemones || || || || ||
 II PRIEDAS
 Metinis įsipareigojimų
 asignavimų paskirstymas 2014–2020 m. laikotarpiu
 FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO
 PAŽYMA
 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
 STRUKTŪRA
 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
 1.2. Atitinkama
 (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
 1.3. Pasiūlymo
 (iniciatyvos) pobūdis
 1.4. Tikslas
 (-ai)
 1.5. Pasiūlymo
 (iniciatyvos) pagrindas
 1.6. Trukmė
 ir finansinis poveikis
 1.7. Numatomas
 (-i) valdymo metodas (-ai)
 2. VALDYMO PRIEMONĖS
 2.1. Priežiūros
 ir atskaitomybės taisyklės
 2.2. Valdymo
 ir kontrolės sistema
 2.3. Sukčiavimo
 ir pažeidimų prevencijos priemonės
 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
 FINANSINIS POVEIKIS
 3.1. Atitinkama
 (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os)
 ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
 3.2. Numatomas
 poveikis išlaidoms
 3.2.1. Numatomo poveikio
 išlaidoms suvestinė
 3.2.2. Numatomas poveikis
 veiklos asignavimams
 3.2.3. Numatomas poveikis
 administracinio pobūdžio asignavimams
 3.2.4. Suderinamumas su
 dabartine daugiamete finansine programa
 3.2.5. Trečiųjų
 šalių finansinis įnašas
 3.3. Numatomas poveikis
 įplaukoms
 FINANSINĖ
 TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
 STRUKTŪRA
 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos)
 pavadinimas
 Europos
 Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos pagalbos labiausiai
 skurstantiems asmenims fondo
 1.2. Atitinkama (-os) politikos
 sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[10]
 4
 Užimtumas ir socialiniai reikalai
 0406
 Labiausiai skurstantys asmenys
 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos)
 pobūdis
 § Pasiūlymas
 (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone
 ̈ Pasiūlymas
 (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta
 įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus
 parengiamuosius veiksmus[11]
 ̈ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs
 (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu
 ̈ Pasiūlymas
 (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į
 naują priemonę
 1.4. Tikslai
 1.4.1. Komisijos daugiametis
 (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo
 pasiūlymu (šia iniciatyva)
 Fondas
 skatina socialinę sanglaudą Sąjungoje, padėdamas siekti
 strategijos „Europa 2020“ skurdo mažinimo tikslų.
 1.4.2. Konkretus (-ūs) tikslas
 (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla
 1
 konkretus tikslas
 Be
 bendrojo tikslo, pagal programą teikiant nefinansinę pagalbą
 labiausiai skurstantiems žmonėms, padedama siekti konkretaus tikslo –
 Sąjungoje sumažinti itin didelį skurdą patiriančių
 žmonių skaičių.
 Atitinkama VGV / VGB veikla
 0406
 Labiausiai skurstantys asmenys
 1.4.3. Numatomas (-i) rezultatas
 (-ai) ir poveikis
 Nurodyti poveikį,
 kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams
 gavėjams (tikslinėms grupėms).
 Naujoji
 priemonė valstybėms narės leis padėti dar maždaug dviem
 milijonams labiausiai skurstančių asmenų per metus, tai
 turės teigiamą poveikį šių asmenų sveikatos
 būklei, socialinei įtraukčiai, užimtumui ir darbo rinkai.
 Tačiau tikimasi, kad socialinis Europos pagalbos labiausiai skurstantiems
 asmenims fondo poveikis bus gerokai platesnis.
 1. Veiks
 platforma, kurioje veikiantys asmenys galės keistis informacija ir
 patirtimi, taigi tai bus labai naudinga daugeliui suinteresuotųjų
 subjektų, nes jie turės galimybę matyti procesą.
 2. Įrodymais
 pagrįstas ir vidutinės ar ilgos trukmės Fondo veiklos
 įgyvendinimas per veiksmų programas taip pat paskatins
 įvairių suinteresuotųjų grupių dialogą ir lems
 strateginį požiūrį ateityje. Pagerinus pristatymo būdus
 (pirmiausia supaprastinus ir sumažinus administracinę naštą), juos
 bus galima taikyti ir vėliau. Europos pagalbos labiausiai skurstantiems
 asmenims fondas bus priemonė, padedanti praktiškai susieti Europos
 prioritetus ir socialinės sanglaudos politiką.
 1.4.4. Rezultatų ir poveikio
 rodikliai
 Nurodyti
 pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.
 Materialinę
 paramą faktiškai skirstančios institucijos gerokai priklauso nuo
 savanorių darbo ir aukų. Todėl reikėtų vengti, jei tik
 galima, tokioms organizacijoms nustatyti per griežtus įpareigojimus teikti
 informaciją. Tačiau vis tiek galima manyti, kad šios organizacijos
 apie savo veiklą turės informuoti ne tik Komisiją, bet ir kitus
 rėmėjus bei savanorius, kad šie neprarastų motyvacijos.
 Pasiūlyti rodikliai buvo aptarti su Europos lygmens pagrindinėmis
 organizacijomis ir laikomi tinkamais ir tikroviškais.
 Pirmasis
 rodiklių rinkinys yra susijęs su šių išteklių kiekiu:
 1)
 įnašai natūra iš programos;
 2)
 finansiniai ištekliai, paskirstyti pagal jų kilmę (ES ir kiti šaltiniai).
 Antrasis
 bendrųjų rodiklių rinkinys susijęs su teikiamos pagalbos
 mastu ir išdalytų paketų skaičiumi; paruoštų /
 išplatintų patiekalų skaičiumi ir labiausiai
 skurstančių asmenų, kuriems suteikta pagalba, skaičiumi.
 Šiuos
 duomenis vadovaujančiosios institucijos Komisijai pateiks metinėse
 įgyvendinimo ataskaitose.
 Šias
 nesudėtingas metines ataskaitas papildys struktūriniai tyrimai. Šiuos
 tyrimus bent du kartus per įgyvendinimo laikotarpį užsakys pati
 Komisija. Remiantis šiais tyrimais bus gaunama informacijos apie gavėjus,
 t. y. ar dominuoja tam tikra amžiaus grupė, mažumos grupė ir
 pan., vertinama įnašų natūra, tačiau ne prekėmis, bet,
 pvz., savanorišku darbu ar paslaugomis, svarba, taip pat bus gaunama
 informacijos apie programos poveikį gavėjams. Tikimasi, kad ši
 informacija bus teikiama tik neatskleidžiant šaltinių, nes tam tikrais
 atvejais klientas pagalbą gali priimti, tik jei išsaugomas anonimiškumas.
 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos)
 pagrindas
 1.5.1. Trumpalaikiai arba ilgalaikiai
 poreikiai
 Numatoma
 programa bus padedama siekti Sąjungos socialinės sanglaudos tikslo.
 Teisinis siūlomos naujos priemonės pagrindas yra SESV 175 straipsnio
 trečioji pastraipa, kurioje numatyta, kad galima imtis veiksmų,
 nesusijusių su struktūriniais fondais.
 2010 m.
 beveik ketvirtadaliui visų europiečių (116 mln.)
 grėsė skurdas arba socialinė atskirtis. Skurdas ir
 socialinė atskirtis visoje ES skiriasi. Apskritai, sunkesnių
 problemų yra rytinėse ir pietinėse valstybėse narėse.
 Dėl ekonomikos krizės ne tik išaugo skurdo ir socialinės
 atskirties lygis, bet ir sumažėjo kai kurių valstybių narių
 galimybės nemažinti socialinių išlaidų ir investuoti tiek, kad
 pakaktų šiai neigiamai tendencijai ištaisyti.
 1.5.2. Papildoma ES dalyvavimo nauda
 Pažangaus,
 tvaraus ir integracinio augimo strategija „Europa 2020“ pagrįsta
 subalansuota ekonomikos augimo ir socialinės pažangos vizija, grindžiama
 plataus užmojo tikslais užtikrinti užimtumą, išsilavinimą ir
 sumažinti skurdą. Skurdas ir socialinė atskirtis – pagrindinės
 kliūtys siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų.
 Įgyvendinant
 siūlomą priemonę būtų tenkinamos svarbiausios
 reikmės, taigi padedama mažinti žmonių, patiriančių itin
 didelį nepriteklių, skurdą ir socialinę atskirtį.
 Labiausiai skurstantiems visuomenės nariams bus padedama išsaugoti
 orumą ir žmoniškąjį kapitalą, taigi bus padedama didinti
 bendruomenių socialinį kapitalą ir socialinę
 sanglaudą.
 Atsižvelgiant
 į skurdo ir socialinės atskirties lygį ir pobūdį
 Sąjungoje, dar labiau išryškėjusius dėl ekonomikos krizės,
 taip pat į tai, kad nežinia, ar visos valstybės narės galės
 nemažinti socialinių išlaidų ir investuoti tiek, kad būtų
 galima sustabdyti socialinės sanglaudos silpnėjimą ir pasiekti
 strategijos „Europa 2020“ tikslus.
 1.5.3. Panašios patirties išvados
 Tai
 nauja priemonė. Tačiau svarbi patirtis, įgyta įgyvendinant
 pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims programą. Kadangi manoma, kad
 intervencinių atsargų nebus, MSP nebetenka savo loginio pagrindo ir
 bus nutraukta įvykdžius 2013 m. metinį planą. Tačiau
 ilgainiui programa tapo svarbiu maisto produktų šaltiniu organizacijoms,
 kurios tiesiogiai padeda nepalankiausioje padėtyje atsidūrusiems
 mūsų visuomenės nariams ir teikia jiems pagalbą maistu. Su
 pasiūlymu pateikiamame poveikio vertinime pateikta apibendrintos informacijos
 apie įgytą patirtį.
 1.5.4. Suderinamumas ir galima
 sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis
 Siūlomam
 Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondui iš
 struktūrinių fondų pagal tikslą „investicijos į
 augimą ir darbo vietas“, kuriam iš viso skirta
 327 115 655 850 EUR, bus skirta
 2 500 000 000 EUR. Europos pagalbos labiausiai
 skurstantiems asmenims fondas laikomas ESF skirtų struktūrinių
 fondų lėšų dalimi. Fondas papildys jau turimas sanglaudos
 politikos priemones, bet jų nedubliuos, nes bus imamasi laikinų
 taisomųjų veiksmų, kad labiausiai skurstantys visuomenės
 nariai galėtų atsigauti.
 Be
 to, siūloma priemonė, kartu su kitų rūšių parama,
 kurią galima bendrai finansuoti iš ESF, padidins galutinių
 gavėjų galimybes įsidarbinti ir prisidėti prie ekonomikos
 augimo.
 1.6. Trukmė ir finansinis
 poveikis
 § Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
 ribota
 –
 § Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2014 01 01 iki
 2020 12 31
 –
 § Finansinis poveikis nuo 2014 iki 2022 m.
 ̈ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
 neribota
 –
 Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM
 iki MMMM,
 –
 vėliau – visuotinis taikymas.
 1.7. Numatytas (-i) valdymo
 būdas (-ai)[12]
 ̈ Komisijos vykdomas tiesioginis
 centralizuotas valdymas
 ̈ Netiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant:
 –
 ̈ vykdomosioms įstaigoms
 –
 ̈ Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[13]
 –
 ̈ nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas
 teikiančioms įstaigoms
 –
 ̈ asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų
 vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį
 ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame
 Finansinio reglamento 49 straipsnyje
 § Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis
 ̈ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis
 ̈ Jungtinis valdymas
 kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)
 Jei nurodomas daugiau
 kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio
 punkto pastabų skiltyje.
 Pastabos
 2. VALDYMO PRIEMONĖS
 2.1. Priežiūros ir
 atskaitomybės taisyklės
 Nurodyti dažnumą
 ir sąlygas.
 Vadovaujančiosios
 institucijos teiks metines įgyvendinimo ataskaitas. Šios ataskaitos bus
 paremtos duomenimis, jose bus pateikiami bendrieji rodikliai, nurodyti 1.4.4
 punkte. Šias ataskaitas papildys struktūriniai tyrimai ir vertinimai,
 kuriuos Komisija užsakys programavimo laikotarpio viduryje ir pabaigoje.
 Dvišaliuose peržiūros posėdžiuose bus vertinama kiekvienos programos
 įgyvendinimo pažanga.
 2.2. Valdymo ir kontrolės
 sistema
 2.2.1. Nustatyta rizika
 Didelė
 dalis valdymo ir kontrolės sistemos perimta iš sanglaudos politikos. Nors,
 palyginti su sanglaudos politika, ši išlaidų programa kitokia tuo, kad
 skiriasi galutiniai gavėjai ir įgyvendinimo partneriai, tikimasi, kad
 rizikos veiksniai bus panašūs, visų pirma į ESF. ESF pagrindinis
 klaidų šaltinis tebesitęsiančiu programavimo laikotarpiu yra
 tinkamumas finansuoti (58 proc. visų nustatytų kiekybiškai
 įvertinamų klaidų), tikslumo problemos (7 proc.) ir audito
 sekos problemos (35 proc.). Siekiant šias problemas spręsti, reglamento
 projekte pateiktos išsamios tinkamumo finansuoti taisyklės, taip pat
 plačiau taikomos fiksuotos normos, nustatytos pačiame reglamente.
 Tačiau riziką didina tai, kad pagalbos pristatymas galutiniams
 gavėjams daugiausia priklausys nuo NVO ir pilietinės visuomenės
 organizacijų, o kai kurių jų administracija silpna ir daugiausia
 naudojamasi savanorišku darbu. Audito Rūmai šią problemą,
 susijusią su MSP, jau iškėlė 2009 m. ataskaitoje. Bus ir
 toliau galima tokioms organizacijoms riboti išteklius, skiriamus materialinei
 pagalbai įsigyti centriniu būdu, t. y. ją įsigis
 vadovaujančiosios institucijos ir bus skiriamos fiksuoto dydžio išmokos.
 2.2.2. Numatomas (-i) kontrolės
 metodas (-ai)
 Pagal
 pasidalijamojo valdymo principą už veiksmų programos
 įgyvendinimą ir kontrolę pirmiausia turi būti atsakingos
 valstybės narės, naudodamosi savo valdymo ir kontrolės
 sistemomis. Valstybės narės paskirs kiekvienos veiksmų programos
 vadovaujančiąją instituciją, tvirtinančiąją
 instituciją ir funkciškai nepriklausomą audito instituciją. Be
 to, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai atlikti
 auditą, skirtą su patikimu finansų valdymu susijusiems
 klausimams, kad ji galėtų padaryti išvadas dėl Fondo veiklos
 rezultatų;
 Apskaičiuota,
 kad Sanglaudos politikoje su kontrolei skirtomis užduotimis susijusios
 sąnaudos (nacionaliniu ir regionų lygmeniu ir neįskaitant
 Komisijos sąnaudų) sudaro maždaug 2 proc. viso finansavimo. Šios
 sąnaudos susijusios su šiomis kontrolės sritimis: 1 proc. siejamas su
 nacionaliniu koordinavimu ir programų rengimu, 82 proc. – su programų
 valdymu, 4 proc. su sertifikavimu ir 13 proc. – su auditu.
 Tačiau,
 palyginti su sanglaudos politika, keletas veiksnių turėtų
 padėti sumažinti klaidų lygį ir kontrolės sąnaudas.
 Naujoji programa apims tik trijų sričių veiksmus. Naudinga tai,
 kad yra supaprastintų sąnaudų variantų. Dėl
 veiksmų pobūdžio ir tikslinių grupių, nebus atliekamas
 galutinių gavėjų auditas, nebent atliekant rizikos
 vertinimą būtų nustatyta konkreti pažeidimo arba sukčiavimo
 rizika. Kartu dėl šių veiksnių turėtų sumažėti
 administracinė paramos gavėjų našta, sumažėti klaidų,
 padidėti tikslumas, taigi sumažėtų kontrolės sąnaudos.
 Dabar
 EMPL GD klaidų lygis (Europos Audito Rūmų klaidų lygis) yra
 2,2 proc. Apskaičiuota, kad dėl aprašytų veiksnų
 klaidų lygis sumažės 1 proc., taigi bendras tikimasis programos
 klaidų lygis yra 1,2 proc.
 2.3. Sukčiavimo ir
 pažeidimų prevencijos priemonės
 Nurodyti dabartines
 arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones.
 Struktūrinių
 fondų tarnybos ir Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) kartu
 taiko bendrą sukčiavimo prevencijos strategiją, kurioje numatyti
 Komisijos ir valstybių narių veiksmai, skirti sukčiavimo vykdant
 pasidalijamojo valdymo principu valdomus struktūrinius veiksmus
 prevencijai. Ši bendra sukčiavimo prevencijos strategija taip pat
 turėtų būti taikytina Europos pagalbos labiausiai skurstantiems
 asmenims fondui.
 Šio
 Komisijos pasiūlymo 32 straipsnio 4 dalies c punkte nustatytas aiškus
 reikalavimas taikyti tokias priemones. Tai turėtų sustiprinti
 visų įstaigų, dalyvaujančių valdant ir kontroliuojant
 fondų paramą valstybėse narėse informuotumą
 sukčiavimo klausimais ir atitinkamai sumažinti jo riziką.
 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
 FINANSINIS POVEIKIS
 3.1. Atitinkama (-os)
 daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir
 biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
 · Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės
 Daugiametės finansinės programos
 išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Aprašymas.....................................................] || DA / NDA ([14]) || ELPA šalių[15] || šalių kandidačių[16] || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 1 Pažangus ir integracinis augimas Nauja išlaidų kategorija 2014–2020 m. laikotarpiui || 04.06.00.00 Labiausiai skurstantys asmenys || DA || /NE || NE || NE || NE
 · Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės
 Daugiametės
 finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti
 eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Išlaidų kategorija.....................] || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 || [XX.YY.YY.YY.] || || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE
 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms
 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms
 suvestinė
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || Nr. 1 || Pažangus ir integracinis augimas
 EMPL GD || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
  Veiklos asignavimai || || || || || || || ||
 Biudžeto eilutės numeris || Įsipareigojimai || (1) || 343,957 || 349,166 || 353,425 || 356,742 || 359,925 || 362,704 || 365,331 || 2 491,250
 Mokėjimai || (2) || 274,038 || 277,152 || 277,152 || 277,152 || 277,152 || 277,152 || 277,152 || 1 936,950
 Biudžeto eilutės numeris || Įsipareigojimai || (1a) || || || || || || || ||
 Mokėjimai || (2a) || || || || || || || ||
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[17] || || || || || || || ||
 Biudžeto eilutės numeris || || (3) || 1,250 || 1,250 || 1,250 || 1,250 || 1,250 || 1,250 || 1,250 || 8,750
 IŠ VISO asignavimų EMPL GD[18] || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 345,207 || 350,416 || 354,675 || 357,992 || 361,175 || 363,954 || 366,581 || 2 500,000
 Mokėjimai || =2+2a +3 || 275,288 || 278,402 || 278,402 || 278,402 || 278,402 || 278,402 || 278,402 || 1 945,700
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || || || || || || || ||
 Mokėjimai || (5) || || || || || || || ||
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || || || || || || || ||
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos <....> IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 || || || || || || || ||
 Mokėjimai || =5+ 6 || || || || || || || ||
 Jei pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį
 kelioms išlaidų kategorijoms:
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || || || || || || || ||
 Mokėjimai || (5) || || || || || || || ||
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || || || || || || || ||
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–4 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ (Orientacinė suma) || Įsipareigojimai || =4+ 6 || || || || || || || ||
 Mokėjimai || =5+ 6 || || || || || || || ||
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 5 || Administracinės išlaidos
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 || || || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO
 EMPL GD ||
  Žmogiškieji ištekliai || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 7,112
  Kitos administracinės išlaidos || || || || || || || ||
 IŠ VISO EMPL GD || Asignavimai || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 7,112
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 7,112
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 || || || N metai [19] || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || || || || || || || ||
 Mokėjimai || || || || || || || ||
 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos
 asignavimams
 –
 ̈ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
 nenaudojami
 –
 ̈ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
 naudojami taip: Fondo veikla bus įgyvendinama taikant pasidalijamojo
 valdymo principą. Nors strateginiai prioritetai ES lygmeniu nustatyti
 reglamentu, faktinis kasdienis valdymas tenka vadovaujančiosioms
 institucijoms. Nors bendruosius rodiklius siūlo Komisija, faktinius
 tikslus veiksmų programos lygmeniu siūlys valstybės narės
 ir tvirtins Komisija. Todėl, kol programos dar rengiamos, dėl jų
 tariamasi ir jos bus tvirtinamos 2013–2014 m., neįmanoma nurodyti
 tikslinių rezultatų.
 Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR
 (tūkstantųjų tikslumu)
 Nurodyti tikslus ir rezultatus ò || || || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO
 REZULTATAI
 Rezultato rūšis[20] || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų
 1 KONKRETUS TIKSLAS[21] ... || || || || || || || || || || || || || || || ||
 - Rezultatas || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 - Rezultatas || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 - Rezultatas || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 1 konkretaus tikslo tarpinė suma || || || || || || || || || || || || || || || ||
 2 KONKRETUS TIKSLAS ... || || || || || || || || || || || || || || || ||
 - Rezultatas || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 2 konkretaus tikslo tarpinė suma || || || || || || || || || || || || || || || ||
 IŠ VISO IŠLAIDŲ || || || || || || || || || || || || || || || ||
 3.2.3. Numatomas poveikis
 administracinio pobūdžio asignavimams
 3.2.3.1. Suvestinė
 –
 ̈ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
 asignavimai nenaudojami
 –
 þ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai
 naudojami taip:
 mln. EUR
 (tūkstantųjų tikslumu)
 || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA || || || || || || || ||
 Žmogiškieji ištekliai || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 7,112
 Kitos administracinės išlaidos || || || || || || || ||
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 7,112
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[22] || || || || || || || ||
 Žmogiškieji ištekliai || 0,128 || 0,128 || 0,128 || 0,128 || 0,128 || 0,128 || 0,128 || 0,896
 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos || 1,122 || 1,122 || 1,122 || 1,122 || 1,122 || 1,122 || 1,122 || 7,854
 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 1,250 || 1,250 || 1,250 || 1,250 || 1,250 || 1,250 || 1,250 || 8,750
 IŠ VISO || 2,266 || 2,266 || 2,266 || 2,266 || 2,266 || 2,266 || 2,266 || 15,862
 3.2.3.2. Numatomi žmogiškųjų
 išteklių poreikiai
 –
 ̈ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
 nenaudojami
 –
 þ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
 naudojami taip:
 Sąmatą nurodyti sveikaisiais
 skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu)
 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai)
 04 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 8 || 8 || 8 || 8 || 8 || 8 || 8
 XX 01 01 02 (Delegacijos) || || || || || || ||
 XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || ||
 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || ||
  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE))[23]
 XX 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) || || || || || || ||
 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) || || || || || || ||
 04 01 04 01 [24] || - būstinėje[25] || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 - delegacijose || || || || || || ||
 XX 01 05 02 (CA, INT, SNE – netiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || ||
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || ||
 Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) || || || || || || ||
 IŠ VISO || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
 XX yra atitinkama politikos sritis arba
 biudžeto antraštinė dalis.
 Žmogiškųjų
 išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus
 priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir
 prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD
 gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą
 ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
 Vykdytinų
 užduočių aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Padėti valstybėse narėse atlikti analizes, vesti derybas, atlikti programų ir projektų pasiūlymų pakeitimus ir rengti tuos pasiūlymus ir projektus tvirtinti. Padėti valdyti, stebėti ir vertinti patvirtintų programų ir projektų įgyvendinimą. Užtikrinti atitikti programoms taikomoms taisyklėms.
 Išorės personalas || Idem ir (arba) administracinė parama.
 3.2.4. Suderinamumas su dabartine
 daugiamete finansine programa
 –
 ̈ Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę
 finansinę programą
 –
 ̈ Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą),
 reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos
 išlaidų kategorijos programavimą
 Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir
 nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.
 –
 ̈ Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina
 taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę
 programą[26]
 Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti
 atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.
 3.2.5. Trečiųjų
 šalių įnašai
 –
 Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su
 trečiosiomis šalimis finansavimo
 –
 Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras
 finansavimas apskaičiuojamas taip:
 Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų
 tikslumu)
 || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || Iš viso
 Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą || || || || || || || ||
 IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų || || || || || || || ||
 3.3. Numatomas poveikis
 įplaukoms
 –
 ̈ Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio
 įplaukoms
 –
 ̈ Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:
 –
 ̈ nuosaviems ištekliams
 –
 ̈ įvairioms įplaukoms
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Biudžeto įplaukų eilutė || Einamųjų metų biudžeto asignavimai || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[27]
 N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą)
 Straipsnis ............. || || || || || || || ||
 Įvairių
 asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų
 eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas poveikis.
 Nurodyti poveikio
 įplaukoms apskaičiavimo metodą.
 [1] OL L , , p. .
 [2] OL L , , p. .
 [3] OL L , , p. .
 [4] OL L 281, 1995 11 23,
 p. 31.
 [5] OL L , , p.
 [6] OL L 55,
 2011 2 28, p. 13.
 [7] OL L 118,
 2010 5 12, p. 1.
 [8] OL L 53, 2002 2 23, p. 1.
 [9] OL L347, 2006 12 11, p. 1.
 [10] VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla
 grindžiamas biudžeto sudarymas.
 [11] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 51 straipsnio 2 dalies
 a arba b punkte.
 [12] Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į
 Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 [13] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 200 straipsnyje.
 [14] DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA –
 nediferencijuotieji asignavimai.
 [15] ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.
 [16] Šalių kandidačių ir, kai taikoma,
 Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.
 [17] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
 išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
 (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
 moksliniai tyrimai.
 [18] Šie asignavimai yra struktūrinių lėšų
 pagal tikslą „investicijos į augimą ir darbo vietas“, dėl
 kurių prisiimtas bendras 327 115 655 850 EUR
 įsipareigojimas, dalis. Europos pagalbos labiausiai skurstantiems
 asmenims fondas bus laikomas ESF skirtų struktūrinių
 fondų lėšų dalimi.
 [19] N metai – metai, kuriais pradedamas pasiūlymo ar
 iniciatyvos įgyvendinimas.
 [20] Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz.,
 finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir
 kt.).
 [21] Kaip apibūdinta 1.4.2 skirsnyje „Konkretus (-ūs)
 tikslas (-ai) ...“.
 [22] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
 išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
 (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
 moksliniai tyrimai.
 [23] CA – sutartininkas („Contract Agent“); INT – per
 agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED –
 jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune Expert en Délégation“); LA – vietinis
 darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas
 („Seconded National Expert“).
 [24] Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės
 personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA
 eilučių).
 [25] Būtina struktūriniams fondams, Europos
 žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos
 žuvininkystės fondui (EŽF).
 [26] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.
 [27] Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus
 mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros
 sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų.