text:
Fra Haabløse Slægter og Bel-Ami via Barbarkvinder til Fanny Hill
 Artiklen omhandler højesteretspraksis om pornografiske skrifter af litterær betydning med særligt henblik på Haabløse Slægter, Bel-Ami, Barbarkvinder og Fanny Hill samt uden for Danmark Madame Bovary, Den røde rubin og Lady Chatterley’s Lover. Det ses, at litterær værdi aldrig har været en sikker garanti mod domfældelse, men også at udviklingen siden 1918 i tiltalepraksis indtil afkriminaliseringen i 1967 gik i stadig mere liberaliserende retning. Efter den frifindende dom om Fanny Hill i UfR 1965.415 H samt afkriminaliseringen af pornografien i 1967 og 1969 har spørgsmålet kun rets- og kulturhistorisk interesse, især ved tilbageblik på de seriøse værker, som blev genstand for strafferetlig indgriben. Danske og norske domstole har haft deres om end lille andel af disse sager. Den tidligste danske pornografisag, hvis den fortjener dette navn, må være de frivole digte – Winsnes kalder dog værket »uttværet og pointfattig« – Mine Frie Timer eller Fortællinger efter Boccaccio og Fontaine (1783) af T. C. Bruun (1750-1834), dansk, men ivrigt medlem af Norske Selskab. Biskop Balle henstillede moderat indgriben mod værket, men Guldberg beordrede politimesteren at konfiskere det og idømme forfatteren en bøde på 100 rdl. – politimesteren havde da dømmende myndighed i mindre sager – og »saasom man maa slutte, at det er et ondt, fordærvet og forargeligt Menneske, ganske ukyndigt i Religion og Kristendom, saa har du at paase, at han møder hos Vores Biskop Balle, hvor han undervises deri i tvende Præsters Nærværelse, og skulde han, som det er at formode, befindes uvidende og ukyndig i samme, da, i Fald ingen af Præsterne vil paatage sig at give ham behørig Undervisning, skal der antages en Skolemester, til hvem han saa længe skal gaa, til han faar den fornødne Kundskab. Skulde han derimod findes uvillig eller stridig, da ville Vi underrettes derom, for at han som et forargeligt og ondt Menneske kan hensættes i Tugt- eller Rasphuset«. Bruun klarede sig med glans igennem sin eksamen og undgik videre tiltale. En mere tåbelig fremgangsmåde fra regeringen kan næppe tænkes. Bruun blev 1802 professor i engelsk ved Universitetet.
 Berømt er sagen i Frankrig mod Gustave Flauberts roman Madame Bovary (1856-1857) om den gifte kvinde, hvis trang til romantisk udfoldelse får hende til at tage to elskere, og som sluttelig tager gift. Flaubert blev tiltalt for »outrage à la morale publique et religieuse et aux bonnes moeurs«. Romanen indeholdt ikke obskøne passager, den mest erotiske scene var madame Bovarys og en elskers daglange køretur i lukket droske i og omkring Rouen, hvor forfatteren kun nævner ruten og elskerens gentagne ordrer om at køre videre. Anklageren havde nærlæst bogen og kommenterede bl.a. heltindens fortrydelse over »ægteskabets besudling og ægteskabsbruddets desillusionering« (»les souillures du mariage et la desillusion de l’adultère«) med, at substantiverne burde være ombyttede, en god pointe.
 Retten fandt, at enkelte passager isoleret set fortjente streng dadel, men at de var så lidet vægtige i forhold til det samlede værk, at Flaubert, der fastholdt sin respekt for moral og gode sæder, måtte frifindes, den samme afvejningsteori, som vi senere ser i den norske Myklesag. At vi kan læse proceduren – den kejserlige anklagers indlæg fylder 21 sider, forsvarerens 51 – skyldes, at Flaubert engagerede stenografer og i 1875 på sin forlæggers forslag medtog talerne som bilag til romanen.
 Samme anklager (der i sin fritid forfattede obskøne vers) havde mere held med den samme år rejste tiltale mod Charles Baudelaire for nogle seksuelt stærke digte i samlingen Les Fleurs du Mal. Nu nægtede domstolen at bedømme værket som en helhed, men udtog enkelte digte som stridende mod den offentlige moral og de gode sæder og idømte Baudelaire en bøde på 300 francs, mange penge for en fattig digter. Efter at han havde ansøgt kejserinden om formildelse, blev bøden nedsat til 50 francs. Han var for længst død, og de forkætrede digte genoptaget i bogen, da højesteret, Cour de cassation, i 1949 omstødte dommen.
 Ligeledes i 1857 fik England sin første meget restriktive pornografilov om obskøne skrifter, og i den danske straffelov af 1866 var § 184 rettet mod »utugtige« skrifter.
 Den første danske sag efter § 184 nåede Højesteret i 1875, men kom ikke i Ugeskriftet. Det var oversættelsen af Crébillons »conte moral« Le sopha fra 1742, som ved sin fremkomst nok indbragte forfatteren en kortvarig forvisning fra Paris, men endnu i hans levetid optoges i hans samlede værker, og han blev senere censor i kongens bibliotek. I den store klassikerserie Pleïade ses værket for længst. Allerede titlen styrker forventningerne. Udgiveren fik i Kriminal- og Politiretten en bøde på 200 kr., skærpet i Højesteret til 1 måneds simpelt fængsel, hæfte, den strengeste straf i denne artikel. At værket i et andet land og en anden tid »muligen« ikke vakte forargelse, hjalp ikke tiltalte, når det blev bedømt »efter Nutidens sædelige Begreber«. Det ses, at pornografibegrebet afhang af tid og sted. Den nok berømteste danske pornografisag vedrørte Herman Bangs debutroman Haabløse Slægter (1880). Allerede recensionerne fremhævede skildringen af forholdet mellem hovedpersonen og den meget ældre grevinde Hatzfeldt (som tidligere havde haft et forhold til hans fader), og det må erkendes, at passagerne er stærke. Denne tiendedel af romanen er i øvrigt langtfra den bedste del af bogen, grevinden er en koncentration af mange romaners femme fatale. Politidirektøren indstillede strafforfølgning, tiltrådt af justitsminister Nellemann. I begge instanser idømtes Bang en bøde på 100 kr., og værket – forlængst udsolgt – blev konfiskeret.
 I Højesteret 1882 voterede 6 af 13 assessorer for at frifinde. Nok var Nyholm, senere justitiarius, ikke blødsøden; Sofaen var dømt med rette, og hvis Decameron nogensinde blev oversat, ville den gå samme vej, men anderledes her; heltens forhold til grevinden var nedværdigende, og ingen ville føle sig sanseligt bevæget af denne skildring. Højrepolitikeren Christian Rimestad var enig med defensor i, at når tendensen var alt andet end utugtig, skulle man være yderst varsom med at stemple et skrift som utugtigt på grund af enkelte skildringer; behandlingen var aldrig frivol, men psykologiserende og advarende.
 En af de syv, der stadfæstede domfældelsen, den tidligere justitsminister Klein, ville have fundet det rigtigt, hvis justitsministeren havde ladet bogen passere; forholdet til grevinden var et led i heltens udvikling. Flertallet mente dog som justitiarius Buch, at en 50 sider lang skildring af kønslige forhold ikke kunne undgå domfældelse. Først ved Henrik Tamms fremdragelse af sagen er det kommet frem, hvor tæt afgørelsen havde været.
 Efter mindre vigtige sager fulgte i 1893 sagen mod den moderne klassiker, Guy de Maupassant: Bel-Ami, på dansk Smukke Ven, om en ryggesløs journalists karriere i Paris ved udnyttelse af både mænd og kvinder. Uagtet brudstykker tidligere var kendt utugtige, frifandt Kriminal- og Politiretten trods enkelte usømmelige skildringer værket, også under hensyn til dets tendens.
 I Højesteret – skriftlig votering som ved Haabløse Slægter – skrev førstvoterende, den fromme Paul Pierre Ferdinand Mourier, af fransk huguenotslægt, bestyrelsesmedlem i »Foreningen mod Lovbeskyttelse af Usædelighed«, et votum på 30 sider i folio med flueben med indstilling om domfældelse. Nok kaldte fremlagte erklæringer forfatteren en fin og nobel karakter, som umuligt ville skrive med utugtig tendens, men »Mig forekommer Bogen at være interesseløs, kjedelig, i sit Indhold modbydelig og i sine Skildringer baade i det Enkelte og Helheden alt for farvet og brutal til, at man kan tro, at den giver et sandfærdigt Billede af Parisersamfundet eller af fremtrædende Kredse i dette.« Nok var Frankrig i en dekadenceperiode, men at staten skulle regeres af disse subjekter, kunne forfatteren ikke få ham til at tro på. Helten var fræk, brutal, samvittighedsløs og elskovssyg. »Det er en daarlig Maade at karakterisere Personer paa at skildre dem i deres erotiske Extaser.«
 At bogen i 1890 var anvendt til skoleembedseksamen på universitetet til efterprøvelse af kandidaternes sprogkundskaber, var ligegyldigt, den var meget muligt skrevet på udmærket fransk, men deraf fulgte ikke, at den ikke var utugtig. »Vi skal gjøre os Umage for ikke at komme i Niveau med den franske Nation.« Ifølge dansk tankegang og dansk ret var skriftet utugtigt.
 Mourier fik et flertal på syv af ni med sig, Øllgaard med fremhævelse af, at det var »fuldstændig vildt« at sidestille værket med Adam Homo, som tværtimod var udtalt idealistisk, Repholtz med bemærkning, at bogen var skrevet til utugtens forherligelse, idet utugten åbnede adgang til alle mulige materielle fordele. Rimestad og Nyholm dissentierede.
 Rimestad udtalte, at han, da han læste bogen på fransk, fandt den modbydelig, men det gjorde den ikke utugtig, og Nyholm, at de enkelte vovede skildringer ikke gjorde bogen til et utugtigt skrift i lovens forstand, og at den var skrevet med fin og skarp ironi. Mourier konciperede naturligvis præmisserne, der henviste til dels skildringerne af vellystigt samkvem mellem mand og kvinde, der tidligere havde medført straf, dels de indstrøede bemærkninger om og hentydninger til utugtige og vellystige forhold, som var egnede til at virke æggende på læserens sanselighed, og hvis fremsættelse ikke havde berettiget formål. Et titelblad viser, at en illustreret dansk oversættelse kom i 1907. Længere varede det ikke, før denne håbløst dårligt begrundede dom var ignoreret.
 Bel-Ami blev også forfulgt i London. I 1889 blev den næsten 70 år gamle og syge forlægger Henry Vizetelly i andengangssag idømt fængsel i 3 måneder og en bøde på 200 £ for at udgive romaner af Zola og Maupassant i engelsk oversættelse, bl.a. Bel-Ami. Først i 1954 kunne Zola: La Terre udgives i England.
 Bedre gik det Sveriges største lyriker Gustaf Fröding, da han i 1896 sattes under tiltale for digtet »En morgondröm« i digtsamlingen Stänk och flikar i henhold til trykkefrihedsforordningen af 1766 § 3, stk. 13, under påberåbelse af, at det tilsigtede »sedarnas vanhelgd, vare sig genom offentliga läror till någon last eller sådana ohöljda och skändliga framställningar av denna lasts utövning, varigenom främjandet av ett fördärvligt levnadssätt åsyftas«. Forlæggeren havde foreslået slettelse af det udtalt seksuelle digt, men Fröding fastholdt det. Justitsministeren krævede beslaglæggelse og tiltalerejsning. Sagen blev som trykkefrihedssag behandlet af en nimandsjury, hvortil parterne og retten valgte hver tre nævninger. Fröding blev omgående frikendt; det hjalp, at anklagerens tre nævninger var kendt som udtalt liberale. Efterfølgende godtog han forlæggerens ønske om at udelade digtet i næste oplag. Jeg kender ikke senere svenske sager. »Hvis der var en §, der straffede taabelige og kedelige Bøger, vilde Dr. Rasmussen være kommen lige ind i Tugthuset.« Således indledte femtevoterende Tybjerg sit votum i ankesagen imod dr.phil. (på en afhandling om den italienske lyriske digter Leopardi) Lauritz Emil Rasmussen (1873-1956) for romanen Barbarkvinder, der udkom i 1917. Jeg kunne ikke være mere enig. Sjældent eller aldrig har jeg læst en mere rædselsfuld bog. Pseudonymet »Jean Poincanard« gav »et fransk Øjenvidnes Afsløringer af haarrejsende tyske Tilstande« under Verdenskrigen. Det skildres, hvordan alle tyske kvinder tvangsbefrugtes hvert år for at skaffe Tyskland stadig nye soldater; fortælleren opfinder en maskine til kunstig befrugtning, som jublende tages i brug. Kejser Wilhelm og Tysklands forbundsfællers regenter overværer tortur og halshugning af et større antal adelskvinder, og begejstret dekorerer kejseren overbødlen med jernkorset og Prøjsens fineste orden »Pour le mérite«; senere spiller kejseren kegler med en henrettet hertugindes afhuggede hoved. At dette makværk kunne udkomme i seks oplag og 6.700 eksemplarer, er flovt.
 Når jeg omtaler denne bog fyldigere end andre langt bedre værker, skyldes det, at den mirabile dictu har et videre formål end blot at tjene penge. Efter nedsablende anmeldelser og beskyldninger for perversitet og sadisme udgav Rasmussen en rasende pjece mod »Det bundhykleriske, satanisk løgnagtige, forlorent moralske Entente-Skraal«, hvor han hævdede, at bogen var en satire over Ententens løgne om tyske forhold og dens stof hentet fra løgnesmedenes værksted, f.eks. var hertugindens hoved inspireret af en fransk karikatur af kejseren drikkende af en hjerneskal. Angriberne var »Reptiliepresse«, »Ententens Sprællemænd«, modstillet »Tysklands heroiske Kamp for Liv og Ære«, »vor store Broder i Syd, der strider sin gigantiske Kamp for at redde ogsaa vor stammebeslægtede Kultur, der er mere inderlig sammenknyttet med den tyske end med nogen anden«.
 Bog og pjece udkom på Nordiske Forfatteres Forlag, grundlagt i 1904 af Rasmussen, under krigen omdannet til aktieselskab, der for tyske penge med tyskvenlig ledelse, især den tyskdannede Louis von Kohl, der virkede for Tyskland i Danmark under begge verdenskrige, udsendte propaganda i en lind strøm. Under den af Justitsministeriet initierede straffesag for pornografi fremlagde Rasmussen pjecen. At han var en seriøs forfatter ikke uden fortjeneste, støttedes af Georg Brandes, »en af Danmarks kundskabsrigeste Mænd ... solid Viden og original Livsbetragtning ... aldrig haft nogen, der kendte italienske Forhold som han ... omfattende Menneskekundskab og dybtgaaende Sjælestudium«, og Sophus Michaëlis, »en af vore allerbetydeligste Romanforfattere. Hans rige og frodige Produktion røber ikke blot den fødte Fortæller, men vidner om en Iagttagelsesevne, en Sans for Livets Realiteter ... hans erotiske Skildringers dristige Aabenhjertighed lader sig efter min Mening næsten altid forsvare ud fra den Stræben efter Sandhedserkendelse, som er den virkelige Romanforfatters Ret og Pligt i at skildre Naturlivet i alle dets Faser, ogsaa dets Forkvaklinger og dets Forvildelser, voir clair dans ce qui est«.
 Hverken Kriminal- og Politiretten eller Højesteret ville forkaste Rasmussens forklaring om hans hensigt med bogen, og tre af ti dommere i Højesteret ville formilde førsteinstansdommen om simpelt fængsel i 14 dage. Olrik udtalte under voteringen: »Jeg tør ikke betvivle, at Appellanten har haft den af ham paaberaabte satiriske Hensigt, men han har kun i ringe Grad kunnet gennemføre den, muligt paa Grund af, at de erotiske Skildringer har taget Magten fra ham.« Tybjerg, selv i mindretallet, præciserede, at § 184 ramte både utugtig hensigt og virkning, og at de påberåbte patriotiske motiver ikke kunne motivere den dominerende plads for de tyske kvinders kønsdrift. Andre beklagede, at aktor kun havde påstået stadfæstelse af underrettens dom, som de gerne havde skærpet. Justitsministeriet kunne også have foranlediget tiltale efter et midlertidigt straffelovstillæg, der fastsatte straf af bøde på mindst 500 kr. eller fængsel for den, der offentlig i skrift eller tale søgte at ophidse befolkningen mod en krigsførende nation. I hvert fald pjecen opfyldte disse krav. Tiltalepraksis var dog yderlig sparsom og omfattede hverken den tyske propaganda eller digteren Johannes Jørgensens virtuose og passionerede blotstilling af tyske rædsler i Belgien Klokke Roland, der kom i 21 oplag og oversattes til fransk, engelsk og flamsk. Ugeskriftet indeholder en enkelt domfældelse efter denne bestemmelse, UfR 1916.773 H, hvor en pensioneret byfoged idømtes bøde 500 kr. for en artikel, der fulgte op på Klokke Roland.
 Barbarkvinder er – måske – den sidste danske pornografidom om trykte skrifter, hvor litterær værdi eller et videregående formål med skriftet udover det rent merkantile har været gjort gældende. Ved en fornuftigt tilbageholdende tiltalepraksis undgik vi de pinlige engelske og amerikanske sager.
 I England og USA ses causes célèbres indtil langt ind i århundredet. James Joyces moderne klassiker Ulysses var forbudt i USA til 1933, hvor en dommer i New York erklærede, senere stadfæstet, at den ikke kunne betragtes som obskøn, efter at han selv og to venner havde læst den, fransk rets kriterium »l ́homme moyen sensuel«. I Edward de Grazias fyldige fremstilling er et kuriøst eksempel det amerikanske postvæsens nægtelse i 1955 af at befordre en illustreret udgave af Aristofanes’ Lysistrate; truet med sagsanlæg bakkede postvæsenet ud i tide.
 I Norge, hvis straffelov af 1902 § 211 indeholdt ordet »utugtig« svarende til dansk lov, gennemførtes i 1880’erne to sager mod forfatterne Hans Jæger og Christian Krohg (denne måske bedst kendt som maler), men derefter ingen sager mod et litterært værk i 70 år – kendelsen Rt. 1919,873 nægtede beslaglæggelse af Casanovas galante eventyr – men Agnar Mykle: Sangen om den røde rubin fremkaldte en voldsom debat og en uhyre grundig juridisk sagsbehandling, fascinerende gengivet i hvidbogen, der udkom straks efter dommen. At Mykles værk er stor litteratur, er der ingen tvivl om; en begejstret anmeldelse fremkom i Danmark fra Jens Kruuse, også vidne i retssagen. Oslo byrett anså romanen som utugtig og konfiskerede den, men frifandt forfatter og forlag for straf grundet god tro og undskyldelig retsvildfarelse, straffelovens § 57. Under stærk tvivl frifandt Høyesterett in pleno for konfiskation med dommerstemmerne 12-3, Rt. 1958,479. Nok nægtede man, at § 211 stred mod Grundloven, at litterære værker altid skulle være undtaget fra straf, og at § 211 skulle være bortfaldet ved desuetudo. Når bogen blev bedømt som en helhed – et afgørende hensyn – fandt man den ikke utugtig, modsat hvis de seksuelle skildringer var blevet udgivet separat.
 I samme retning talte de senere års udvidede seksuelle liberalisering, og at bogen hverken i Danmark eller Sverige havde foranlediget retslig aktion. En lykkelig afgørelse. Det smukkeste afsnit er hovedpersonens natlige spadseretur med den unge pige, han elsker uden at kunne tilstå det, og uden det mindste kærtegn. Romanen har klassikerrang. Mit eget eksemplar kom 1975 i kæmpeoplag i Den norske Bokklubben.
 I Danmark medførte Den røde rubin ikke straffesag, lige så lidt som Jean Genet: Tyvens dagbog eller Henry Millers værker, senest Sexus II (The Rosy Crucifixion), hvorimod den danske oversættelse af dette værk blev konfiskeret af den norske Høyesterett, dommerstemmer 4-1, Rt. 1959,431 – der var ej heller tvivl om, at dette værk var langt mere anstødeligt end Mykles og de seksuelle skildringer nærmest perverse. Hos os ville der ej heller have været tale om en sag som den store proces i England om D. H. Lawrence: Lady Chatterley’s Lover – i lighed med hvidbogen om Den røde rubin kan jeg meget anbefale processens »transcript« som udgivet af Rolph (det er den, hvor anklageren under forelæggelsen retorisk spurgte nævningerne »is it a book that you would even wish your wife or your servants to read?«, og hvor en biskop som forsvarervidne blev citeret for at udtale »a book all Christians should read«).
 Det engelske forlag blev frifundet i høj grad som følge af en lovændring i 1959, som udtrykkeligt krævede, at skriftet blev bedømt som en helhed, og åbnede mulighed for frifindelse af et obskønt skrift, hvis det var til offentlighedens interesse af videnskabelige, kunstneriske eller litterære hensyn (som i dansk tiltalepraksis).
 Den sidste cause célèbre i dansk praksis var den kuriøse sag om John Cleland: Fanny Hill (Memoirs of a Woman of Pleasure), udkommet i 1749 i England og omhandlende en glædespiges erindringer i brevform, fra hun optages i et bordel, til hun minsandten bliver lykkeligt gift med sin første kunde. Den omfatter næsten udelukkende seksuelle forhold; rigsadvokaten nævnte i sin procedure for Højesteret 36 skildringer, og at der kun to steder i bogen var tolv sider i træk uden en samlejebeskrivelse.
 Omvendt var sprog og milieubeskrivelse stærkt idylliserende – Trolle kaldte den i sin kommentar en pornografisk guvernanteroman – uden at forfatteren kom i nærheden af Crébillon og Casanova. Scener om perverteret sex mangler ikke, men heltinden er dydigt forarget over disse. I 1819-1820 blev i Massachusetts to bogsælgere dømt for at falholde værket, den ene med fængsel i 6 måneder. Derefter levede det en skjult tilværelse i både England og USA, indtil det i 1960’erne dukkede op i regulær udgivelse og uundgåelig straffesag i tre lande.
 I 1964 konfiskerede politiretten i Bow Street i London 171 eksemplarer af en billigudgave til 3 shilling 6 pence (medens en dyr bibliofil udgave uden de to mest anstødelige afsnit ikke blev rørt). De tiltalte førte syv ekspertvidner om bogens litterære og historiske værdi, bl.a. Montgomery Hyde, forfatter til et værk om pornografiens historie, han kaldte den »a minor masterpiece«. Afgørelsen blev aldrig ændret, men hurtigt ignoreret. En »unexpurgated« udgave kom allerede i 1970 (hvor meget ville der være tilbage af bogen i en »expurgated« version?). Mit eget eksemplar udkom 1993 i en klassikerserie, så hurtigt gik udviklingen. I 1957 tiltaltes en boghandler på Frederiksberg for import (fra Frankrig) og delvis videresalg af et stort antal – 6.603 hæfter og 155 bøger beslaglagdes – pornografiske hæfter og bøger, hvoriblandt en engelsksproget udgave af Fanny Hill. Domsmændene, en professor i psykologi og en redaktør, frifandt for overtrædelse af straffelovens § 234, medens retsformanden dissentierede delvis for domfældelse, men også han ville frifinde Fanny Hill. Østre Landsret domfældte for rub og stub, UfR 1958.414 Ø, med bemærkning, at alt var utugtigt uden at tjene noget berettiget formål, og specielt om Fanny Hill, at genudsendelsen ikke havde andet formål end salg af utugtige skrifter.
 Da forlaget Thaning & Appel uden kendskab til dommen ville udgive bogen på dansk i 1963 og blev klar over risikoen for tiltalerejsning, nøjedes man i første omgang med at trykke 12 eksemplarer til politiet og 20 til personligheder fra kulturlivet. Ingen af disse anså romanen som et mesterværk, men de fleste talte venligt om den, »frisk«, »munter«, »livsglad«, og alle udelukkede skadelig virkning. Byretten – samme dommer som i sagen fra 1957 – frifandt bl.a. under henvisning til erklæringerne og romanens litterære og kulturhistoriske interesse. Landsretten stadfæstede, men med stemmerne 3-3; de tre, der ville domfælde, frakendte bogen enhver interesse og fandt fremstillingerne af de seksuelle forhold i høj grad anstødelige. Herefter var anke til Højesteret uundgåelig. Sagen blev godt procederet af rigsadvokaten og højesteretssagfører Jon Palle Buhl – Blædel gengiver begges procedure – og Højesteret frifandt med dommerstemmerne 6-1. Flere dommere henviste til den om end beskedne litterære værdi og det romantiserede sprog og milieu.
 I 1966 domfældte Massachusetts’ højesteret bogen, men USA’s højesteret frifandt med stemmerne 6-3; dommer Brennan, som talte for flertallet, udtalte, at kun en bog »utterly without redeeming social value« ville kunne rammes, dvs. at den samfundsmæssige værdi var et selvstændigt kriterium, uden at den skulle afvejes med grovheden af bogens skildringer. I 1966 foreslog Straffelovrådets flertal med Hurwitz som formand frigivelse af pornografiske skrifter (men ikke billeder) under påberåbelse af ikke blot trykkefriheden, men også læsefriheden, det voksne menneskes ret til at vælge sin egen læsning efter egne interesser, selv underlødige. Måske var de snævert juridiske argumenter mod fortsat kriminalisering af utugtige skrifter stærkest. »Utugtig« var et uheldigt løst og upræcist kriterium, og reglen pålagde politi og anklagemyndighed en omfattende arbejdsbyrde samt stillede krav, som lå udenfor, hvad der ellers krævedes af disse myndigheder, og måske var umulige at opfylde. Skadevirkninger ved læsning af pornografiske skrifter var nærmest umulig at godtgøre (omvendt var der ikke gavnlige virkninger). Folketingets store flertal fulgte forslaget, og i 1967 blev loven ændret. Få måneder inden havde Københavns Byret beslaglagt Jens Bjørneboes Uten en tråd, der så godt som udelukkende bestod af samlejeskildringer med skiftende konstellationer, men efter lovændringen blev den frigivet, derimod konfiskeret samt forfatter og forlag bødefældt i Norge, Rt. 1967,1502. Også den nye norske straffelov, nylig trådt i kraft, bibeholder kriminaliseringen af pornografiske skrifter.
 I Danmark savnes reglen ikke.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 |
 52014PC0031
 Prijedlog UREDBE VIJEĆA o izmjeni Uredbe (EU) br. 1370/2013 o utvrđivanju mjera za određivanje određenih potpora i subvencija vezanih uz zajedničku organizaciju tržišta poljoprivrednih proizvoda /* COM/2014/031 final - 2014/0013 (NLE) */
 OBRAZLOŽENJE
 1. KONTEKST PRIJEDLOGA
 Opći kontekst
 Uredbom (EU) br. 1308/2013 Europskog
 parlamenta i Vijeća predviđa se pravni i financijski okvir za
 distribuciju odabranih poljoprivrednih proizvoda djeci u školama s pomoću
 programa Mlijeko u školama (MUŠ) i programa Voće u školama (VUŠ).
 Uredbom Vijeća (EU) br. 1370/2013
 donesenom na temelju članka 43. stavka 3. UFEU-a utvrđuje se iznos
 potpore Unije u okviru MUŠ-a i VUŠ-a kako je predviđeno Uredbom (EU) br.
 1308/2013 i predviđaju se mjere dodjeljivanja potpore državama
 članicama u slučaju VUŠ-a i najveća količina proizvoda koji
 ispunjavaju uvjete za potporu u slučaju MUŠ-a.
 Ovaj prijedlog predstavljen je zajedno s
 prijedlogom Komisije o izmjeni Uredbe (EU) br. 1308/2013 s obzirom na odredbe o
 programima u školama. Ovim prijedlogom predviđa se novi okvir za potporu
 distribuciji voća i povrća te banana i mlijeka djeci u obrazovnim
 ustanovama, uključujući odredbe o iznosu potpore Unije i o tome na
 koji bi se način ta potpora trebala dodjeljivati državama članicama.
 2. REZULTATI SAVJETOVANJA SA
 ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENE UTJECAJA
 Nije dostupno.
 3. PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
 U interesu pravne sigurnosti predlaže se da se
 izbrišu članci 5. i 6. Uredbe Vijeća (EU) br. 1370/2013 jer bi s
 predloženom izmjenom Uredbe (EU) br. 1308/2013 zastarjeli.
 4. PRORAČUNSKE IMPLIKACIJE
 Proračunske implikacije predstavljene su
 u financijskom izvještaju koji je priložen ovom prijedlogu i u prijedlogu [COM(2014)
 32 final] o izmjeni Uredbe (EU) br. 1308/2013.
 2014/0013 (NLE)
 Prijedlog
 UREDBE VIJEĆA
 o izmjeni Uredbe (EU) br. 1370/2013 o
 utvrđivanju mjera za određivanje određenih potpora i subvencija
 vezanih uz zajedničku organizaciju tržišta poljoprivrednih proizvoda
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
 Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 3.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske
 komisije,
 budući da:
 (1) Člancima 5. i 6. Uredbe
 Vijeća (EU) br. 1370/2013[1]
 utvrđuje se iznos potpore Unije u okviru programa voća i povrća
 u školama (VUŠ) i programa mlijeka u školama (MUŠ) kako je predviđeno
 Uredbom (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća[2] te se predviđaju
 mjere dodjeljivanja potpore državama članicama u slučaju VUŠ-a i
 najveća količina proizvoda koji ispunjavaju uvjete za potporu u
 slučaju MUŠ-a.
 (2) Odjeljkom 1. poglavlja II.
 glave I. dijela II. Uredbe (EU) br. 1308/2013 kako je izmijenjena Uredbom (EU)
 br. xxx/xx Europskog parlamenta i Vijeća [novi program za škole]
 predviđa se novi okvir za potporu distribuciji voća i povrća uključujući
 banane i mlijeko djeci u obrazovnim ustanovama, uključujući odredbe o
 iznosu potpore Unije i o tome na koji bi se način ta potpora trebala
 dodjeljivati državama članicama. Stoga su članci 5. i 6. Uredbe (EU)
 br. 1370/2013 zastarjeli od dana primjene Uredbe (EU) br. xxx/xx [novi
 program za škole]. U interesu pravne sigurnosti takve članke treba
 izbrisati.
 (3) Uredbu (EU) br. 1370/13
 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti,
 DONIJELO JE OVU UREDBU:
 Članak 1.
 Izmjena
 Uredbe (EU) br. 1370/2013
 Brišu se članci 5. i 6. Uredbe (EU)
 br. 1370/2013.
 Članak 2.
 Stupanje
 na snagu i primjena
 Ova Uredba stupa na snagu sedmog dana od dana
 objave u Službenom listu Europske unije.
 Primjenjuje se od 1. kolovoza xxxx [kao i za
 Uredbu Vijeća / Europskog parlamenta o izmjeni Uredbe (EU) br. 1308/2013].
 Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i
 izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Za
 Vijeće
 Predsjednik
 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
 1. OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1. Naslov prijedloga/inicijative
 1.2. Odgovarajuće područje / odgovarajuća
 područja politike u strukturi ABM/ABB
 1.3. Vrsta prijedloga/inicijative
 1.4. Cilj/ciljevi
 1.5. Osnova prijedloga/inicijative
 1.6. Trajanje i financijski utjecaj
 1.7. Predviđena metoda / predviđene metode
 upravljanja
 2. MJERE UPRAVLJANJA
 2.1. Pravila nadzora i izvješćivanja
 2.2. Sustav upravljanja i kontrole
 2.3. Mjere za sprečavanje prijevare i nepravilnosti
 3. PROCIJENJENI FINANCIJSKI
 UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1. Naslov/naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i
 proračunske linije / proračunskih linija u okviru rashoda na
 koju/koje se prijedlog/inicijativa odnosi
 3.2. Procijenjeni utjecaj na rashode
 3.2.1. Sažetak
 procijenjenog utjecaja na rashode
 3.2.2. Procijenjeni utjecaj
 na odobrena sredstva za poslovanje
 3.2.3. Procijenjeni utjecaj
 na administrativna odobrena sredstva
 3.2.4. Usklađenost s
 tekućim višegodišnjim financijskim okvirom
 3.2.5. Doprinosi
 trećih strana
 3.3. Procijenjeni utjecaj na prihode
 1. OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1. Naslov prijedloga/inicijative
 Uredba
 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1308/2013 i Uredbe
 (EU) br. 1306/2013 s obzirom na program potpore za opskrbu obrazovnih ustanova
 voćem i povrćem te bananama i mlijekom
 Uredba
 Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1370/2013 o utvrđivanju mjera
 za određivanje određenih potpora i subvencija vezanih uz
 zajedničku organizaciju tržišta poljoprivrednih proizvoda
 1.2. Odgovarajuće
 područje / odgovarajuća područja politike u strukturi ABM/ABB[3]
 1.3. Vrsta prijedloga/inicijative
 ̈ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje
 ̈ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje nakon
 pilot-projekta / pripremnog djelovanja[4]
 ̈ Prijedlog/inicijativa odnosi se na produljenje postojećeg
 djelovanja
 X Prijedlog/inicijativa odnosi se na djelovanje koje je preusmjereno
 na novo djelovanje
 1.4. Cilj/ciljevi
 1.4.1. Višegodišnji strateški
 cilj/ciljevi Komisije na koji/koje se odnosi prijedlog/inicijativa
 Cilj
 je prijedloga povećati udio voća i povrća te mliječnih
 proizvoda u prehrani djece na održiv način i tako doprinijeti ciljevima
 zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) u pogledu stabilizacije tržišta i
 osiguranju dugoročne potražnje. Isto je tako cilj prijedloga doprinijeti
 širim ciljevima javnog zdravlja koji se odnose na smanjenje prekomjerne
 tjelesne težine i pretilosti te na bolesti povezane s prehranom stvaranjem
 održivih i zdravih prehrambenih navika.
 1.4.2. Posebni cilj/ciljevi i
 odgovarajuća aktivnost / odgovarajuće aktivnosti u okviru strukture
 ABM/ABB
 Posebni
 cilj: socijalno osjetljivim skupinama omogućiti bolji pristup hrani.
 Odgovarajuća
 aktivnost / odgovarajuće aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB: 05 02
 „Intervencije na poljoprivrednim tržištima”
 1.4.3. Očekivani
 rezultat/rezultati i utjecaj
 Očekuje se da će se prijedlogom utjecati na mlade
 građane i njihovo znanje o hrani i izvoru hrane, njihov odnos prema hrani
 i izvoru hrane, na njihove prehrambene sklonosti te na njihovo viđenje
 poljoprivrede i poljoprivrednih proizvoda.
 Očekuje se i da će se boljim usmjeravanjem potpore
 EU-a povećati isplativost distribucije proizvoda.
 Štoviše, povećao bi se dio proračuna za
 prateće mjere i tako poboljšao utjecaj na potrošnju ciljne skupine i
 premošćivanje razlika između obrazovnih dimenzija programa Voće
 u školama (VUŠ) i programa Mlijeko u školama (MUŠ).
 Konačno, došlo bi i do zajedničkog okvira za
 države članice i povećala bi se vidljivost intervencije EU-a.
 1.4.4. Pokazatelji rezultata i
 utjecaja
 Utvrđene su tri razine pokazatelja s obzirom na
 ciljeve:
 Pokazatelji utjecaja:
 - promjena u izravnoj i neizravnoj potrošnji
 svježeg voća i povrća kod djece 5 godina nakon intervencije
 - promjena u izravnoj i neizravnoj potrošnji
 konzumnog mlijeka kod djece 5 godina nakon intervencije
 - poboljšanje cjelokupne kvalitete prehrane.
 Pokazatelji glavnih rezultata:
 - % raspoloživih sredstava potrošenih za
 prateće mjere
 - % provedenih mjera potpore koje se odnose na
 poljoprivredu i poljoprivredne proizvode
 - razina učinkovitosti troškova promicanja
 potrošnje poljoprivrednih proizvoda u školama.
 Pokazatelji glavnih neposrednih rezultata:
 - broj pratećih mjera provedenih u državama
 članicama
 - broj djece koja su bila uključena u
 prateće mjere i ukupan udio u sudjelovanju
 - broj država članica i pratećih mjera
 povezanih s poljoprivredom
 - trošak po porciji
 - broj država članica i škola sudionica te
 djece sudionika
 - količina proizvoda distribuiranih školama
 (broj porcija voća i povrća te mlijeka).
 1.5. Osnova prijedloga/inicijative
 1.5.1. Zahtjev/zahtjevi koji/koje je
 potrebno kratkoročno ili dugoročno ispuniti
 Potreba
 da se poveća potrošnja voća i povrća te mlijeka kod djece na
 održiv način i potreba da se stvore zdrave prehrambene navike temelji su
 ovog prijedloga.
 Programi
 ZPP-a u školama koji se trenutačno provode imaju određene nedostatke
 u načinu na koji su planirani i manjkavosti u djelovanju koje treba
 razmotriti, a koje ograničuju njihov potencijal ostvarenja ciljeva
 promicanja potrošnje poljoprivrednih proizvoda (tržišni cilj) i zdrave prehrane
 djece u školama (zdravstveni cilj).
 Utvrđeni
 problemi odnose se na razliku između plana programa i njihovih ciljeva
 (različiti obrazovni alati u oba programa), nedostatak koordinacije i
 dosljednosti između dvaju programa i manjkavosti koje ograničuju
 neposredan utjecaj troškova (visok administrativni i organizacijski teret u oba
 programa, neupotrijebljena sredstva u iznosu od 30 % proračuna VUŠ-a,
 mogući učinak mrtvog tereta i nizak omjer troškova i koristi u
 programu MUŠ).
 Pokretači
 su većinom povezani s regulatornim propustima, različitim
 financijskim okvirima, različitom provedbom u državama članicama i
 nekim vanjskim čimbenicima.
 1.5.2. Dodana vrijednost sudjelovanja
 EU-a
 Djelovanjem
 na razini EU-a predviđaju se sredstva potrebna za inicijative diljem EU-a
 i dodatni izvori financiranja s pomoću kojih države članice mogu
 proširiti područje djelovanja i povećati djelotvornost. Kad bi se
 države morale članice oslanjaju isključivo na vlastita financijska
 sredstva, većina njih ne bi mogla provesti ambiciozne inicijative.
 Doprinosi se i većoj vjerodostojnosti programâ u državama članicama i
 poboljšanju ugleda EU-a i jačanju svijesti o EU-u. Okvir EU-a ima dodanu
 vrijednost jer omogućuje neprekidan tok znanja, transparentnost te prijenos
 i razmjenu iskustava.
 1.5.3. Pouke iz prijašnjih
 sličnih iskustava
 Trenutačno
 postoje dva programa distribucije školama koje financira EU u okviru
 Zajedničke poljoprivredne politike EU-a (ZPP) koja su posebno namijenjena
 djeci u školama, tj. program Mlijeko u školama (MUŠ) i program Voće u
 školama (VUŠ). Oba programa imaju zajednički dugoročni cilj da
 povećaju udio tih proizvoda u dječjoj prehrani u ranoj fazi kad se
 stvaraju prehrambene navike i tako doprinose ciljevima ZPP-a, posebno
 stabilizaciji tržišta i osiguranju dugoročne potražnje. Osim toga,
 programi su u skladu sa širim ciljevima javnog zdravlja jer doprinose stvaranju
 zdravih prehrambenih navika.
 Međutim,
 unatoč pozitivnom uključivanju u škole i prepoznavanju potencijala
 tih programa, zaključci u različitim izvješćima – posebno
 vanjske ocjene VUŠ-a i MUŠ-a koje je pokrenula Komisija i posebno izvješće
 br. 10/2011 Europskog revizorskog suda – te na temelju iskustva nakon godina
 provedbe utvrđena je potreba daljnjeg poboljšanja obaju programa kako bi
 se povećala učinkovitost i djelotvornost. U nedavnom sporazumu o
 reformi ZPP-a već su razmatrani neki od utvrđenih problema.
 1.5.4. Usklađenost i moguća
 sinergija s ostalim odgovarajućim instrumentima
 Uzimajući
 u obzir sektorske posebnosti, prijedlog je u skladu s promicanjem
 poljoprivrednih proizvoda. Isto je tako u skladu s ciljevima javnog zdravlja
 (održavanje tjelesne težine, zdravstvene nejednakosti), pojednostavljivanjem te
 načelima i ciljevima iz strategije Europa 2020.
 1.6. Trajanje i financijski
 utjecaj
 ̈ Prijedlog/inicijativa ograničenog
 trajanja
 –
 ̈ prijedlog/inicijativa na snazi od [DD/MM]GGGG do [DD/MM]GGGG
 –
 ̈ financijski utjecaj od GGGG do GGGG
 X Prijedlog/inicijativa
 neograničenog trajanja
 –
 provedba s razdobljem osnivanja od GGGG do GGGG
 –
 nakon čega slijedi sveobuhvatno djelovanje.
 1.7. Predviđena metoda /
 predviđene metode upravljanja[5]
 ̈ Izravno upravljanje Komisije
 –
 ̈ preko njezinih odjela, uključujući njeno osoblje u
 delegacijama Unije
 –
 ̈ preko izvršnih agencija
 X Podijeljeno upravljanje
 s državama članicama
 ̈ Neizravno upravljanje delegiranjem zadaća provedbe:
 –
 ̈ trećim zemljama ili tijelima koje su one odredile
 –
 ̈ međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti)
 –
 ̈ EIB-u i Europskom investicijskom fondu
 –
 ̈ tijelima navedenima u člancima 208. i 209. Financijske uredbe
 –
 ̈ tijelima javnog prava
 –
 ̈ tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u
 mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva
 –
 ̈ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je
 povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća
 financijska jamstva
 –
 ̈ osobama kojima je povjerena provedba posebnih aktivnosti u ZVSP-u u
 skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom
 aktu.
 2. MJERE UPRAVLJANJA
 2.1. Pravila nadzora i
 izvješćivanja
 Troškovi
 koji ispunjavaju uvjete za potporu EU-a uključeni su u novi program
 praćenja i ocjene jer su važni za dobro upravljanje i procjenu
 djelotvornosti/učinkovitosti u ostvarenju utvrđenih ciljeva.
 Uspostavljena je i veza s višegodišnjom (6 godina) nacionalnom/regionalnom
 strategijom.
 Praćenje
 će se vršiti na temelju godišnjih izvješća, koje sastave države
 članice, o upotrijebljenim sredstvima, broju škola/djece sudionika i udio
 u ukupnom broju škola/djece koji su ciljna skupina, učestalosti, trajanju,
 vremenu i načinu distribucije, prosječnoj težini i cijeni porcije,
 prosječnoj potrošnji po djetetu i ukupnim distribuiranim količinama.
 Nadalje, vršit će se i nadzor nad pratećim mjerama u odnosu na
 primijenjene metode i njihov trošak, učestalost, škole/djecu sudionike,
 sudjelovanje dionika i distribuciju proizvoda.
 Postupak
 ocjene sastojat će se od izvješća o ocjeni koje sastave države
 članice nakon 5 godina provedbe programa kako bi se izmjerili
 srednjoročni utjecaji i vanjska ocjena na razini EU-u godinu dana nakon
 ocjena država članica kako bi se procijenila provedba programa na
 nacionalnoj razini i na razini EU-a te procijenila cjelokupna djelotvornost,
 učinkovitost, usklađenost i primjerenost u skladu sa standardima i
 smjernicama ocjena Komisije. Štoviše, može se predvidjeti i vanjska studija o
 dugoročnim pokazateljima utjecaja.
 Vanjske
 ocjene programâ VUŠ i MUŠ i Posebno izvješće br. 10/2011 Europskog
 revizorskog suda o tim programima jasno su bili uzeti u obzir prilikom
 osmišljavanja postupaka nadzora i ocjene koji se odnose na novi program.
 2.2. Sustav upravljanja i kontrole
 2.2.1. Utvrđeni rizik/rizici
 Opći
 rizik koji se može utvrditi odnosi se na djelotvornost programa, tj. da potpora
 EU-a dođe do konačnih korisnika programa i da se njome
 učinkovito doprinese ispunjavanju ciljeva programa.
 S
 obzirom na sadašnja iskustva iz programa VUŠ treba posebno paziti pri odabiru
 podnositelja zahtjeva za potporu i na postupke javne nabave na temelju kojih se
 sklapaju ugovori za distribuciju, obavješćivanje javnosti, praćenje i
 ocjenu. Odredbama o nadzoru obuhvaćena je i provedba takvih ugovora.
 Postupak javne nabave mogući je problem za provođenje programa u
 školama.
 Za
 druge rizike, poput mogućeg učinka mrtvog tereta i prekomjernih
 troškova distribuiranih proizvoda ili marže za dobavljače, mogu se
 predvidjeti odredbe (npr. potpora EU-a po porciji).
 Što
 se tiče pratećih mjera, mogao bi postojati rizik da se program
 preklapa s već postojećim obrazovnim mjerama u školama i promicanjem
 poljoprivrednih proizvoda. Kako bi se to izbjeglo, u definiranje tih mjera bit
 će uključena stručna znanstvena skupina EU-a i bit će jasno
 utvrđena povezanost mjera s ciljevima novog programa. Odredbama o nadzoru
 koje se odnose na prateće mjere uzima se u obzir istinitost rashoda
 općenito, pružajući jamstvo i kad su te mjere povjerene vanjskim
 izvršiteljima.
 2.2.2. Informacije o uspostavi
 sustava unutarnje kontrole
 Agencije
 za plaćanje i delegirana nadzorna tijela na razini država članica dio
 su sustava kontrole.
 Godišnja
 izvješća o kontrolama i provjerama koje sastave države članice, a
 koja se temelje na trenutačnim programima VUŠ i MUŠ, bit će nužna
 kako bi se dobile pojedinosti o administrativnom upravljanju i provedenim
 kontrolama na licu mjesta.
 Štoviše,
 u okviru unutarnjeg upravljanja i sustava kontrole upotrijebit će se
 izvješća o praćenju i ocjeni koje sastave države članice i
 ocjena na razini EU-a. Konačno, stručna znanstvena skupina EU-a
 savjetovat će države članice i Komisiju o provedbi, praćenju i
 ocjeni.
 2.2.3. Procjena troškova i koristi
 kontrola i procjena očekivane razine rizika od pogreške
 Školski
 program bit će obuhvaćen postojećim sustavom upravljanja i
 kontrole rashoda EFJP-a.
 Smatra
 se da se prijedlogom neće povećati stopa pogreške EFJP-a.
 2.3. Mjere za sprečavanje
 prijevare i nepravilnosti
 Primijenit
 će se Horizontalna uredba o financiranju i praćenju ZPP-a i
 upravljanju njime.
 Općenito,
 sustavima kontrole predviđaju se sveobuhvatne administrativne kontrole
 100 % zahtjeva za potporu, kontrole koje se preklapaju s drugim bazama
 podataka, kad se to smatra primjerenim, kao i kontrole na licu mjesta koje se
 provode prije plaćanja najmanjeg broja transakcija ovisno o riziku
 povezanom s dotičnim sustavom. Ako te kontrole pokažu veći broj
 nepravilnosti, moraju se provesti dodatne kontrole.
 Zakonodavnim
 paketom za reformu ZPP-a predviđa se i da države članice
 spriječe, uoče i isprave nepravilnosti i prijevare, da poduzmu
 učinkovite, prikladne i odvraćajuće sankcije u skladu sa
 zakonodavstvom Unije ili nacionalnim propisima te da potražuju nepravilna
 plaćanja i kamate. Paket se sastoji od automatskog mehanizma korekcije u
 slučaju nepravilnosti, kojim se predviđa da, ako do povrata nije
 došlo se u roku od četiri godine od datuma podnošenja zahtjeva za povrat
 ili osam godina ako je pokrenut sudski postupak, nepodmirene iznose mora pokriti
 predmetna država članica. Tim se mehanizmom izrazito potiču države
 članice da što brže izvrše povrat nepravilnih plaćanja.
 U
 početnoj će se fazi novog programa, premda za strategije država
 članica nije predviđeno službeno odobrenje EU-a, odredbama o sadržaju
 strategija (po mogućnosti predložak) omogućiti rano otkrivanje i
 sprečavanje mogućeg rizika od prijevare.
 Tijekom
 provedbe, zahtjevima za pravno tumačenje ili savjet upućenima
 Komisiji i/ili stručnoj znanstvenoj skupini EU-a pomoći će se
 državama članicama da izbjegnu prijevare.
 Osim
 toga, vršit će se ex post provjere i pouzdano praćenje optužbi za
 zlouporabu programa.
 3. PROCIJENJENI FINANCIJSKI
 UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1. Naslov/naslovi višegodišnjeg
 financijskog okvira i proračunske linije / proračunskih linija u
 okviru rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi
 · Postojeće proračunske linije
 Prema redoslijedu
 naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos
 || Dif./nedif. ([6]) || zemalja EFTA-e[7] || zemalja kandidatkinja[8] || trećih zemalja || u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
 2 || 05020812 – Program opskrbe škola voćem || nedif. || NE || NE || NE || NE
 2 || 05021208 – Mlijeko za opskrbu škola || nedif. || NE || NE || NE || NE
 · Zatražene nove proračunske linije
 Prema redoslijedu
 naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos
 || Dif./nedif. || zemalja EFTA-e || zemalja kandidatkinja || trećih zemalja || u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
 || NP || || NE || NE || NE || NE
 3.2. Procijenjeni utjecaj na
 rashode
 3.2.1. Sažetak procijenjenog utjecaja
 na rashode
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || 2 || Održiv rast: prirodni resursi
 || Glavna uprava: AGRI || || || || 2014.[9] || || 2016.[10] || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO ||
 || Odobrena sredstva za poslovanje || || || || || || || || || ||
 || 05 02 08 12 – Program opskrbe škola voćem || Preuzete obveze || (1) || || 122 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || Plaćanja || (2) || || 122 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || 05021208 – Mlijeko za opskrbu škola[11] || Preuzete obveze || (1a) || || 75 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || Plaćanja || (1a) Plaćanja || || 75 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || UKUPNA odobrena sredstva || Preuzete obveze || = 1 + 1a || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || Plaćanja || = 2 + 2a || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 ||  UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje || Preuzete obveze || (4) || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || Plaćanja || (5) || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 ||  UKUPNA administrativna odobrena sredstva financirana iz omotnice za pojedine programe || (6) || || 0 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 2 višegodišnjeg financijskog okvira || Preuzete obveze || = 4 + 6 || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || Plaćanja || = 5 + 6 || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || 5 || „Administrativni rashodi” ||
 milijuna UR
 || || || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO
 Glavna uprava: AGRI || || ||
  Ljudski potencijali || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
  Ostali administrativni rashodi || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 GLAVNA UPRAVA AGRI UKUPNO || Odobrena sredstva || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 5 višegodišnjeg financijskog okvira || (ukupne preuzete obveze = ukupna plaćanja) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 milijuna UR
 || || || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 1 – 5 višegodišnjeg financijskog okvira || Preuzete obveze || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Plaćanja || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 3.2.2. Procijenjeni utjecaj na
 odobrena sredstva za poslovanje
 –
 X Za prijedlog/inicijativu nije potrebna
 upotreba odobrenih sredstava za poslovanje.
 –
 ̈ Za prijedlog/inicijativu potrebna je upotreba odobrenih sredstava za
 poslovanje, kako je objašnjeno u nastavku:
 Odobrena sredstva za preuzete obveze u milijunima EUR
 Navesti ciljeve i rezultate || || || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO
 REALIZACIJE (rezultati) ||
 Vrsta[12] || Prosječni trošak || Broj || Trošak || Broj || Trošak || Broj || Trošak || Broj || Trošak || Broj || Trošak || Broj || Trošak
 POSEBNI CILJ || Socijalno osjetljivim skupinama omogućiti bolji pristup hrani ||
 Rezultat || Broj pratećih mjera || || || || || || || || || || || || ||
 Rezultat || Broj djece u pratećim mjerama || || || || || || || || || || || || ||
 Rezultat || Broj pratećih mjera povezanih s poljoprivredom || || || || || || || || || || || || ||
 UKUPNI TROŠAK || || || || || || || || || || || ||
 3.2.3. Procijenjeni utjecaj na
 administrativna odobrena sredstva
 3.2.3.1. Sažetak
 –
 ̈ Za prijedlog/inicijativu nije potrebna upotreba administrativnih
 odobrenih sredstava.
 –
 X Za
 prijedlog/inicijativu potrebna je upotreba administrativnih odobrenih
 sredstava, kako je objašnjeno u nastavku:
 milijuna EUR
 || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO
 NASLOV 5 višegodišnjeg financijskog okvira || || || || || ||
 Ljudski potencijali || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Ostali administrativni rashodi || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Međuzbroj za NASLOV 5 višegodišnjeg financijskog okvira || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 UKUPNO || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Potrebe za ljudskim
 potencijalima ispunit će se angažiranjem osoblja glavne uprave kojemu je
 već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno
 unutar glavne uprave te, po potrebi, iz bilo kojih dodatnih sredstava koja se
 mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele
 sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 3.2.3.2. Procijenjene potrebe u pogledu
 ljudskih potencijala
 –
 ̈ Za prijedlog/inicijativu nije potrebna upotreba ljudskih potencijala.
 –
 X Za
 prijedlog/inicijativu potrebna je upotreba ljudskih potencijala, kako je
 objašnjeno u nastavku:
 Procjenu navesti u cijelom iznosu
 || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020.
 XX 01 01 01 (sjedišta i predstavnici Komisije) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4
 XX 01 01 02 (delegacije) || || || || ||
 XX 01 05 01 (neizravna istraživanja) || || || || ||
 10 01 05 01 (izravna istraživanja) || || || || ||
 XX 01 02 01 (UO, UNS i UsO iz „opće omotnice“) || || || || ||
 XX 01 02 02 (UO, LO, UNS, UsO i MSD u delegacijama) || || || || ||
 XX 01 04 gg || - u sjedištima || || || || ||
 - u delegacijama || || || || ||
 XX 01 05 02 (UO, UNS, UsO – neizravna istraživanja) || || || || ||
 10 01 05 02 (UO, UNS, UsO – izravna istraživanja) || || || || ||
 Ostale proračunske linije (navesti) || || || || ||
 UKUPNO (*) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4
 XX se odnosi na
 odgovarajuće područje politike ili glavu proračuna.
 Potrebe za ljudskim
 potencijalima ispunit će se angažiranjem osoblja glavne uprave kojemu je
 već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno
 unutar glavne uprave te, po potrebi, iz bilo kojih dodatnih sredstava koja se mogu
 dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele
 sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 Opis zadaća:
 Dužnosnici i privremeno osoblje || Nadležni za zakonodavstvo, donošenje politika, ekonomske analize i savjete, koordinaciju i savjetovanje među službama, unutarnju komunikaciju i izvješćivanje javnosti, predstavljanje institucija i pregovore, obradu statističkih podataka.
 Vanjsko osoblje ||
 3.2.4. Usklađenost s
 tekućim višegodišnjim financijskim okvirom
 –
 X Prijedlog/inicijativa
 u skladu je s postojećim višegodišnjim financijskim okvirom.
 –
 ̈ Prijedlog/inicijativa povlači za sobom reprogramiranje
 relevantnog naslova višegodišnjeg financijskog okvira.
 –
 ̈ Za prijedlog/inicijativu potrebna je primjena instrumenta za
 financijsku fleksibilnost ili revizija višegodišnjeg financijskog okvira.
 3.2.5. Doprinos trećih strana
 –
 Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se
 sufinanciranje od trećih strana.
 –
 X
 Prijedlogom/inicijativom predviđa se sufinanciranje prema sljedećoj
 procjeni:
 Financijski
 doprinos Unije ovom programu naveden je u članku 1. točki 3. nacrta
 Uredbe. Osim toga, razina potpore EU-a (paušal) u odnosu na cijenu porcije
 voća, povrća i mlijeka bit će utvrđena u delegiranim
 aktima.
 Razina
 doprinosa EU-a u odnosu na cijenu proizvoda bit će ograničena
 najvećom potporom EU-a po porciji voća i povrća i mlijeka.
 Države članice moći će povećati iznos sredstava na
 nacionalnoj razini ili privući privatno financiranje kako bi proširile
 područje djelovanja i/ili jačinu intervencije u programima u školama.
 U ovoj fazi nije moguće odrediti ukupan iznos doprinosa trećih strana
 s obzirom na njihovu raznolikost (javne i/ili privatne) i trenutačan
 nedostatak mjerodavnih informacija.
 3.3. Procijenjeni utjecaj na
 prihode
 –
 X Prijedlog/inicijativa
 nema financijski učinak na prihode.
 –
 ̈ Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski učinak:
 ̈ na vlastita sredstva
 ̈ na razne prihode.
 [1] Uredba Vijeća (EU) br. 1370/2013 od 16.
 prosinca 2013. o utvrđivanju mjera za određivanje određenih
 potpora i subvencija vezanih uz zajedničku organizaciju tržišta
 poljoprivrednih proizvoda (SL L 346, 20.12.2013., str.12).
 [2] Uredba (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i
 Vijeća od 17. prosinca 2013. uspostavljanju zajedničke organizacije
 tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi (EEZ) br.
 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007
 (SL L 347, 20.12.2013., str. 671).
 [3] ABM: Activity-Based Management (upravljanje na temelju
 djelatnosti) – ABB: Activity-Based Budgeting (priprema proračuna na
 temelju djelatnosti).
 [4] Kako je navedeno u članku 54. stavku 2.
 točkama (a) ili (b) Financijske uredbe.
 [5] Informacije o načinima upravljanja i
 upućivanju na Financijsku uredbu dostupne su na internetskim stranicama
 BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 [6] Dif. = diferencirana odobrena sredstva / nedif. =
 nediferencirana odobrena sredstva.
 [7] EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.
 [8] Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalne
 zemlje kandidatkinje sa zapadnog Balkana.
 [9] Iznosi Proračuna za 2014. informativnog su
 karaktera.
 [10] Radi usporedbe, početak provedbe predviđa se za
 2016. Osim toga, povećanje omotnice za voće u školama iz reforme ZPP-a
 (Uredba Vijeća (EU) br. 1370/2013 o utvrđivanju mjera za
 određivanje određenih potpora i subvencija vezanih uz zajedničku
 organizaciju tržišta poljoprivrednih proizvoda) provest će se od
 početka školske godine 2014./2015. i predviđa se da će se iznos
 upotrijebiti u cijelosti.
 [11] Za program mlijeka u školama prijedlogom se predviđa
 omotnica u vrijednosti od 80 milijuna EUR po školskoj godini. To odgovara
 očekivanoj količini potrošenih sredstava i u skladu je sa svim
 iznosima za rashode povezane s tržištem i izravnim potporama iz Višegodišnjeg
 financijskog okvira 2014. – 2020.
 [12] Rezultati se odnose na proizvode i usluge koji se
 isporučuju (npr. broj financiranih studentskih razmjena, kilometri
 izgrađenih prometnica itd.).


type: wikipedia

text:
Skara stift är ett av totalt 13 stift inom Svenska kyrkan. Det är Sveriges äldsta stift, grundat under Olof Skötkonung på 1000-talet. Den förste biskopen, Thurgot, omnämns år 1014, varför stiftet firade sitt 1000-årsjubileum år 2014. Biskopssäte är Skara. Stiftet har elva kontrakt, 43 pastorat och 119 församlingar (2014).
 När stiftet grundades såsom ett missionsstift och åren därefter, omfattade det åtminstone formellt hela Götaland. Så förhöll det sig fram till att Linköpings stift grundades och avskildes från stiftet i början av 1100-talet. Senare under medeltiden fram till stormaktstiden omfattade det Västergötland, Dalsland och Värmland – innan Göteborgs och Karlstads stift upprättades.
 Stiftets delningar efter reformationen
 Delningen av stiftet 1580 (samt gränsändringen 1658)
 Karlstads stifts tillkomst gick till så att hertig Karl, som bland annat hade Värmland och Vadsbo härad som hertigdöme, ville avskilja sin del av Skara stift som ett eget kyrkligt område. Därför upprättades 1580 Mariestads superintendentur. År 1647 flyttades superintendenturen till Karlstad och 1658 fick detta stift (superintendentia) en ny omfattning. Som tidigare omfattade det Värmland, men Vadsbo härad återgick till Skara stift och byttes ut mot Dalsland, som gick till Karlstads stift.
 Upprättandet av Göteborgs stift 1620 (samt gränsändringen 1658)
 År 1620 upprättades Göteborgs superintendentia och då överfördes ett stort antal församlingar i västra och södra Västergötland dit från Skara stift. År 1658 återgick dock en del (Mo härad) till Skara stift och i stället införlivades med Göteborgs stift Halland och södra Bohuslän efter deras slutgiltiga införlivning i riket detta år (1658).
 Till följd av det hör i dag Marks härad, Sävedals härad, Askims härad, Östra Hisings härad, Bollebygds härad, Vättle härad och Ale härad samt delar av Flundre och Kinds härader i Västergötland till Göteborgs stift och inte till Skara stift.
 Skara stifts omfattning i dag
 I dag omfattar stiftet före detta Skaraborgs län (även inklusive de nuvarande delarna av Jönköpings län) samt häraderna Väne härad, Bjärke härad, Kullings härad, Gäsene härad, Vedens härad, Ås härad och Redvägs härad ur före detta Älvsborgs län samt större delen av Mo härad i det tidigare ej utvidgade Jönköpings län. Denna del av Mo härad var detta härads ursprungliga medeltida geografiska utsträckning innan några ytterligare socknar lades till på 1800-talet.
 Denna indelning, där stora delar av det före detta Älvsborgs län (västgötadelen samt Katrinedal i Dalsland) hör till Skara stift, gör att även Borås, Trollhättan och Vänersborg ingår i stiftet, vilka inte låg i Skaraborgs län.
 År 1971 övergick också Södra Råda församling i Värmland till stiftet från Karlstads stift. Den 1 januari 2010 återfördes även Rommele pastorat i Trollhättans kommun och Åsundens pastorat i Ulricehamns kommun till stiftet, efter 390 års samhörighet med Göteborgs stift och tidigare superintendentia. Sedan den 1 januari 2018 återgick även Kinnarumma pastorat till Skara stift.
 Se även
 Biskopar i Skara
 Referenser
 Noter
 Litteratur
 Gösta Mellberg, "Strukturförändringar i Skara stift under 1000 år." Skara stift 1000 år. Red. av Johnny Hagberg, Skara 2014.
 Bengt Wadensjö, Skara stift - ett gränsläst gränsland." Skara stift 1000 år. Red. av Johnny Hagberg, Skara 2014.
 Skara stift 1000 år. Red. av Johnny Hagberg, Skara 2014. 236 sid.
 Skara stift i ord och bild. Redaktionskommitté: Yngve Rudberg, Ragnar Ernås, Gustaf Linder, Arvid Norberg och Harald Wideen. Idun 1949, 749 sidor.
 Bonniers konversationslexikon, Bonniers Förlag, Stockholm 1927;
 Lilla Uppslagsboken, Förlagshuset Norden AB, Malmö 1974;
 Adolf Schück, Historisk Atlas, skolupplaga (utförd vid Generalstabens litografiska anstalt, 4:e uppl., 6:e tryckningen), Svenska Bokförlaget Norstedts, Stockholm 1960;
 Atlas till historien, Bengt Y. Gustafson (red.), Generalstabens litografiska anstalt, Stockholm 1970.
 Christian Lovén, Florenslängden. Den äldsta förteckningen över de svenska stiften, Strängnäs stiftshistoriska sällskap, Örebro, 2020.
 Vidare läsning
 Externa länkar
 Officiell webbplats
 Stiftshistoriska sällskap


type: caselaw

text:
 19.2.2011
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 55/37
 Žaloba podaná dne 8. října 2010 — AM v. Parlament
 (Věc F-100/10)
 2011/C 55/68
 Jednací jazyk: francouzština
 Účastníci řízení
 Žalobce: AM (Malaga, Španělsko) (zástupci: L. Lévi a C. Bernard-Glanz, advokáti)
 Žalovaný: Evropský parlament
 Předmět a popis sporu
 Návrh na zrušení rozhodnutí odmítajícího považovat vaskulární příhodu žalobce za úraz ve smyslu článku 73 služebního řádu a článku 2 společného systému zdravotního pojištění (SSZP).
 Návrhové žádání žalobce
 —
 zrušit rozhodnutí OOJ ze dne 12. listopadu 2009 odmítající považovat za úraz ve smyslu článku 73 SSZP mozkovou vaskulární příhodu žalobce, a v potřebném rozsahu i rozhodnutí OOJ zamítající stížnost;
 —
 v důsledku toho nařídit znovuzahájení přezkumu návrhu podaného žalobcem na základě článku 73 služebního řádu novou lékařskou komisí;
 —
 uložit žalovanému povinnost k zaplacení náhrady škody za nemajetkovou újmu utrpěnou v důsledku napadených rozhodnutí, vyčíslenou ex aequo et bono částkou 50 000 eur;
 —
 uložit žalovanému povinnost k zaplacení náhrady škody za majetkovou újmu utrpěnou v důsledku napadených rozhodnutí, prozatímně vyčíslenou částkou 25 000 eur;
 —
 uložit žalovanému povinnost k zaplacení úroků z prodlení z jistiny dlužné podle článku 73 služebního řádu ve výši 12 % za dobu nejpozději ode dne 15. března 2007 až do úplného zaplacení uvedené jistiny;
 —
 uložit Evropskému parlamentu povinnost k náhradě nákladů řízení.