type: other

text:
Sote – aloittelijan tietopaketti | Liike
 Eduskunnan käsittelyssä oleva sote- ja maakuntauudistus tarkoittaa sosiaali- ja terveydenhuollon rakenteen ja palvelujen uudistusta. Tavoitteena on kaventaa ihmisten hyvinvointi- ja terveyseroja, parantaa palvelujen yhdenvertaisuutta sekä hillitä kustannuksia. Tällä hetkellä kunnat järjestävät julkiset sosiaali- ja terveyspalvelut. Sote-uudistuksessa vastuu palvelujen järjestämisestä siirtyy 18 uudelle maakunnalle.
 Seuraavien viikkojen aikana tulemme käsittelemään sotea. Liikkeen sivustolle kootaan asiantuntija- ja mielipidekirjoituksia puolesta ja vastaan. Toivomme, että keskustelette ja kerrotte, mikä on epäselvää ja mistä haluaisitte lisää tietoa.
 (Hjallis Harkimo, Savon Sanomat, 15.4.2018)
 Sote- ja maakuntauudistuksesta on tehty havainnollistavia animaatioita antamaan osviittaa siitä, mistä uudistuksessa on kyse.
 Myös valinnanvapaus puhututtaa. Valinnanvapaudella tarkoitetaan sitä, että asiakas saa itse päättää, mistä hän saa sosiaali- ja terveyspalveluita.
 Sosiaali- ja terveysministeriö on tehnyt esityksen siitä, mitä sote-uudistus tarkoittaa yksittäiselle kansalaiselle.
 Mitä sote-uudistus tarkoittaa kansalaisille 1/2018 from Sosiaali- ja terveysministeriö / yleiset
 Kansanedustaja Hjallis Harkimo on käsitellyt sotea omalla YouTube-kanavallaan. Harkimo kritisoi valinnanvapautta siitä, että se toteutuu vasta, jos hoitotakuu ei toteudu. Näin ollen asiakas voi joutua odottamaan kuusi kuukautta palveluiden saamista ja jos hoitotakuu ei tämän ajan sisällä toteudu, voi hän vasta sen jälkeen itse päättää, mistä saa palvelunsa. Harkimon kanavalla sotesta on ollut keskustelemassa myös kansanedustaja, sote-kriitikko Elina Lepomäki.
 Miksi pitää tehdä sote uudistus, nykyinen systeemi on hyvä ja sitä tulisi kehittää. Eikö hallintoa pitäisi keventää eikä portaita lisätä. Pitäisi ottaa oppia esim. Hollannin mallista, eli vähentää mm. esimiehiä terveydenhuollosta. Antaa enemmän valtaa ruohonjuuren tuntijoille.
 Jyrki Heikkilä sanoo:
 6.6.2018 16:04
 Juuri näin. Kekittää kaikki resurssit palveluja tervitseville. Moniportainen hallinto ei koskaan tuo mitään lisäarvoa asiakkaille. Rahaa kuluu kaikkeen muuhun kuin terveyden hoitoon.
 Mykkis sanoo:
 En tiedä sotesta tarpeeksi sanoakseni siitä muuta kuin, että sekaiselta vaikuttaa. Olen just pudonnut työterveyshuollosta terveyskeskuksen rattaisiin ja vaikuttaa tosi pahalta. Kirjaudu pankkitunnuksilla palveluun, tee perustelulomake, miksi sinun pitää päästä lääkäriin, sairaanhoitaja soittaa ja päättää, oletko tarpeeksi sairas päästäksesi lääkäriin, josta et tiedä osaako edes suomea tai ymmärtääkö suomea, nimestä ei voi päätellä, onko mies vai nainen (pelottaa). Jos kysyt jotain lääkäristä niin sairaanhoitaja ei tiedä mitään hänestä tai hänen kyvyistään arvioida tilaasi saati ymmärtääkö lääkäri, mistä on kysymys (kokemusta on, että ulkolaisen lääkärin lähetteet menee väärään paikaa). Voi hyvinkin olla, että tämä poliittinen lehmäkauppa sote ei ole sen parempi, mutta jotain täytyy terveydenhuollolle tehdä, kun kansa vanhenee. Kehitettävää suomalaisessa hyvin hierarkkisessa terveydenhuollossa riittää.
 Helvi Ruut sanoo:
 Vastaan nyt ”vanhenavana kansana” ja tältä julkiselta puolelta johon olet joutunut. Otan osaa. Jonkin verran palvelu muuttui, kun yksityiset palvelunantajat tulivat mukaan. Mutta kun tarpeeksi kilpailutetaan, jotenkin vaan ilmapiiri muuttuu. Palvelu on ystävällistä, mutta tutkimuksiin ei saa lähetettä, tai nivelleikkauksiin ei ohjata ym.
 Koska nykyjärjestelmä ei toimi. On runsaasti esimerkkejä siitä kun kansalaiset ei pääse lääkäriin vaan on ollut pakko kääntyä yksityisen puolelle.
 Sote-uudistusta on yritetty tehdä jo pitkään juuri siksi, että nykyinen systeemi ei ole hyvä. Monissa osissa maata terveyskeskusten kaikkia lääkärinvirkoja ei olla saatu täytettyä koskaan sen jälkeen, kun terveyskeskukset perustettiin 1970-luvulla. Siksi ihmiset eivät pääse ajoissa hoitoon, vaan heidän sairautensa pahenevat ja lisääntyvät.
 Suuriin terveyskolhooseihin ja niiden virkalääkäreihin perustuva järjestelmä on osoittautunut myös erittäin kalliiksi veronmaksajille. Suomi ja Kreikka ovat ainoat OECD-maat, joissa virassa olevalle yleislääkärille maksetaan kiinteä (ja hyvin korkea) kuukausipalkka, vaikka hän ei ottaisi vastaan ainoatakaan potilasta kuukauden aikana.
 Ylen esittämä uutisjuttu Hollannin erään yksityisiä kotisairaanhoidon palveluja tarjoavan yrityksen toiminnasta on ymmärretty väärin. Koko Hollannissa ei suinkaan ole vähennetty terveydenhuollon esimiehiä, vaan pelkästään siinä yksittäisessä yrityksessä nimeltä Buurtzorg.
 Hollannissa on kuitenkin täysi valinnanvapaus ja hoidon kulut katetaan jokaiselle pakollisen sairausvakuutuksen maksuilla. Maksu on aivan vastaava kuin meillä palkasta peritty sv-maksu, mutta Hollannissa ja Saksassa maksu on suurempi kuin meillä ja siksi hoitojen rahoittamiseen ei tarvitse käyttää yhtä paljoa yleisiä verovaroja kuin meillä.
 Ehdottomasti samalla linjalla.Tuntuu että sotea rakennetaan johtajille.Luin paikallislehdestä uusista titteleistä ja maallikkona karsin heti puolet pois.Tittelit tekemällä tehtyjä,johtajille johtaja ja ja niille päällikkö hienolla nimikkeellä.Sotea runnotaan väkisin,ja mennään eteenpäin kuin hevoset silmälapuilla,ei nähdä kuin maaliviiva.Unohdetaan se että seuraavassa kaarteessa saattaa yllättää laukka..ja tulee keskeytys.
 Esimiesten esimiehiä karsimalla voisi joku asiasta tietääkin.Toivotaan parasta,pelätään pahinta.
 Jaakko Uljas sanoo:
 5.6.2018 22:41
 Mielestäni sote uudistuksen tavoitteet hukattiin kun tehtiin kuuluisa lehmänkauppa.
 Koko uudistusta on ajettu keskustan ikiunelma maakuntahallinto edellä. Soten varjolla toteutetaan Suomeen jättimäinen hallintoremontti muuttamalla julkinen hallinto kolmiportaiseksi. Vaikutusselvitykset esimerkiksi kuntien ja kaupunkien itsehallintoon ja talouteen lähes kokonaan tekemättä. Väite että tämä olisi ainoa mahdollinen hallintomalli ei pidä paikkaansa. Päinvastoin se on iso ja peruuttamaton virhe.
 Perusterveyden resurssipulaa ei helpota se että valitaan 18 maakuntavaltuustoa ja jokaiseen x 99 luottamusmiestä. Lisäksi tietenkin satoja uusia valtion hallintovirkamiehiä. Maakuntajako on myös järjetön, koska ne ovat väestöltään ja kantokyvyltään keskenään täysin eri sarjassa.
 Valinnanvapaus on hieno ja mediaseksikäs sana. Ihmisille tärkeää on että oman terveysaseman palvelut toimivat ja että pääsee tarvittaessa sujuvasti erikoissairaanhoidon piiriin. Nyt jo esim. Espoossa voi valita terveysasemien välillä, joista osa on ulkoistettu yksityisille.
 Pelkäänpä että tämä nyt esitetty malli tulee erittäin kalliiksi ja rikkoo hoitoketjut. HUS tj Aki Linden totesi televisiossa että nykyiset terveysasemat laitetaan ”tuhannen päreiksi”.
 Se ei kuulosta hyvältä, varsinkin kun olen erittäin tyytyväinen oman Tapiolan terveysaseman toimintaan ja palveluihin.
 On annettu harhakuva että sote palvelut olisivat rikki ja että tällainen jättimyllerrys olisi pakko tehdä. Se ei pidä paikkaansa.
 Tämä ”uudistus” tulee kaataa, Se ei korjaamalla tule kuntoon koska lehmänkaupasta johdetut perusteet ovat väärät ja molemmat aiheuttavat kustannusten kasvua ja sisältävät monia isoja riskejä.
 Sote palveluja voidaan kehittää pienin askelin lähtemällä vaikkapa siitä että lisätään resursseja perusterveydenhuoltoon. Siis lääkäreitä ja sairaanhoitajia. Ei valtion hallintovirkamiehiä.
 Juhani Salmi sanoo:
 6.6.2018 15:03
 Täysin samaa mieltä. Vuosia kehitettiin hallintoa siihen suuntaan, että väiportaan hallinnosta (lääninhallitukset) päästäisiin eroon tai ainakin sitä kevennettäisiin. Tämä muutaman miljoonan kansa ei tarvi väliportaan hallintoa. Toista se on maissa joissa on aluehallintoa ja alueilla asuu miljoonia ihmisiä, eli paljon enemmän kuin meillä koko maassa. Saataishan näillä maakunnilla paljon uusia hyväpalkkaisia hallintovirkoja varsinkin Kepulle. Kaiken maksaa kuitenkin veronmaksajat. Valtiolla kunnilla ja maakunnilla ei ole muuta rahaa kuin verorahat ja velkaraha, jonka lapsemme ja lapsenlapsemme maksavat. Eiköhän lehmäkauppojen aika pitäisi olla ohi.. Juhani Salmi
 KatiL sanoo:
 Samaa mieltä, ei lisää päällekkäisiä päätöksentekijöitä, virkoja, hallintokoneistoa vaan rahat kehitykseen ja nimenomaan ruohonjuuritason tekijöitä lisää purkamalla vanhoja rakenteita, missä resurssit hukkuu ”paperin pyörityksiin”. Digitalisoimalla nykyistä toimintaa siis. Vanhan kehittäminen on aidosti halvempaa, kun kaiken ”räjäytys” ja uudelleen organisointi kokonaan.
 En ymmärrä miksi puretaan kohtullisesti toimivaa sairaanhoitoa. Korjataan puutteet ja hankitaan lisäresursseja tarpeen mukaa.
 Näin on. Lisäks Hallituksen uskottavuus on meny kun Orpo ja Sipilä ovat kovin lupailleet mm. Hallituksen kaatuvan jo monta kertaa niin monesta eri syystä, mutta sit kumminkin ovat sit tiukan paikan tullen ennemmin pitäneet kiinni ministeriautosta kuin annetuista lupauksista. Sotessa on liikaa lehmän kauppoja ja salaisuuksia. Ei jatkoon. Takaisin avoimeen valmisteluun ilman Mehiläisiä ja Terveystaloja.
 Hei olen samaa mieltä siinä asiassa , että hallintopuolen ressulsseja pitäisi keventää , eikä lisätä mikäli kustannuksia halutaan karsia . Nykyiset terveyspalvelut toimivat suhteellisen hyvin ja digitalisoitumisen kautta saadaan varmasti lisää nopeutta ja joustoa asiointiin .
 Maakuntamalli ei ole mitään muuta kuin Kepun halu tuoda omilleen lisää hallintopaikkoja ja yrittää sitä kautta saada lisää valtaa kun muuten se ei onnistu .
 Seija Takala sanoo:
 Minua on arveluttanut koko sote, jos siis joudun nopeasti käymään lääkärissä ja saan ajan läheiseen terveysasemaan, joka on julkinen. Olen siis kirjautunut sinne ja sen kirjoissa seuraavat kuusi kuukautta. N. kuukauden kuluttua muistan, että minullahan on aika tutulla gynekologilla, minun pitää ilmeisesti siirtää se, jotta voin mennä sinne ja kirjautua taas uuteen keskukseen vai miten, sitten tuleekin tilanne, että hampaasta tippuu paikka, taas sama juttu, odottaako että pääsee omalle hammaslääkärille vai miten.
 Sitten tämä vanhusten huolto, joka nyt jo on ajettu ihan kuralle. Palveluasuntoja tekee urakalla yksityiset terveysfirmat, niihin ei kaikilla ole varaa ja kun joku on saanut päähänsä, että kaikkien pitää olla kotona. Tulee mielettömän kalliiksi hoitaa huonokuntoista vanhusta kotona, vaikka käytäisiin vähintään kuusi kertaa vuorokaudessa niin silti hän on suurimma osan ajasta yksin ilman minkäänlaista apua ja valvontaa, jos tämänlaista olisi pienten lasten hoito niin olisipa aika haloo.
 9.6.2018 10:18
 Jos soten tarkoitus on yhdenmukaistaa palvelut kaikille, mitä se tarkoittaa nykyiselle yksityissektorille? Miten yksityiset lääkäripalvelut muuttuvat? Jääkö niitä enää jäljelle vai alistuvatko soten käyttöön? En halua luopua omasta loistavasta hammaslääkäristäni tasapuolisuuden nimissä.
 Voitto Manninen sanoo:
 Olen Jaakko Uljaksen kanssa täysin samaa mieltä. Keskusta saisi ikiaikaisen unelmansa toteutettua. Puolue, joka saa viimeisillä voimillaan hallintaansa suurimman osan maakunnnista, jotka kuitenkin edustavat vain vähemmistöä koko väestöstä.
 Tästä itse sotesta on aikaa myöten selvinnyt, ettei se ainakaan meille julkisen palvelun käyttäjille mitään parannuksia tuo. Meillä täällä Jyväskylän seudulla oli ennen tämä ns. väestövastuu- eli omalääkärijärjestelmä. Tästä sotesta luulin, että josko ei kunnalliselta, niin ainakin yksityiseltä puolelta voin valita itselleni ”oman” lääkärin. Väärin, ei se niin mene.
 Kuulopuheiden mukaan monessa Euroopan sivistysmaassa sikäläiset ”sotet” tuovat oman lääkärin jopa potilaan kotiin asti. Mutta nehän ovatkin sivistysmaita.
 Tämänpäiväisten (6.6.) uutisten mukaan soten pilottimaakunta, Pohjois-Karjala, on soten osalta konkurssissa, joko on supistettava toimintoja tai jostain taiottava lisää rahaa. Jos maakunta”uudistus” ja sote toteutuu, ovat kohta 12 muuta maakuntaa samassa tilanteessa. Ja tästä kaikesta huolimatta hallitus ajaa asiaa kuin käärmettä pyssyyn.
 Potilaan näkemys nykysotesta ja valmisteilla olevasta uudesta sotesta.
 Monisairaana olen joutunut turvautumaan nykysoteen viime vuosina melko paljon. Heti kättelyssä on sanottava, että, että nykysote on mainettaan parempi. Perusterveydenhoito toimii muuten hyvin, mutta lääkäreitä on liian vähän. Asia korjaantuisi täsmäkorjauksella lisäämällä lääkäreitä sinne, missä tarvitaan. Erikoissairaanhoito toimii hyvin ainakin täällä Lounais-Suomessa.
 Miksi siis tehtäisiin jättimäinen uudistus, josta kukaan ei tiedä, mitä se tulee maksamaan ajan oloon. Nykysoten kustannukset on ennustettavissa,mutta uudistus ei. Tekemällä täsmäkorjauksia nykysoteen, meillä olisi erinomainen terveydenhoitosysteemi.
 Maakuntauudistus on täysin trpeeton ”kepuhimmeli”. SDP on ehdottanut, että maakuntauudistuksen sijaan tehtäisiin maahan sotealueita yhdistämällä kuntia suuremmiksi kokonaisuuksiksi. Sotealueet hoitaisivat vain soteasioita, muut kuntien tehtävät jäisivät kuntien hoidettaviksi. Sotealueen valtuustoihin valitaan edustajat vaaleilla ja sotealueilla olisi verotusoikeus. Kun sotealueilla on verotusoikeus, niin se takaa sen, että taloutta on hoidettava hyvin. Eihän veroja voi korottaa noin vaan.
 Maakuntauudistus on Kepun pitkäaikainen haave. Se on keino millä Kepu soluttautuu suuriin kaupunkeihin. Se on siis puhtaasti valtapoliittinen hanke, jota sote ei tarvitse.
 Väitetään että nykyehdotuksella valinnanvapaus ei toteudu. Mihin tämä väittämä perustuu? Miten niin ei toteudu?
 Terveellä järjellä ajjatellen tuntuu että jotain on tehtävä kun yli 300 kuntaa sairaanhoitopiiriä yhtymää suunnittelee kehittää erilailla erilaista ja lisääntyvää julkista palvelua. Lisäksi yksityinen työterveyshuolto ja vakuutusten päättyminen sysää vanhukset ja todella sairaat julkiselle sektorille jossa asiakkaalla ei ole asiakkaan oikeuksia. Päättäjät ei näytä muistavan että ”hyvin suuniteltu on vasta puoleksi tehty”. Eteenpäin tekoihin !!!
 P-O Sarkkinen sanoo:
 On kohtuutonta ja jopa suomalaisten oikeusperiaatteiden vastaista säätää lakeja joiden tarkoitusperä ei riittävästi ilmene hallituksen esityksestä tai muusta esityöstä, lain tekstin tueksi. Pidän suorastaan ansana hallituksen toimintasuunnitelmaa, jossa muodostettavan maakunnan tehtäväksi jää kaikki toteutus. Tulemmeko näkemään 18 näkemystä siitä miten palvelut lain mukaan on järjestettävä. Tässä jo mennään perustuslain yli. Maakunnilla tulee olla yhteväinen toimintatapa lain antamana. Maakuntakohtaisten erojen tulee niidenkin pohjautua lakiin. Lain tulkintaoikeus on myös valtiosääntöön sisäänrakennettu eikä sen 124§ mukaista valtaa ole maakunnan muutosta tekevissä epävirallisissa toimeenpanovaltaan valmistautuvilla kuppikunnissa. Anteeksi huonohko sananvalinta, mutta en löydä julkisvallan kaltaista valtaa käyttävälle kaveriporukalle muutakaan nimeä.
 Se mikä on epäselvää ja mistä pitäisi saada lisätietoa on:
 Miten sosiaali ja terveyspalveluiden ongelmat on diagnosoitu ?
 Miten niitä ongelmia on yritetty korjata kunnan toimesta ja sen kautta tultu siihen lopputulokseen että ongelma on kunta sekä kunnan vastuu ja ratkaisu on että palveluiden vastuu siirretään 18 maakunnan vastuulle ?
 Miksi ongelmia ei voida ratkaista kunnan toimesta, mutta ne ratkeaa kun vastuu on 18 maakunnalla ?
 Mikä on 18 maakunnan pääasialliset ” valttikortit” tai faktaan pohjaantuva syy miksi 18 maakunnan malli ratkaisee mainitut ongelmat.
 Onko ylipäätään tehty tutkimuksia siitä voidaanko mainitut ongelmat ratkaista kuntien toimesta ilman 18 uutta maakuntaa ja onko ollut mukana myös jotain muita ratkaisumalleja ? Mitä mahdolliset muut ratkaisumallit olivat ja miksi ne ei kelvanneet. ? Jos muita ”kilpailevia ” ratkaisumalleja ei ole koskaan ollut niin miksi niitä ei ollut ja miksi niitä ei kehitelty ?
 Miksi Sotea ei ensin pilotoida kokeilumielessä pienimuotoisesti jotta saataisiin enemmän faktaan pohjaantuvaa tietoa ns, ”mutun” tilalle?
 Mauri Tolonen sanoo:
 Muutama kysymys. Onko kaikki (18 maakuntaa) yhdenvertaisia uudistuksen toteuttamisen suhteen? Tuleeko uusi palveluketju toimimaan moitteettomasti? Onko uudistuksessa takuita kustannuksien kasvun hidastumiselle?
 Lisbeth M. sanoo:
 Sote – aloittelijan tietopaketti oli hyvä.
 Kunnat ovat nyt jo ryhtyneet säästämään, diagnooseja ei tehdä (joillei ole ”pää kainalossa”), vähätellään potilaan oireita, mahdollisimman suppeat verikokeet, mg-kuvauksiin ei pääse, mahdollisimmat halvat lääkkeet, diagnooseja perutaan, leikkauksia tehdään vain jos potilas maksaa itse, ym.ym.
 Hoitoon pääsee, jos Sinulla on muhkea lompsa!!
 Toivon, että valinnanvapaudesta luovutaan ja panokset laitetaan siihen, että lähiterveysasemilla on riittävät resurssit tarjota palvelut kohtuullisessa ajassa. Valinnanvapauden kohdalla pelkään, että siitä tulee turhaa lisälaskua. Muuten en oikein ymmärrä vielä mitä hyötyä sotesta ja maakuntahallinnosta olisi nykyiseen systeemiin. Vaikuttaa siltä että kyseessä on huono idea, joka yritetään väkisin viedä loppuun koska suunnitteluun on laitettu paljon varoja, mutta yritysmaailmasta oppituna sanoisin että huonot projektit kannattaa lopettaa eikä väkisin saattaa loppuun.
 Raija Rinne sanoo:
 6.6.2018 15:25
 Minusta koko sote on niin kirjava sekasotku että siitä ei tavallinen ihminen ymmärrä yhtään mitään,
 Kansalaisille sitä ei ole millään tavoin selitetty. Mm. en ymmärrä mihin tätä maakuntajuttua tarvitaan,
 taasko lisää byrokratiaa? Olen itse monisairas ihminen ja olen saanut Tampereella erittäin hyvin terveyden
 huollon palvelut. Minulla on mm. omalääkäri ja – hoitaja, ei siis tarvitse mennä tuntemattomalle lääkärille
 mennä selittämään kaikkea alusta asti siis A:sta – Öhön.
 En missään muotoa hyväksy sotea ainakaan tällaisessa muodossa mitä on esitetty.
 6.6.2018 15:47
 Väitetään että nykyehdotuksella valinnanvapaus ei toteudu. Voisiko joku tarkentaa tätä?
 Voihan sote sotkuja.
 Ennen sairaanhoitaja/lähihoitaja jne saattoi ansaita lisätuloja pienen palkan lisäksi tekemällä töitä toiseen kuntaan vapaa päivinään. Nyt tämä mahdollisuus poistuu, hoitajista joista jo ennestään on pulaa tulee lisää pulaa kun enään ei voi heittää keikkaa niin ettei sote alue joudu maksamaan ylitöistä.
 Meillä kun kaupungin sijaan tuli hyvinvointikuntayhtymä keikkalaiset joutuivat pulaan. Kukaan ei työ kohteista tiedä milloin ko. Henkilön työtunnit menevät ylityön puolelle. Tässä vaiheessa jos näin pääsee käymään alkaa yksiköiden välillä armoton taistelu mikä yksikkö on ylityöt teettänyt ja kenen ne kuuluu maksaa. Kun kenelläkään henkilö ei ole ollut ylitöissä vaan normi tunneilla. Tämän jälkeen sijaista ei enään palkata kumpaankaan yksikköön. Tätäkö nyt halutaan lisätä hoito henkilöstö pulaa. Jota kotihoito esim. on täynnä.
 Tämä vain yksi soten ongelma joka räjähtää vielä piilosta käsiin.
 Sotea ruvettiin synnyttämään kun rikkaat eivät päässeet erikoislääkärille eikä Suomessa ollut yksityis sairaaloita. Vaan huomattiin että tässä maassa joutuu tavan vuodeosastoille tavan ihmisten sekaan. Nyt jo voi valita aivan tarpeeksi. Niin köyhälle kun rikkaalle.
 Jos yksityiselle hoidolle lue eurooppalaisille terveys yrityksille myydään suomen terveyden hoito niin miten v.... se ei voi pitkässä juoksussa olla halpaa? Jokainen tietää että jos ei ole enään julkista palvelua koska ei käyttäjiä niin hinta nousee.
 Sotea kannattavan kannattaisi tutustua mitä tapahtui Sysmän kunnan ulkoistettua terveyskeskuksen. Sen osat ovat nyt yksityisellä kaupan kun se on poiminut rusinat pullasta.
 Bisnes se on mikä kannattaa, mutta pitääkö sitä tehdä valtion kassan turvin.
 Ihmettelen sitä, että kun soinin persut ovat aina sanoneet, että on pidettävä hallitusohjelmasta kiinni, niin siinähän ei ymmärtääkseni alun perin ollut mitään maakuntauudistuksesta, vaan se otettiin siihen myöhemmin. Mikseivät soinin persut nyt siis vaadi, että alun perin sovitusta on pidettävä kiinni. Valinnanvapaus kyllä oli alun perin hallitusohjelmassa.
 Niin kuin Raimo Ilaskivi syntymäpäivähaastattelussaan sanoi, kepun kanssa tehty lehmänkauppa merkitsi sitä, että maalaiset saivat maakuntansa, isot terveysyritykset valinnanvapauden, mutta Kokoomus ei saanut mitään. Ovathan isot terveysyritykset Kokoomuksen rahoittajia ja sitä kautta on ymmärrettävää, että valinnanvapaus hyödyttää Kokoomustakin. Nyt jos valinnanvapautta toteutetaan vaiheittain, Kokoomus menettää senkin vähän, Miksei tuota sotea voi toteuttaa vaiheittain niin, että aloitettaisiin pohjoisesta ja korjattaisiin matkan varrella ilmeneviä vikoja, siis jos se toteutetaan. Peruskoulu-uudistus toteutettiin onnistuneesti vaiheittain, pohjoisesta alkaen. Mutta siinä taisi olla parempi vetäjä (R. H. Oittinen) kuin sotessa! Meillä on tiettävästi monin osin hyvin toimivat sosiaali- ja terveyspalvelut, joita pitäisi hiukan päivittää. Miksi koko hallinto pitää myllätä uusiksi? Syy siihen on maalaisten hinku saada uusi hallintohimmeli.
 Kepulla ei ole sote mielessä vaan vallassa pysyminen maakuntien avulla. Kepu myy vaikka äitinsä ssadakseen maakunnat. Kepu on unohtanut se, että valta keskittyy suuriin kaupunkeihin joissa kepulisteilla ei ole valtaa.
 En ymmärrä myöskään sitä, että minun pitää sitoutua vuodeksi johonkin sote – keskukseen .Asun todennäköisesti puolet vuodesta lapissa siellä ei ole tarvisemiani tutkimuksia ja hoitoa. Maksaako kela matkani Äkäslompolosta Helsinkiin kerran kuukadessa.
 ( Pääministerin avustaja ilmoitti että he eivät vastaa epäasiallisiin kysymyksiin.)
 Juha Polvinen sanoo:
 Tuntuu kuin menisimme ajassa taaksepäin: aikanaan kaikkea keskitettiin suuriin yksiköihin, sitten niitä purettiin ja hajautettiin. Olemme taas keskittämässä entistä suurempiin yksiköihin ja kokonaisuuksiin, jossa hallintoa kasvatetaan toisaalla ja kansalainen etääntyy kauemmaksi. Eikö olisi aika suunnata paikallisiin taloudellisiin innovaatioihin ja ratkaisuihin, jotka siten lisäisivät talouden ja yhteiskunnan monipuolisuutta sekä yritteliäisyyttä että ratkaisukeskeisyyttä. Pääkaupunkiseutu suurena kasvukeskuksena ja sen varjolla suurimmat kaupungin ovat toisaalla vastakohtana muuhun harvaan asuttuun `maaseutuun ́. Sote suosii tavoitteiltaan suuryrityksiä, jolloin uhkana on pelkistyminen, keskittyminen, kangistuminen ja ajan mittaan yksipuolistuminen.
 Monimuotoisempi yhteiskunta, ennemmän tilaa kilpailulle ja pienemmille yrityksille sekä uusille monipuolisille että taloudellisille ja paikallisille innovaatioille myös terveydenhuoltoon. Luodaan rikasta ympäristöä ja elävää toimintakulttuuria. Sote kuullostaa tällä hetkellä ennemmänkin kuntahyytymältä!
 Kiireessä ja pakkoraossa ei koskaan saada aikaan muuta kuin sotkua – sotea.
 ́Vanhan purkaminen ja uuden massiivisen`rakentaminen sekä uudistaminen tuottaa miljardien kokoisen laskun veronmaksajille vuosien varrella. Lisäksi veromarkat voittoineen uhkaavat valua Suomen ulko-puolelle.
 Katsoin Liike Nyt lähettämät tiedot sotesta. Kerronpa omakohtaiset kokemukset ja mielipiteet. Julkisella terveydenhoidolla saa odottaa ja jonottaa ties kuinka kauan. Jonotin Oulussa järjestettyyn leikkaukseen 6 kk. Julkisella lääkäreillä olen käynyt jopa 3-5 kertaa, ennen kuin olin päässyt jatkotutkimuksiin.
 Mutta kun pääsin työpaikalle, jossa työterveyspalvelut on yksityisellä. Pääsen lääkäriin lähes heti. Ei tarvitse jonottaa. Ajat eivät ole myöhässä. Heti saa lähetteen jatkotutkimuksiin tai verikokeisiin. Ja vastauksia!
 Esim. julkisenpuolen lääkärit sanoi että jalkani on täysin terve. Itse tiesin ettei asia voi näin olla. Lopulta yksityisenpuolen lääkäri totesi giagnoosin ja sain apua vaivaani.!
 Ei tietenkään kaikilla julkisilla terveyskeskuksilla näin käy. Mutta minulle valitettavasti kävi.
 Mutta enstäs, kun jään eläkkeelle? Onko paluu takaisin julkisiin palveluihin, joissa avunsaannista saa taistella?
 Eniten myös mietityttää että jos sote menee läpi, mitkä on kustannukset, mitkä siitä aiheutuu kuluttajalle, joka lääkäriin menee? Kun maakuntahan itse määrittelee oman alueensa ns. ”summan ”paljonko rahaa varataan per henkilö. ELi onko omavastuu joka paikassa sama? Se on tässä kaikessa myllerryksessä jäänyt itsellenikin epäselväksi.
 Vanhuksiakin ajatellen, ei heillä ole suuria eläkkeitä. Odotusajat ja hinnat tulisi pitää kohtuullisina. Sillä ei pienituloisella ole varaa mennä yksityiselle, eikä kivunkaan kanssa voi kärsiä 6 kk. Ne joilla on työterveyspalvelut tai isommat palkkatulot saavat toki apua nopeammin, kun marssivat yksityiselle.
 Täysin samaa mieltä. On vaikea ymmärtää miksi valinnanvapaus olisi huono asia. Pääsisi vihdoin lääkäriin kun on sairaana.
 Raija Kulo sanoo:
 Sote-uudistuksen vaikutuksesta terveydenhuoltoon keskustellaan kiivaasti, mutta miten se vaikuttaa sosiaalipuoleen siis vanhustenhoitoon, vammaisten ja mielenterveyspotilaiden asemaan, lastensuojeluun jne.? Onko so unohdettu te:n kustannuksella?
 Tähän on herätty vasta ihan vähän aikkaa sitten. SO:ta ajatellen liian myöhään. Facesta löytyy vasta aloitettuja projekteja tähän liittyen. esim https://www.facebook.com/lapepaijathame/ Tämä so kun ei ole ollenkaan niin tuottava yrityksille ku te. Eikä näitä yrityksiä ole kansainvälisiä. Palvelutalot vammaisten puolella kyllä kiinnostaa yrityksiä koska luullaan sen olevan samaa kauraa kun vanhusten joka tuttua jo isoille kansainvälisille ketjuille. Kuitenkin näiden kahden ero on kuin yöllä ja päivällä samaa on vain ja ainoastaan, että ne ovat samaa vuorokautta (kummassakin olen työskennellyt). Sitten löytyy paljon toimintaa so alalta joka tulee jäämään kaiken jalkoihin kun se ei kiinnosta ketään. Kun siitä pitäisi ensin tehdä yrityksille tuottavaa, mitä tämä nyt sitten tarkoittaisi muuta kun kuluja.
 Valinnanvapaus tulee tarkoittamaan, että ”kerma” kuoritaan päältä ja yhteiskunta saa kalleimmat ja vaikeimmat tapaukset kontolleen. Terveydenhuollosta yritetään tehdä voittoa tavoitteleva liikeyhdistys kansanterveyden tarpeista välittämättä. Eläkepäätöksen yhteydessä voisi samantein jakaa jokaiselle syanidikapselin. Maailman paras terveydenhoitojärjestelmää yritetään ajaa alas tai paloitellaan ulkomaisille sijoittajille. Toivottavasti ehditään ingenjör:stä eroon ajoissa.
 En ymmärrä miksi pitää koko systeemi uudistaa. Olen ollut ihan tyytyväinen terveyskeskukseni palveluun. Enkä usko, että saavat tietojärjestelmänsä toimimaan siten, että valinnan vapaus toimisi ihan oikeesti. Että tiedot minusta olisi kaikkien palveluntuottaja lääkäreiden luettavissa reaaliaikaisesti. Ja tämä lehmänkauppa, mikä poliittisesti on tehty liittyen sote-uudistukseen. Tuntuu, että se on niin syvältä... Ihan hirvittää.
 Maija-Liisa Oksa sanoo:
 6.6.2018 23:31
 Luinko väärin? Että valinnan vapaus toteutuu vasta, jos hoitotakuu kunnallisella puolella ei toteudu? Jos näin on, mitä järkeä on koko hommassa? Ymmärtäisin, jos uusi systeemi nopeuttaisi hoitoon pääsyä eli että ei tarvitsisi odottaaa sitä puolta vuotta. Käytännössä – josta on kokemusta – ainakin meillä päin pääsee erikoisterveydenhoidon palveluun puolessa vuodessa, joten uudistus ei toisi mitään uutta. Ainoa asia, jossa hoitoon pääsy on onnetonta julkisella puolella on hammashoito. Eli, jos mikään aikatauluissa ei muutu, miksi pitäisi siirtyä yksityisen asiakkaaksi. Ja kaiken lisäksi siirtää eurot, joilla katettaisiin edes osa julkisesta terveydenhuollosta yksityisten taskuun – pahimmassa tapauksessa verottajan ulottumattomiin.
 Marjatta Haapasalo sanoo:
 Miten voi valinnanvapaus toimia esimerkiksi täällä Luumäellä, jossa asun. Lappeenrantaan, jossa on yksityiset lääkäriasemat on matkaa n. 30 km ja iäkkään on hankala päästä sinne koska bussivuoroja on harvassa ja pysäkkejäkään ei ole lähellä. Hyvinvointiasemamme on kuntakeskuksessamme, jonne on matkaa n. 15 km ja samat ongelmat bussivuoroissa.
 Jos siis haluan käyttää valinnanvapauttani, joudun matkustamaan 30 km päähän ja käyttämään koko päivän lääkärin luona käymiseen.
 Onko tämä olevinaan tasa-arvoista? Ei!
 Miten käy julkisen puolen terveyskeskuksille? Moni varmaankin haluaa mennä ”paremmalle” yksityiselle lääkäriasemalle, mutta ne sijaitsevat yleensä kaupungeissa.
 Rapautuuko julkinen puoli kokonaan. Tässä uudistuksessa on niin paljon kysymysmerkkejä?
 Olisiko ollut järkevämpää panostaa julkisten terveysasemien lääkärien työhyvinvointiin ja palkkaukseen, että heitä olisi riittänyt ”hyvinvointiasemille”.
 Suuri kysymys on myös suunniteltu ”digipalvelu”. Kaikilla ei ole taitoa tai halua käyttää nettiä. Miten käy heidän palvelunsa?
 Juha Palenius sanoo:
 Minulle on kovin hankalaa arvioida SOTE-uudistusta koska olen ”nuori”, ”terve”, asun etelässä ja olen työterveyshuollon piirissä. Kokemukseni kunnallisesta terveydenhuollosta ovat lähinnä lasten kanssa jonottamista nieluviljelyyn. Sosiaalipalveluista kokemusta ei ole. En siis osaa kuvailla mikä nykyisessä järjestelmässä toimii tai ei toimi, mutta sen rahoituksen haasteisiin vastaaminen luomalla maakuntahallinto kuulostaa kalliilta ja hankalalta ratkaisulta.
 Toivoisin että valtio, kunnat ja sairaanhoitopiirit saisivat nämä alueelliset ongelmat rahoituksessa ja kansalaisten eriarvoisuudessa ratkaistua ilman uutta hallinnon kerrosta. Kuntien liitokset eivät ole pakollisia jos kuntien välistä yhteistyötä helpotetaan ja kannustetaan valtion tasolta. Esimerkkinä kuntayhtymä HSY joka ei toimi sote-alalla mutta on osoitus kuntien yhteistyöstä ilman liitosta.
 mk1vema sanoo:
 Sote- ja maakuntauudistukset yhdessä ja erikseen koskettavat niin merkittävästi jokaista suomalaista, että kaikessa niihin liittyvässä päätännässä on mentävä mitä demokraattisimmin Suomen ja suomalaisten etu edellä. Tämä tarkoittaa, että sote-maakuntauudistuksen päätäntä ei saa olla millään muotoa eikä missään määrin painottunut vain jonkin poliittisen etupiirin – esimerkiksi kahden puolueen tai hallituesnemmistön – keskinäisen sopimisen perusteella eteenpäin vietäväksi kokonaisuudeksi. Tuntuu syvästi väärältä menettelyltä tasa-arvoiseksi koetussa ja kehutussa kotimaassa, että yhdistetään kaksi suurta erilaista ja kahta eri puoluetta omina erillisinä asioina kiinnostavaa asiaa yhtenä kokonaisuutena päätettäväksi siten, että asioiden ja puolueiden yhdistymisellä saadaan aikaan poliittinen valtaenemmistö, jonka turvin päätöksen läpimeno saadaan poistumaan.
 Ei meinaa millään upota järjen äänen sekaan sellainenkaan toteuma, että edellä kuvatun lehmänkaupan sietääkseen kokoomuksen täytyy hyväksyä osin happamasti suhtautumansa maakuntauudistus ja keskustan on puolestaan siedettävä kokoomuksen vaatimaa valinnanvapausuudistusta. Miten kauan kokoomuksen ja keskustan sisällä voidaan jatkaa omien arvojen ja periaatteiden polkemista, jotta saataisiin läpi sote-maakuntauudistuspaketti, johon kirjautuu jo alusta alkaen ei-toivottua sisältöä. Mitä ihmeen demokratiaa tällainen muka on puolueissa saati parlamentissa?
 Sosiaali- ja terveydenhuoltojärjestelmät vaikuttavat tarvitsevan uudistuksia aluepoliittisesta (tavoitettavuus)näkökulmasta, mutta ei tällaisen perustarpeen olemassaolon vuoksi tarvitse räjäyttää muilta osin laadukkaasti ja tehokkaasti toimivaa järjestelmää kokonaan uusiksi, ängetä sekaan valtion varoista rahoitettavaa yksityisbisnestä ja kiinnittää rinnalle vielä maakuntauudistus.
 Sote-maakuntauudistus saa puolestani kaatua kokonaan ja hakea vauhtia vielä muotoaan yhden kierroksen ajan siksi, että ne olisi jo valtavan kokonsa ja vaikutustensa vuoksi pitänyt alun alkaen tulla viedyksi eduskunnassa läpi omina erillisinä hankkeina. Kokoomuksen ja keskustan lehmänkauppa ja häikäilemätön käärmeen piippuun ajaminen suurimmilta osin epämääräiset tulokset tarjoavassa kokonaisuudessa oli sote-maakunta-arkun viimeinen naula.
 Valinnanvapaus pitää toteutua heti eikä vasta hoitotakuun jälkeen.
 Todella sekava vyyhti. Huomioidaanko ihmiset oikeasti yhdenvertaisesti riippumatta asuinpaikasta?
 Vaikuttaa siltä, että nyt on vain runnottava sote läpi.
 Ari Lanamäki sanoo:
 Jos maakunnat korvaisivat samalla nykyiset kunnat niin sen osalta suunta olisi kohti parempaa. Nyt ongelmana on, että on liian monta ja pientä aluetta, jotka yrittävät järjestää palveluita.
 Valinnanvapaus toisi kilpailua, joka toimiessaan oikein kehittäisi julkisen sektorin työtapoja ja toisi paljon kaivattua läpinäkyvyyttä sairaanhoidon kustannuksiin julkisella puolella. Tällöin vähenisi myös puheet ”kermankuorinnasta” kun julkisen puolen kustannukset olisivat tiedossa ja verrattavissa yksityisen puolen kustannuksiin/hintoihin.
 Maakunnilla tulisi olla verotusoikeus, ja siis korvata nykyiset kunnat, ja verotus tulisi sellaisiksi, että kukin maakukunta/alue pystyy sillä itsenäisesti järjestämään asukkaidensa palvelut. Rahan siirrot Helsingistä ja muutamista muista kunnista kuntiin jotka eivät tule omillaan toimeen tulee lopettaa.
 SOTE uudistus pitää tehdä, koska nykyinen systeemi on liian kallis ja huoltosuhteen heiketessä kustannukset tulevat vain kasvamaan. Toisin sanoen nykyinen systeemi tulee romahtamaan jossain vaiheessa. Pienimmät kunnat eivät jo nytkään selviä lakisääteisistä velvoitteistaan.
 Ongelma on, että nyt esitetty SOTE uudistus ei tuo tavoitteena olevia säästöjä eikä myöskään tavoiteltua valinnanvapautta. Maakuntia on liikaa joten osa niistä jää liian pieniksi ja heikoiksi. Pienissä maakunnissa kysyntä erikoispalveluille jää niin pieneksi, että niitä varten ei voida tehokkaasti järjestää erikoisosaamista (kuten aivokirurgia). Palvelut voidaan silloin ehkä ostaa maakunnan ulkopuolelta. Parempi olisi kuitenkin, että maakunnat olisivat alkujaankin tarpeeksi laajoja väestöpohjaltaan ja maksukyvyltään jotta myös erikoispalvelut voitaisiin tuottaa itse.
 Nyt perustusvaliokunnan arvosteleman ”kustannuskaton” postaminen tarkoittaisi (ehkä) sitä, että maakunnilla olisi ”piikki auki” valtion suuntaan joka mahdollistaisi yli varojen elämisen.
 Silloin myös suunnitelmassa ollut ’maakuntien pakkoliittäminen’ ei olisi enää niin pakollista.
 Valinnanvapaus toisi sosiaali- ja terveysalalle kilpailua joka ainakin kaikilla muilla markkinataloudessa toimivilla aloilla on tuonut mukanaan tehokkuutta, säästöjä, parempia tuotteita ja palveluja. Joten miksei sama markkinamekanismi toimisi myös SOTE-alalla?
 Heikki Harrivirta sanoo:
 7.6.2018 17:35
 Haaveri. Kauppareissulla, himaan tullessa liukastuin. Ohitse ajanut naisihminen skulasi tsirran kun pyysin,heittämään safkaostokset naapurin tädille ja hän jäi kaveriksi odottamaan noutoa. Privaatti kuljetus,jätkät asiallisia ja päteviä – mentiin Haartmanin polille jossa snadin tuskaisen odottelun jälkeen homma alkoi sujua, kokenut Hoitajatar siivitti hoitoa ja samana päivänä Töölöön. Siellä heti käsittelyyn asiamukaisesti ,lääkehoitoa – safkaa – empatiaa, hoitajat kertoivat missä mennään . No, lätkämatsikin tuli ja meni kun kolme elämän murjomaa äijää yritti muistella entisiä, Hrpati – Tserni – Farda ja maali, simmu meni kiinni mutta ”Iltapalaa pojat” herätys,aikas kliffaa. Koipi leikattiin ja kipsattiin, kipsin värin sai valita (tekijät a-luokkaa),Henkilökunta toipumisosastolla lämpimiä ,asianaosaavia, ”ollaan samassa veneessä” fiilis. Kuka mistäkin, hups joraamaan piti mennä mut lakeriskimbat petti.Aikanaan pääsin kuntoukseen Sotaveteraanien mestaan Oulunkylän Kuntoutus Sairaalaan, kiva lämmin paikka. Rullatuolista rollailuun skebailuun ja Dallailuun. Stadissa on hommat hoidettu erittäin hyvin. Viimeks 40 vuotta sitten nilkka brakas ja Töölön kautta skebat handuun ”Six Weeks” kliffaa ,24 v. , eiku dösään, stogeen ja skoleen. Siis hoitivat jo silloin Est. Est. 1978 ja hoitavat hyvin eeskin päin.
 Sirkku Laakso sanoo:
 Terveiset täältä Etelä-Karjalasta, tarkemmin Imatralta. Täällä isot asiat jyllää. Imatra liittyi EKSOT.n en muista milloin mut pari vuotta sitten. Kaikki täällä Imatralla ajetaan alas, lääkäriin viel on päässyt, Honkaharjun sairaala lopetetaan ym. vanhusten hoitopaikkoja, Kukkurila ym. Osa myydään Attendo.lle. En tiedä mihin tämä kaikki menee. Itse olin isossa aivoleikkauksessa oli aivokasvain keskellä aivoja, aivorungossa. Vuoden odottelin dg.tä, milloin lääkärit sanoivat että hartiat jumissa ym. Vihdoin viimein korvalääkärin toimesta pääsin pään TT, ja saman tien sairaalaan. Iso kasvain. Töölössä hki, leikattiin ja nyt kuitenkin hengissä, kaikkea kremppaa kuitenkin on. Sain suht hyvää hoitoa (Töölö) mutta dg.n tekeminen kesti liian pitkään, eli vuosi. Ja kasvain jo 3x3cm. ja aivorungossa. Kysymys kuuluu, miten palvelut paranevat vai paranevatko, itse tosin epäluuloinen. Että itse sais mennä esim. yksityiselle. Tuntuu vaan niin epätodelliselta että ei tule tapahtumaan. Olen kuitenkin vaan 55v.vanha ja elämää pitäisi olla edessä, huolestuttaa että mikä mun kohtalo. Terveisiä Hallikselle, kiva kun jaksaa olla meidän puolella. Sote äänestyksestä en osaa sanoa, äänestä omantuntosi mukaan! Kukaan ei varmaan tätä mun seputusta jaksa lukea. Mutta niinhän se on, toivottavasti Hjallis jaksaa. On lähtenyt aika isoon juttuun mukaan. Voimia hälle ja terveisiä Karjalasta!
 7.6.2018 20:29
 Ikä 55, vaimo, 3 lasta. Niin meidän kuin lähipiirinkin osalta terveydenhuolto on toiminut moitteetta Etelä-Suomessa.
 Kaikkien osalta näin ei kai ole ollut, muuten en ”uudistuksia” ymmärrä, sillä kustannussäästöihin en ole hetkeäkään uskonut vaikka en ole koko asiaan perehtynyt. Silloin tällöin olen seurannut keskusteluita ja lukenut muutaman jutun, mutta en ole löytänyt punaista lankaa. Uskon hyvin että kansa tai päättäjät eivät tätä ymmärrä.
 Katsoin jutuissa olevat videot: kauhistuin ja huolestuin todella. Tämähän on oikeasti pelkkää höttöä ja shittiä!!!
 Miten vastuulliset päättäjät voivat romuttaa kohtuullisesti toimivan järjestelmän kaikkine infrastruktuureineen? Miksi ei kukaan ole uskaltanut painaa jarrua ajoissa? Koetaanko ihmisten terveyteen liittyvä asia niin araksi että pelätään kielteistä julkisuutta ja siis ajatellaan enemmän itseä kuin kansalaisen tai veronmaksajan etua???
 7.6.2018 21:40
 Ei keskeneräistä ja puoliksi ajateltua mallia eduskunnan hyväksyttäväksi! Koko maakuntauudistuskin on turha väliporras hallinnossa. Suomen nykyiset maakunnat pitäisi muuttaa takaisin lääneiksi niin saataisiin yksi turha väliporras pois. Sote-hallinto pitäisi taas keskittää sairaanhoitopiireille, ja valtion kirstu saisi olla se mistä lysti rahoitetaan. Vastaava rahoitusosuus tietenkin vähennettäisiin kuntien valtio-osuuksista ja muista tulonsiirroista. Kuntien murheiksi jäisivät varhaiskasvatus ja vanhustenhuolto.
 Nyt on kyllä vaikea nähdä mitään hyvää tulossa olevasta sote-uudistuksessa tai vielä vähemmän maakuntauudistuksessa.
 Suomen reilut viisi miljoonaa sielua ei anna perusteita luoda yhtä uutta hallinnon tasoa lisää. Asiat yleensä mutkistuvat ja pitkittyvät mitä useampi johtoporras asiaan sekaantuu.
 Suomeen ei tarvita kuin 10 -12 kuntaa, mutta ei yhtään maakuntahallintoa, tai ihan sama miksi niitä nimitetään mutta määrää on karsittava rajusti. Demokratiaa voidaan toteuttaa sitten aluelautakunnilla tms.
 Tarvitaan vahva valtion hallintokoneisto, tarvitaan osaava ja vahva koulutus- ja tutkimuslaitos korkeatasoisen opetuksen ja tutkimuksen takaamiseksi. Vähentämällä kuntien määrä voidaan niistä luoda vahvempia toimijoita jotka kilpailuttaisivat yrityksiä jotka tuottavat sitten pääosan palveluista. Kunnan tärkein tehtävä on valvoa yrityksiä ja kontrolloida näitä rahalla.
 Osa palveluista on jätettävä kilpailutuksen ulkopuolelle, kuten sosiaalitoimi, vammaisten- ja vanhusten hoito- ja asumispalvelut.
 Nykyiset yliopistolliset keskussairaalat jatkaisivat nykyisellään ja ehkä osa aluesairaaloista.
 Luuli, että sote takaa sen, että pääsen puhelinsoitolla ( tai nettivarauksella) hoitoon haluamalleni lääkärille!? Nimittäin omalääkärijärjestelmä on kaikkein tehokkain tapa taata koko väestön terveys ja työkyky. Nykyinen järjestelmä ei takaa mitään ja tuottaa vain sutta ja sekundaa, koska sitä lääkäriä ei enää edes näe jos ei ole pää kainalossa.
 Vasta luottamuksellinen suhde potilaan/ asiakkaan ja lääkärin välillä takaa hyvät tulokset.
 Nyt on huomattava, ettei sote-uudistus koske juuri mitenkään varakkaita ihmisiä, Mehiläisen ovi aukeaa rahalla kuten aikaisemminkin, joten sitä on kateellisten turha surra.
 Esikuntia ja päällikkötasoja on karsittava sieltä missä voimaa tarvitaan tekeviin käsiin, kuten Hollannin esimerkki näyttää vammaisten ja vanhusten hoidossa. Samahan tehtiin esimerkiksi metsäalalla jo vuosikymmeniä sitten, pomot saivat lähteä sen jälkeen kun tietotekniikka oli kehittynyt riittävän pitkälle, että metsuri kykeni hoitamaan pomonkin työt.
 Nyt meillä on kansa hallintoa ja byrokratiaa varten, mutta asian tulisi olla juuri päin vastoin ja nyt näyttää siltä, että tätä asioiden nykyistä tilaa ollaan vain vahvistamassa.
 Jarmo Virtanen sanoo:
 Nykyinen järjestelmä on sysihuono ja eriarvoinen. Tämän on muututtava!!!!
 Jaakko Laurikainen sanoo:
 Isät ja äidit ovat rakentaneet tämän maan ja hyvinvoinnin, josta me kaikki saaamme nyt nauttia. Ilmainen koulutus, hyvä terveydenhoito, äitiyslomat, kesälomat, sosiaalipalvelut ym.ym. Tämä hallitus, samoin kuin jo edellinenkin, on purkamassa vaivoin savutettua hyvinvointiyhteiskuntaa. Sote ja siihen liittyvä maakuntahallinto, valinnanvapaus ja yksityisen ahneuden ottaminen mukaan ihmisten hyvinvointiin on vasta alkua. Seuraavaksi voidaan killpailuttaa esim. koulutus tai poliisi ja puolustuslaitos. Nyt ollaan tekemässä todella kovia poliittisia ratkaisuja joilla taataan oma vallassapysyminen (kepun maakuntahallinto ja kokoomuksen yksityistäminen). Sote-uudistus, joka sinällään on tarpeellinen, tuntuu olevan hallituspuolueille vain keino valtansa vahvistamiseksi varsinkin kun ottaa huomioon asiain huonon valmistelun ja kiireen jolla mielestäni keskeneräistä asiaa ajetaan. Toivon totisesti että eduskunta ottaa järjen käyttöön ja kaataa Soten ja siihen liittyvän maakunta- ja ”valinnanvapaus” mallin.
 – Silja on monisairas ihminen. Hän saa fyysisen sairautensa vuoksi vammaisetuutta, käyttää terveyskeskuksen palveluita säännöllisesti, ja ajoittain on erikoissairaanhoidossa. Tämän lisäksi Siljalla on masennus.
 – Silja asioi siis terveyskeskuksen, erikoissairaanhoidon, psykiatrian poliklinikan ja Kelan kanssa.
 – Eduskunnassa herää huoli, kuinka Siljan kaltaisissa tilanteissa olevia ihmisiä voitaisiin parhaiten auttaa. Tiedetään, että nykyinen systeemi ei toimi tehokkaasti, eikä Siljan eduksi.
 – Eduskunta päättää muuttaa asioita ”parempaan suuntaan”.
 – Miten kannattaisi edetä, ja mitkä asiat vaikuttavat Siljan elämään?
 Ihmiset, joita tehtävät päätökset ensisijassa koskettavat, pitäisi olla keskiössä.
 Miten heidät otetaan keskiöön?
 – Kysymällä, ja kuuntelemalla.
 Tehdään strategia:
 a. Jaetaan sosiaali- ja terveyspalveluiden käyttäjät (eli kaikki suomalaiset) pienempiin ”ryhmiin” erilaisten statusten perusteella. Näin saadaan niiden ääni kuuluviin, joihin päätös vaikuttaa.
 b. Ryhmien muodostumisperusteet tulisi olla mahdollisimman erilaisia, jotta kaikki ryhmät tavoitetaan mahdollisimman kattavasti.
 Kattokäsitteinä voisi olla esim. Ikäryhmät, eri työllisyysalat, eri kokoisten yrityksien edustajat, sairaudet ja vammat, Kelan tukia saavat, työttömät, jne. Jokaisen kattokäsitteen alla olisi taas omat pienemmät ryhmänsä, jotka liittyvät kattokäsitteeseen. Esim. Kelan tukiin liittyviä ryhmiä olisi: Perustoimeentulotuki, työttömyyskorvaus, sairauspäiväraha, vammaistuki, jne. Sairauksien ja vammojen alle taas tulisi mm. ryhmiä: Mielenterveys, TULE, neurologia, kardiovaskulaariset, reumatologiset, jne. Myös näistä voi jakaa vielä pienempiä ryhmiä, jolloin otoksesta tulee entistä kattavampi. Osa ryhmistä menee päällekkäin, sillä vaikkapa työtön ihminen saattaa kuulua useaan eri ryhmään.
 c. Jokaisella ryhmällä on omat organisoijansa ja työryhmien vetäjät. Eli: Ikäryhmillä on henkilö ohjaamassa pienempien ryhmien vastuuhenkilöitä, ja huolehtii, että heidän hommansa sujuu. Pienempien ryhmien vastuuhenkilöt taas huolehtivat oman alakäsitteensä vastuuhenkilöistä. Ruohonjuuritason, eli ko. ryhmään kuuluvien henkilöiden kanssa projektia eniten käytännössä tekevät huolehtivat siitä, että kaikki mukana olijat tulevat kuulluksi, ja että työkalut projektissa ovat toimivia. He myös raportoivat kattoryhmien vastuuhenkilöille edistymisestä, tarpeista projektia varten, ja muusta oleellisesta. Jokainen organisoija ja kattoryhmien vastuuhenkilöt kiertävät myös pienempien ryhmien projektien parissa henkilökohtaisesti. Pääpaino ei ole ”vastuuhenkilöstatuksessa”, vaan siinä, että homma pysyy siististi paketissa, ja sillä on rakenne, joka edistää tehokasta työskentelyä, ja ennen kaikkea huolehtii, että ihmisten ääni tulee kuuluviin.
 d. Kun ryhmät on jaettu, ja vetäjät laadittu (ryhmiä tulisi todennäköisesti useita kymmeniä), tulisi toki siirtyä strategiassa kohtaan, jossa kerrotaan työtehtävistä, työjärjestyksestä, aikatauluista, jne. Jos minulla olisi sellainen, tämä esitys olisi kokonaisuudessaan valmis. Niin syvälle en ole asiassa sukeltanut. Ainakaan vielä.
 e. Kerätään ryhmiin osallistuvat. Tähänkin tarvitaan oma suunnitelmansa, mutta keräämisen työtehtävät, metodit ja aikataulut tulisi olla selvillä ennen siihen ryhtymistä. Oleellista on tavoittaa tieteellisesti kattava otos kaikkien ryhmien kohdalla: Maantieteellinen laajuus, ryhmän koko (vai useampi ryhmä samasta asiasta?), ikäjakauma, yms. suhteutettuna. Mitä pienempiä ryhmät ovat, sitä paremmin ”edustajien” ääni saadaan kuuluviin. Huom! Jo tälläiseen keräysvaiheeseen saattaa helposti vierähtää vaikka vuosi tai ainakin puolikas. Myös porrastamista voisi olla hyvä pohtia.
 f. Mikä on työryhmien tavoite? Saada tietoonsa mm.:
 – Mikä palveluissa toimii?
 – Mikä palveluissa ei toimi?
 – Millaisina muuten palvelut koetaan?
 – Ideoita palveluiden kehittämiseksi
 – Mitä ylipäänsä palvelun käyttäjä toivoisi? Tunnetasolla, kokemuksellisesti, käytännössä, byrokraattisesti...
 g. Sitten keskustellaan. Tämä vie aikaa, ja sille tulee antaakin aikaa. Paljon.
 h. Kaikki vastaukset kirjataan ja raportoidaan selkeästi. Koko projektin ajan huolehditaan siihen osallistuvista ryhmäläisistä, ja heidän kyvystään osallistua. HE ovat keskiössä.
 i. Raporteista tehdään selkokieliset versiot, jotka ovat esteettömiä ja käyttäjäystävällisiä kaikki rajoitteet huomioituna. Sen jälkeen ne käydään ryhmäläisten kanssa läpi. Niistä voidaan tehdä myös yksinkertaisia ja lyhyitä kyselyitä, joihin kuka tahansa kykenee vastaamaan oman tasonsa mukaisesti, vaikkapa avustajan kanssa (jos tarvitsee).
 j. Ryhmäläiset osallistuvat koko projektin ajan, tai niin kauan kuin itse haluavat / kykenevät. Heidän kyvystään osallistua tulee huolehtia. Mikäli osallistuminen käy liian raskaaksi, tulee miettiä uusia metodeja. Askeleet projektissa tulee olla tarpeeksi pieniä, ja kaikkien tarpeet huomioivia.
 Raportit viedään palautteineen ja kommentteineen eduskunnalle. Tarvittaessa koko mankeli vedetään läpi uudelleen. Tämän jälkeen voidaan siirtyä pohtimaan, kuinka tarvittavat muutokset toteutetaan rakenteellisesti fiksuimmin. Muutosten toteuttamisen suunnittelu on oma projektinsa, johon kansalaiset tulee yhtä lailla ottaa mukaan.
 Puhutaan siis useiden vuosien projektista, mahdollisesti useamman hallituskauden. Ei ole yhtään mitään järkeä suunnitella vuodessa tai parissa juosten kusten jotain vain siksi, että ”saadaan se just meidän hallituskauden aikana pakettiin”. Se EI palvele millään tavalla rivikansalaista! On väärin väittää toimivansa jonkun ryhmän eduksi, jos ei edes kuuntele näitä ryhmiä käytännön päätöksiä tehdessään. Jos tämän hetkisen SOTE-suunnitelman rakenteeseen ja suunnitteluun pureutuu tarkemmin, huomaa miten kammottavan epästrukturoitu ja epäkäytännöllinen se on.
 Ihmisen puolella oleminen ei ole todellisuudessa kovin vaikeaa. Minä, sairaana oleva ihminen kirjoitin tämän noin tunnissa, yhdeltä istumalta. Mm. TE-palveluiden kehittämisessä esteettömämmiksi on tämän kaltaista strategiaa jo alustavasti hyödynnetty. Toki muuttujia on paljon, ja käytäntö on yleensä eri, kuin mitä suunnitelma. Hyvää johtajuutta on kuitenkin se, että lähtökohtana on etsiä melkein keinolla millä hyvänsä ne metodit, joilla saa niiden äänen kuuluviin, joita johdon päätökset koskevat. SOTE-muutos on tämän hyvän johtajuuden määritelmän irvikuva.
 11.6.2018 00:51
 Olen normaalilla maalaisjärjellä varustettu henkilö. En ymmärrä tuosta sotesta juurikaan mitään, vaikka olen lukenut ja keskusteluja kuunnellutkin. MIKSI noin suuri hanke on pakko runtata läpi? Eikö olisi ensin hyvä selvittää kaikki asiaan liittyvät lieveilmiöt, jotta ei tarvitsisi tehdä myöhemmin suuria korjausliikkeitä. Ne aina maksavat ja jos niitä täytyy tehdä useampia (kuten näillänäkymin), sitä kalliimmaksi se kansalaisille tulee. Hyvin harkittu ja pohjustettu on puoliksi tehty?
 Nyt puhutaan yhdenvertaisesta terveydenhuollosta, mutta mikä ihmeen lausuma oli taannoin ”potilaat pisteytetään”? Ei vaikuta kovin tasa-arvoiselta kohtelulta pisteyttäminen?
 11.6.2018 07:28
 Kyllä se on niin että kukaan ei tiedä siitä mitä tapahtuu jos se sote menee läpi eduskunnassa. Sen verran tiedetään että maksut tulee nousemaan rajusti. Meidän kunnassa lääkärissä käynti maksaa nyt 20€ kerta kolme maksua vuodessa. Ja yksityinen velottaa jotain 100€ joka kerta kun siellä käy. Josta kela korvaa 16€. Ainakin viimeksi kun kävin. Ja sotessa ihmiset menee yksityispuolelle niin rahaa palaa järkyttävästi kun yksityis puolen pitää saada suuri voitto prosentti joka siirretään veroparatiisiin.
 Miten muuten varmistutaan, ettei tule kaksois laskutusta jos ja kun esim. Työterveys samassa paikassa kun ”yksityinen terveyskeskus”? Kun nämä asiat kuuluvat vaitiolon piikkiin.
 Ensin laskutetaan työpaikkaa ja sitten kuntaa. Samasta asiasta kuinka kätevää. Tuli vaan mieleen kun katselin et nyt Lahden kokeilussa olis mahdollisuus valita tuo sama paikka terveyskeskus palveluille jossa työterveyteni on. Kumpaa silloin laskutetaan ja miten valitaan laskutus osoite. Työpaikat ainakin kiittää lisä laskuista. Koska aijemmin oon joskus käynyt myös terveyskeskuksessa asioissa jossa olis voinut asioida työterveydessäkin.
 Radiosta tuli aikanaan lähetys professori Olli-Pekka Ryynäsen parin vuoden takaisesta esitelmästä Sote-uudistuksesta. Parempaa en ole kuullut tai lukenut. Ryynänen teki vuonna 2005 eduskunnan tulevaisuusvaliokunnan pyynnöstä kaksi mallia sote-uudistukseksi ja on todellinen asiantuntija. Erityisen kiinnostavaa ja tärkeää on kysymys maksajan ja tuottajan roolista ja sen seurannaisvaikutuksista. Se ei selviä noista lyhyistä streameistä. Mikäli kiinnostus ja kärsivällisyys tunnin luentoon riittää, niin kannattaa ehdottomasti kuunnella. Pitäisi löytyä kopiomalla oheinen osoite selaimen osoitekenttään.
 http://media.kantti.net/luennot/2016/ikaantyvienyo/20160312_ryynanen.mp3
 Kirjoittanut Hjallis Harkimo 5.6.2018


type: wikipedia

text:
The Wood Violet è un cortometraggio muto del 1912 scritto e diretto da Ralph Ince.
 Trama
 Produzione
 Il film fu prodotto dalla Vitagraph Company of America.
 Distribuzione
 Distribuito dalla General Film Company, il film - un cortometraggio in una bobina - uscì nelle sale cinematografiche statunitensi il 27 novembre 1912. Le riprese del film avvennero a Saratoga Springs, negli USA.
 Note
 Voci correlate
 Filmografia della Vitagraph
 Collegamenti esterni
 Cortometraggi drammatici


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Advertência jurídica importante
 |
 22006A0224(01)
 Acordo sob forma de Troca de Cartas entre a Comunidade Europeia e a República do Chile que altera o Acordo sobre o Comércio de Vinhos anexo ao Acordo que cria uma Associação entre a Comunidade Europeia e os seus Estados-Membros, por um lado, e a República do Chile, por outro
 Jornal Oficial no L 054 de 24/02/2006 p. 0024 - 0027
 Acordosob forma de Troca de Cartas entre a Comunidade Europeia e a República do Chile que altera o Acordo sobre o Comércio de Vinhos anexo ao Acordo que cria uma Associação entre a Comunidade Europeia e os seus Estados-Membros, por um lado, e a República do Chile, por outroA. Carta da ComunidadeBruxelas,Excelentíssimo Senhor,Tenho a honra de me referir às reuniões da Comissão Mista instituída pelo artigo 30.o do anexo V ao Acordo de Associação (Acordo sobre o Comércio de Vinhos). A Comissão Mista recomendou a alteração do Acordo sobre o Comércio de Vinhos (a seguir designado "Anexo V"), a fim de ter em conta a evolução legislativa desde a sua aprovação.Na sua recente reunião, realizada em Madrid em 13- 14 de Junho de 2005, a Comissão Mista acordou na necessidade de alterar não apenas os apêndices, mas também o texto do Acordo, a fim de o actualizar. Tenho, por conseguinte, a honra de propor que o anexo V seja alterado conforme indicado no apêndice anexo, com efeitos a partir da data de assinatura.Muito agradeceria a Vossa Excelência se dignasse confirmar o acordo do Vosso Governo sobre o que precede.Queira aceitar, Excelentíssimo Senhor, os protestos da minha mais elevada consideração.Em nome da Comunidade EuropeiaApêndiceO anexo V é alterado do seguinte modo:1. No artigo 5.o, o n.o 2 passa a ter a seguinte redacção:"2. As denominações referidas no artigo 6.o são reservadas, exclusivamente, aos produtos originários da parte a que as mesmas se aplicam.".2. O artigo 7.o é alterado do seguinte modo:a) O n.o 2 passa a ter a seguinte redacção:"2. Com base no registo chileno de marcas comerciais estabelecido a 10 de Junho de 2002, as marcas enumeradas no apêndice VI-A serão anuladas nos prazos de 12 anos, relativamente à utilização no mercado interno, e de 5 anos, relativamente à utilização para exportação, a contar da entrada em vigor do presente acordo.";b) A seguir ao n.o 2 é inserido o seguinte número:"2-A. Com base no registo chileno de marcas comerciais estabelecido a 10 de Junho de 2002, as marcas enumeradas no apêndice VI-B serão permitidas nas condições estabelecidas no presente anexo, exclusivamente para utilização no mercado interno, e serão anuladas no prazo de 12 anos a contar da entrada em vigor do presente acordo.".3. O artigo 8.o é alterado do seguinte modo:a) No n.o 5, a alínea b) passa a ter a seguinte redacção:"b) Se uma menção tradicional ou uma menção complementar de qualidade enumeradas nos apêndices III ou IV forem homónimas da denominação de um vinho originário de fora dos territórios das partes, essa denominação só pode ser utilizada para descrever e apresentar um vinho se essa utilização estiver regulamentada pelo país de origem, não constituir concorrência desleal e os consumidores não forem induzidos em erro quanto à origem, natureza ou qualidade do vinho;";b) No n.o 5 é suprimida a alínea c).4. O artigo 9.o é alterado do seguinte modo:a) A alínea a) passa a ter a seguinte redacção:"a) Relativamente aos vinhos originários da Comunidade, as enumeradas no apêndice III;";b) A alínea b) passa a ter a seguinte redacção:"b) Relativamente aos vinhos originários do Chile, as enumeradas no apêndice IV.".5. O artigo 10.o é alterado do seguinte modo:a) O n.o 1 passa a ter a seguinte redacção:"1. O registo de uma marca comercial de um vinho numa parte que seja idêntica ou similar a uma menção tradicional ou uma menção complementar de qualidade, ou que contenha essa menção, da outra parte, enumerada nos apêndices III ou IV, será recusado desde que esse registo diga respeito à utilização da referida menção tradicional ou menção complementar de qualidade para descrever ou apresentar a categoria ou categorias de vinho em relação à qual essa menção tradicional ou menção complementar de qualidade é enumerada nos apêndices III ou IV.";b) O n.o 2 passa a ter a seguinte redacção:"2. Em derrogação do disposto no n.o 1, a recusa do registo de uma marca comercial de um vinho numa parte que seja idêntica ou similar a uma menção tradicional ou uma menção complementar de qualidade, ou que contenha essa menção, da outra parte, enumerada nos apêndices III ou IV, não será obrigatória se esse registo disser respeito à utilização da referida menção tradicional ou menção complementar de qualidade para descrever ou apresentar a categoria ou categorias de vinho em relação à qual é enumerada nos apêndices III ou IV.";c) É suprimido o n.o 3.6. O artigo 11.o é alterado do seguinte modo:a) O n.o 1 passa a ter a seguinte redacção:"1. Com base no registo chileno de marcas comerciais estabelecido a 10 de Junho de 2002, as partes não têm conhecimento de nenhuma marca, com excepção das mencionadas nos n.os 2 e 2-A do artigo 7.o e no n.o 4 do artigo 10.o, que seja idêntica ou similar às indicações geográficas ou às menções tradicionais ou menções complementares de qualidade contempladas nos artigos 6.o e 10.o, respectivamente, ou que contenha as referidas indicações ou menções.";b) O n.o 2 passa a ter a seguinte redacção:"2. Em conformidade com o n.o 1, nenhuma das partes negará o direito de utilizar uma marca contida no registo chileno de marcas em 10 de Junho de 2002, com excepção das mencionadas nos n.os 2 e 2-A do artigo 7.o e no n.o 4 do artigo 10.o, com base em que essa marca é idêntica ou similar a uma indicação geográfica referida nos apêndices I ou II ou a uma menção tradicional ou menção complementar de qualidade enumerada nos apêndices III ou IV, ou que contém alguma das referidas indicações ou menções.".7. No artigo 30.o, o n.o 3 passa a ter a seguinte redacção:"3. A Comissão Mista pode, nomeadamente, fazer recomendações que contribuam para a satisfação dos objectivos do presente Acordo. Os seus trabalhos serão conduzidos em conformidade com o regulamento interno dos comités especiais.".B. Carta da República do ChileSantiago do Chile/Bruxelas,Excelentíssima Senhora,Tenho a honra de acusar a recepção da carta datada de hoje de Vossa Excelência, do seguinte teor:"Tenho a honra de me referir às reuniões da Comissão Mista instituída pelo artigo 30.o do anexo V ao Acordo de Associação (Acordo sobre o Comércio de Vinhos). A Comissão Mista recomendou a alteração do Acordo sobre o Comércio de Vinhos (a seguir designado "Anexo V"), a fim de ter em conta a evolução legislativa desde a sua aprovação.Na sua recente reunião, realizada em Madrid em 13- 14 de Junho de 2005, a Comissão Mista acordou na necessidade de alterar não apenas os apêndices, mas também o texto do Acordo, a fim de o actualizar. Tenho, por conseguinte, a honra de propor que o anexo V seja alterado conforme indicado no apêndice anexo, com efeitos a partir da data de assinatura.Muito agradeceria a Vossa Excelência se dignasse confirmar o acordo do Vosso Governo sobre o que precede.".Tenho a honra de confirmar o acordo do meu Governo quanto ao conteúdo da carta de Vossa Excelência.Queira aceitar, Excelentíssima Senhora, os protestos da minha mais elevada consideração.Pelo Governo da República do Chile--------------------------------------------------


type: caselaw

text:
 12.12.2016
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 462/38
 Tužba podnesena 21. listopada 2016. – Changmao Biochemical Engineering protiv Komisije
 (Predmet T-741/16)
 (2016/C 462/49)
 Jezik postupka: engleski
 Stranke
 Tužitelj: Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd (Changzhou, Kina) (zastupnik: R. Antonini, E. Monard i B. Maniatis, odvjetnici)
 Tuženik: Europska komisija
 Tužbeni zahtjev
 Tužitelj od Općeg suda zahtijeva da:
 —
 poništi Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2016/1247 od 28. srpnja 2016. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz aspartama podrijetlom iz Narodne Republike Kine; i
 —
 naloži Komisiji snošenje troškova postupka.
 Tužbeni razlozi i glavni argumenti
 U prilog osnovanosti svoje tužbe, tužitelj ističe pet tužbenih razloga.
 1.
 Prvi tužbeni razlog, koji se temelji na tome da je Europska komisija, time što je odbila odobriti primjenu tretmana tržišnog gospodarstva na tužitelja, povrijedila članak 2. stavak 7. točke (b) i (c) Uredbe (EU) 2016/1036 (1) i načelo legitimnih očekivanja, te nametnula nerazuman teret dokazivanja i time povrijedila načelo dobre uprave.
 2.
 Drugi tužbeni razlog, koji se temelji na tome da je Europska komisija, time što se oslanjala na cijene i troškove proizvođača u Uniji kako bi odredila uobičajenu vrijednost, povrijedila članak 2. stavak 7. točku (a) Uredbe (EU) 2016/1036.
 3.
 Treći tužbeni razlog, koji se temelji na tome da je Europska komisija povrijedila članak 2. stavak 10., članak 3. stavak 2. točku (a), članak 3. stavak 3. i članak 9. stavak 4. Uredbe (EU) 2016/1036 i načelo dobre uprave, jer je odbila prilagodbe.
 4.
 Četvrti tužbeni razlog, koji se temelji na tome da je Europska komisija svojim utvrđenjem da je dampinški uvoz prouzročio materijalnu štetu industriji Unije, povrijedila članak 3. stavak 2. i članak 3. stavak 6. (i, podredno, članak 6. stavak 7.) Uredbe (EU) 2016/1036.
 5.
 Peti tužbeni razlog, koji se temelji na tome da je Europska komisija oslanjanjem na nepouzdane podatke, povrijedila članak 2. stavak 7. točku (a), članak 3. stavak 2., članak 3. stavak 3. i članak 3. stavak 5. Uredbe (EU) 2016/1036.
 (1) Uredba (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (SL L 176, str. 21.).


text:
 19.3.2011
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 89/4
 Despacho do Tribunal de Justiça (Quinta Secção) de 15 de Dezembro de 2010 (pedido de decisão prejudicial da Audiencia Provincial de Oviedo — Espanha) — Angel Lorenzo González Alonso/Nationale Nederlanden Vida Cia De Seguros y Reaseguros SAE
 (Processo C-352/10) (1)
 (Reenvio prejudicial - Inadmissibilidade)
 2011/C 89/07
 Língua do processo: espanhol
 Órgão jurisdicional de reenvio
 Audiencia Provincial de Oviedo
 Partes no processo principal
 Recorrente: Angel Lorenzo González Alonso
 Recorrida: Nationale Nederlanden Vida Cia De Seguros y Reaseguros SAE
 Objecto
 Pedido de decisão prejudicial — Audiencia Provincial de Oviedo — Interpretação do artigo 3.o, n.o 2, alínea d), da Directiva 85/577/CEE do Conselho, de 20 de Dezembro de 1985, relativa à protecção dos consumidores no caso de contratos negociados fora dos estabelecimentos comerciais (JO L 372, p. 31; EE 15 F6 p. 131) — Contrato celebrado fora de um estabelecimento comercial, através do qual é proposto um seguro de vida mediante o pagamento mensal de um prémio destinado a ser investido em diferentes produtos financeiros da própria empresa
 Parte decisória
 O pedido de decisão prejudicial apresentado pela Audiencia Provincial de Oviedo, por decisão de 22 de Junho de 2010, é manifestamente inadmissível.
 (1) JO C 288 du 23.10.2010


text:
 12.1.2015
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 7/40
 2014 m. spalio 16 d. pareikštas ieškinys byloje PAN Europe ir Unappi/Komisija
 (Byla T-729/14)
 (2015/C 007/45)
 Proceso kalba: anglų
 Šalys
 Ieškovės: Pesticide Action Network Europe (PAN Europe) (Briuselis, Belgija) ir Unione nazionale associazioni apicoltori italiani (Unaapi) (Kastel San Pjetro Termė, Italija), atstovaujamos advokato B. Kloostra
 Atsakovė: Europos Komisija
 Reikalavimai
 Ieškovės Bendrojo Teismo prašo:
 —
 panaikinti 2014 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos sprendimą Ares(2014)2589479, apie kurį ieškovių atstovui pranešta 2014 m. rugpjūčio 6 d. (toliau – ginčijamas sprendimas), dėl pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 (1) (toliau – DLK reglamentas) 6 straipsnio 2 dalį 2013 m. sausio 10 d. ieškovių pateikto prašymo sumažinti veikliosios medžiagos imidakloprido didžiausią leistiną kiekį (toliau – DLK), nustatytą medui, žiedadulkėms ir bičių pieneliui, ir
 —
 priteisti iš Komisijos bylinėjimosi išlaidas.
 Ieškinio pagrindai ir pagrindiniai argumentai
 Grįsdamos ieškinį ieškovės remiasi vienu pagrindu, siejamu su tuo, kad priimdama ginčijamą sprendimą Komisija nesilaikė DLK reglamento, ypač DLK reglamento 3 straipsnio ir (arba) kartu 14 straipsnio 1 dalies ir 2 dalies a, c ir d punktų, ir tokiu būdu veikė neteisėtai.
 —
 Ieškovės teigia, kad DLK reglamente numatyta, kad spręsdama dėl paraiškos nustatyti ar pakeisti DLK, pateiktos pagal DLK reglamento 7 straipsnį, Komisija turėtų atsižvelgti į gyvūnų sveikatą. Taigi, Komisija neteisėtai nusprendė nepatenkinti ieškovių prašymo sumažinti nustatytą imidakloprido DLK.
 —
 Ieškovės taip pat teigia, kad, remiantis DLK reglamento 3 straipsnio 2 dalies d punkte pateiktu DLK apibrėžimu, DLK turi būti grindžiamas „mažiausiu poveikiu vartotojams, būtinas apsaugoti pažeidžiamus vartotojus“ ir „gera žemės ūkio praktika“ (GŽŪP). Iš 3 straipsnio 2 dalies bei 4 straipsnio 1 dalies antros pastraipos ir iš 14 straipsnio 2 dalies a ir d punktų išplaukia, kad Komisija priimdama ginčijamą sprendimą turėjo atsižvelgti į turimus mokslo ir techninius duomenis apie imidakloprido poveikius bitėms ir bičių kolonijoms. Iš šių nuostatų, ypač iš DLK reglamento 14 straipsnio 2 dalies d punkto, taip pat išplaukia, kad Komisija ginčijamame sprendime neteisėtai neatsižvelgė į Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 485/2013 (2), kaip į sprendimą „pakeisti augalų apsaugos produktų naudojimą“.
 (1) 2005 m. vasario 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių augalinės ir gyvūninės kilmės maiste ir pašaruose ar ant jų ir iš dalies keičiantis Tarybos direktyvą 91/414/EEB (OL L 70, p. 1).
 (2) 2013 m. gegužės 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 485/2013, kuriuo iš dalies keičiamos Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 nuostatos dėl veikliųjų medžiagų klotianidino, tiametoksamo ir imidakloprido patvirtinimo sąlygų ir dėl draudimo naudoti augalų apsaugos produktais, kurių sudėtyje yra šių veikliųjų medžiagų, apdorotas sėklas ir jomis prekiauti (OL L 139, p. 12).


text:
 8.4.2006
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 86/32
 Kanne 24.1.2006 — Medienanstalt Berlin-Brandenburg v. komissio
 (Asia T-24/06)
 (2006/C 86/66)
 Oikeudenkäyntikieli: saksa
 Asianosaiset
 Kantaja: Medienanstalt Berlin-Brandenburg (MABB) (Berliini, Saksa) (edustajat: Rechtsanwalt M. Schütte ja Rechtsanwalt B. Immenkamp)
 Vastaaja: komissio
 Vaatimukset
 —
 komission 9.11.2005 tekemä päätös (K(2005) 3903 lopull) valtiontuesta, jonka Saksan liittotasavalta on myöntänyt maanpäällisten digitaalitelevisiolähetysten (DVB-T) aloittamiselle Berlin-Brandenburgissa, on kumottava.
 —
 komissio on velvoitettava korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
 Oikeudelliset perusteet ja pääasialliset perustelut
 Kantaja riitauttaa valtiontuesta maanpäällisten digitaalitelevisiolähetysten (DVB-T) aloittamiselle Berlin-Brandenburgissa myönnettävästä tuesta 9.11.2005 tehdyn komission päätöksen K(2005) 3903 lopull. Komissio totesi riidanalaisessa päätöksessään, että Saksan liittotasavallan niille yksityisille yleisradiopalvelun tarjoajille, jotka osallistuivat DVB-T:hen, maksama tuki oli yhteismarkkinoille soveltumatonta ja velvoitti Saksan liittotasavallan perimään takaisin tuensaajille sääntöjenvastaisesti maksetut tuet. Kantaja mainitaan riitautetussa päätöksessä nimenomaisesti tuenantajana.
 Kantaja esittää kanteensa tueksi kolme kanneperustetta.
 Se toteaa ensiksi, että riidanalainen päätös on oikeudellisesti virheellinen, koska olennaisia muotomääräyksiä ei ole noudatettu. Komissio on erityisesti laiminlyönyt perusteluvelvollisuuden, koska se ei ole esittänyt ymmärrettävästi, miksi käsiteltävänä olevassa tapauksessa kysymyksessä on valtiontuki.
 Kantaja väittää toisessa kanneperusteessaan, että EY 87 artiklaa on rikottu. Kantajan näkemyksen mukaan ensiksikään kysymyksessä ei ole EY 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuki. Se väittää toiseksi, että jos kysymyksessä tosiasiallisesti olisi tuki, se olisi yhteensopimaton 87 artiklan 3 kohdan c ja d alakohdan kanssa.
 Lopuksi kantaja perustaa kanteensa sille, että riidanalainen päätös on EY 86 artiklan 2 kohdan vastainen sen vuoksi, että jos kysymyksessä olisi tuki, se olisi yhteismarkkinoille soveltumaton.


type: legislation

text:
 6.1.2017
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 3/6
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/6
 z dne 5. januarja 2017
 o evropskem načrtu za uvedbo evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU (1) ter zlasti člena 47(2) Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Cilj evropskega načrta za uvedbo evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (ERTMS) je zagotoviti, da lahko vozila iz točke 1.1 Priloge k Uredbi Komisije (EU) 2016/919 (2), opremljena z ERTMS, postopno začnejo uporabljati vse več prog, postaj, terminalov in ranžirnih postaj, ne da bi poleg ERTMS potrebovala še sisteme razreda B. Evropski načrt za uvedbo ERTMS, določen v Sklepu Komisije 2012/88/EU (3), bi bilo treba prilagoditi, da se upošteva stanje uvedbe ERTMS v državah članicah ter da bo načrt v skladu z zahtevami iz člena 39(2) Uredbe (EU) št. 1315/2013 in opredelitvijo koridorjev jedrnega omrežja iz člena 2(14) Uredbe (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4). Ta načrt bi v kombinaciji z nacionalnim izvedbenim načrtom iz točke 7.4.4 Priloge k Uredbi (EU) 2016/919 lastnikom vozil moral dati dovolj vidnosti za omogočanje ustreznega poslovnega načrtovanja.
 (2)
 Načrt za uvedbo koridorjev jedrnega omrežja bi moral vključevati postaje, križišča, dostop do osrednjih morskih pristanišč in pristanišč na celinskih plovnih poteh, letališč, železniških/cestnih terminalov in sestavnih delov infrastrukture, kot so navedeni v členu 11 Uredbe (EU) št. 1315/2013, saj so ti bistveni za doseganje interoperabilnosti v evropskem železniškem omrežju.
 (3)
 Ključen predpogoj za uvedbo ERTMS je popolna skladnost z Uredbo (EU) 2016/919. Države članice tega cilja še niso dosegle, zlasti zato, ker so uvedle nacionalne rešitve ali rešitve, prirejene posameznim projektom.
 (4)
 Za uvedbo nove ERTMS opreme ob progi bi države članice morale uporabljati najnovejše specifikacije iz Priloge A k Uredbi (EU) 2016/919, ki popravlja napake in napačne razlage prejšnje osnovne konfiguracije, vodi k enostavnejšim tehničnim rešitvam in zagotavlja skladnost z enotami na vozilu, skladnimi z osnovno konfiguracijo 3.
 (5)
 Pravila za izvedbo ob progi dopolnjujejo pravila izvedbo na vozilu, določena v Uredbi (EU) št. 2016/919; zato je evropski načrt za uvedbo ERTMS treba uskladiti s tehničnimi specifikacijami za interoperabilnost v zvezi s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija iz navedene uredbe.
 (6)
 Uvedba ERTMS na čezmejnih odsekih je lahko tehnično zahtevna in bi zato morala biti deležna prednostnega posredovanja Unije, držav članic in zadevnih upravljavcev infrastrukture. Tovorni železniški koridorji v smislu Uredbe (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (5) bi prav tako lahko igrali ključno vlogo pri uvedbi ERTMS na čezmejnih odsekih, zlasti z uvedbo usklajenih rešitev.
 (7)
 Ker je usklajevanje pri uvedbi ERTMS na čezmejnih odsekih pomemben poslovni element za prevoznike v železniškem prometu, bi zadevni upravljavci infrastrukture morali podpisati sporazum, s katerim bi se zagotovilo usklajevanje datumov uvedbe in tehničnih rešitev. V primeru nesoglasij lahko Komisija ponudi pomoč pri iskanju rešitev.
 (8)
 Da bi sledili napredku pri uvedbi ERTMS na koridorjih jedrnega omrežja, bi morale države članice Komisijo uradno obveščati o pravočasni izvedbi na svojih odsekih, in sicer prek sistema TENtec in Evropskega infrastrukturnega registra. Preložitev relevantnih datumov se lahko odobri na prošnjo države članice in le v izjemnih okoliščinah.
 (9)
 Pregled Uredbe (EU) št. 1316/2013 bi lahko vplival na uskladitev koridorjev jedrnega omrežja. Skladno s tem bi bilo treba pregledati tudi to uredbo. Ta uredba določa datume izvedbe tistih odsekov koridorjev, na katerih lahko ERTMS začne obratovati najpozneje do leta 2023. Vsi datumi po letu 2023 bodo pregledani do 31. decembra 2023 v skladu s časovnim okvirom iz Uredbe (EU) št. 1315/2013, da bi se zagotovilo realistično izvajanje časovnega načrta in odkrile možnosti za zgodnejše datume izvedbe.
 (10)
 Od datuma začetka uporabe te uredbe, ki je izvedbeni akt v smislu člena 13 Uredbe (EU) 2016/919, se točke 7.3.1, 7.3.2, 7.3.2.1, 7.3.2.2, 7.3.2.4, 7.3.2.5, 7.3.2.6, 7.3.4 in 7.3.5 Priloge III k Sklepu 2012/88/EU prenehajo uporabljati. Vendar točka 7.3.2.3 ne bi smela biti zajeta v tej uredbi, saj presega področje uporabe njene pravne podlage. Zato bi bilo treba točko 7.3.2.3 Priloge III k Sklepu 2012/88/EU še naprej uporabljati do sprejetja drugega izvedbenega akta.
 (11)
 Če je v zvezi s progami za visoke hitrosti, ki se nahajajo na koridorjih jedrnega omrežja, zajetih v tej uredbi, eden od pogojev iz točke 7.3.2.3 Priloge III k Sklepu 2012/88/EU izpolnjen pred datumom, ki je za isti odsek naveden v Prilogi I, bi morali upravljavci železniške infrastrukture na ta odsek namestiti ERTMS opremo ob progi v skladu z navedeno določbo.
 (12)
 Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora iz člena 52 Uredbe (EU) št. 1315/2013 –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Predmet urejanja in področje uporabe
 1. Ta uredba določa časovni načrt za uvedbo evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (v nadaljnjem besedilu: ERTMS) na koridorjih jedrnega omrežja, kot so določeni v Prilogi I.
 2. Ta uredba se ne uporablja za izvedbo ERTMS na vozilu, kot je določena v točki 7.3.3 Priloge III k Sklepu 2012/88/EU.
 Člen 2
 Pravila za izvedbo v zvezi z napravami ob progi, specifična za ETCS
 1. Upravljavci železniške infrastrukture koridorje jedrnega omrežja, vključno z železniškimi postajami in križišči, opremijo z ERTMS in na teh koridorjih začnejo izvajati ERTMS najpozneje do datumov, določenih v Prilogi I k tej uredbi. Železniške povezave do lokacij iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 1315/2013 in do sestavnih delov infrastrukture, kot so navedeni v členu 11 Uredbe (EU) št. 1315/2013 in se nahajajo na koridorju jedrnega omrežja, se opremijo in začnejo obratovati na datum, določen za zadevni odsek koridorja jedrnega omrežja.
 Njihova uvedba je v skladu s členi 1(4), 7(2c) in 39(3) Uredbe (EU) št. 1315/2013.
 2. Koridor jedrnega omrežja se šteje za opremljenega z ERTMS, če se dovoli začetek obratovanja ERTMS v skladu s členom 15 Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) ali členom 18 Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta (7), kar omogoča potek potniškega in tovornega prometa v obe smeri, zlasti v primeru gradnje ali motenj, in, kolikor je to potrebno za obratovanje vozil, opremljenih samo z ERTMS, na stranskih tirih.
 3. Upravljavci železniške infrastrukture si v sodelovanju prizadevajo za to, da čezmejne odseke opremijo z ERTMS ter istočasno in na tehnično skladen način začnejo njegovo obratovanje. Upravljavci železniške infrastrukture po posvetovanju s prevozniki v železniškem prometu, ki jih to zadeva, podpišejo sporazum o tehničnih in operativnih vidikih uvedbe za vsak posamezen čezmejni odsek. Upravljavci železniške infrastrukture tak sporazum sklenejo najpozneje eno leto pred najzgodnejšim datumom uvedbe za navedeni čezmejni odsek. V sporazumu so določene prehodne določbe za upoštevanje potreb prevoznikov v železniškem prometu za opravljanje čezmejnih dejavnosti. V primeru nesoglasij zadevne države članice vzpostavijo aktiven dialog z namenom iskanja skupnih, sporazumnih rešitev. Pri tem lahko zaprosijo za podporo Komisije. Države članice Komisijo o takih sporazumih uradno obvestijo najpozneje en mesec po sklenitvi.
 4. Datumi za zaključitev projektov, določeni v sporazumih za projekte, ki jih sofinancira Unija, ki so pred datumi iz Priloge I, imajo prednost pred slednjimi.
 5. Države članice se lahko odločijo, da bodo ohranile obstoječe sisteme razreda B, kot so določeni v točki 2.2 Priloge k Uredbi (EU) 2016/919. Vendar se do datumov, določenih v Prilogi I, vozilom iz točke 1.1 Priloge k Uredbi (EU) 2016/919, ki so opremljena z ERTMS verzije, združljive z opremo ob progi, omogoči dostop do navedenih prog in do sestavnih delov infrastrukture, kot so navedeni v členu 11 Uredbe (EU) št. 1315/2013, tudi če niso opremljena s sistemom razreda B.
 Člen 3
 Uradna obvestila
 1. Ko ERTMS začne obratovati na odseku koridorja jedrnega omrežja, zadevna država članica o tem uradno obvesti Komisijo v enem mesecu, in sicer prek sistemov, vzpostavljenih v skladu s členom 49(1) Uredbe (EU) št. 1315/2013 in členom 5(1) Izvedbenega sklepa Komisije 2014/880/EU (8).
 2. Države članice uradno obvestijo Komisijo o kakršnih koli zamudah pri uvajanju ERTMS na določenem odseku koridorja jedrnega omrežja, ki naj bi bil opremljen. Upravljavci železniške infrastrukture o teh zamudah ustrezno obvestijo države članice.
 3. Pri uradnem obveščanju o zamudah iz odstavka 2 zadevna država članica pošlje Komisiji dokumentacijo, ki vsebuje tehnični opis projekta in določa nov datum za začetek obratovanja ERTMS. V dokumentaciji morajo biti navedeni vzroki za zamudo in opisani popravni ukrepi, ki jih je sprejel upravljavec železniške infrastrukture.
 4. Če je zamuda posledica izjemnih okoliščin, lahko Komisija sprejme preložitev zadevnega datuma za največ tri leta. Če je preložitev odobrena, država članica ustrezno spremeni svoj nacionalni izvedbeni načrt, kot je opredeljen v točki 7.4.4 Priloge k Uredbi (EU) 2016/919, v roku enega meseca po odobritvi preložitve.
 Izjemne okoliščine iz prvega pododstavka pomenijo okoliščine, ki izhajajo iz faze načrtovanja in se nanašajo na posebne geološke ugotovitve, varstvo okolja ali vrst, arheološke najdbe, postopke pridobivanja dovoljenj, izvajanje presoje vplivov na okolje v skladu z Direktivo 2014/52/EU Evropskega parlamenta in Sveta (9) ali okoliščine, ki izhajajo iz faze gradnje in odobritvene faze, na katere nosilec projekta ne more vplivati, in ne spadajo v kategorijo običajnih tveganj, ki bi jih bilo pri tovrstnih projektih treba obravnavati na ravni vodenja projekta.
 5. Če zakonodajni akt na neskladen način spremeni specifikacije za ERTMS iz Uredbe (EU) 2016/919, države članice Komisiji brez nerazumnega odlašanja oziroma najpozneje ob sprejetju uradnega mnenja odbora iz člena 51 Direktive (EU) 2016/797 sporočijo analizo vpliva uporabe spremenjene pravne podlage na njihovo omrežje in na načrtovanje v zvezi z ERTMS. Če se dokaže, da spremembe neposredno vplivajo na stroške ali časovni načrt specifičnih izvedb, se Priloga I ustrezno prilagodi.
 Člen 4
 Pregled
 Komisija najpozneje do 31. decembra 2023 po posvetu z državami članicami in s pomočjo evropskega koordinatorja za ERTMS iz člena 45 Uredbe (EU) št. 1315/2013 opravi pregled datumov, poznejših od 1. januarja 2024, ki so določeni v Prilogi I k tej uredbi.
 Člen 5
 Sklici
 Sklici na Prilogo III k Sklepu 2012/88/EU štejejo kot sklici na to uredbo in se razlagajo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi II.
 Člen 6
 Začetek veljavnosti
 Ta uredba začne veljati 26. januarja 2017.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 5. januarja 2017
 Za Komisijo
 Predsednik
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) UL L 348, 20.12.2013, str. 1.
 (2) Uredba Komisije (EU) 2016/919 z dne 27. maja 2016 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 158, 15.6.2016, str. 1).
 (3) Sklep Komisije 2012/88/EU z dne 25. januarja 2012 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija (UL L 51, 23.2.2012, str. 1).
 (4) Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (UL L 348, 20.12.2013, str. 129).
 (5) Uredba (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet (UL L 276, 20.10.2010, str. 22).
 (6) Direktiva 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti (UL L 191, 18.7.2008, str. 1).
 (7) Direktiva (EU) 2016/797/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 138, 26.5.2016, str. 44).
 (8) Izvedbeni sklep Komisije 2014/880/EU z dne 26. novembra 2014 o skupnih specifikacijah za register železniške infrastrukture in razveljavitvi Izvedbenega sklepa 2011/633/EU (UL L 356, 12.12.2014, str. 489).
 (9) Direktiva 2014/52/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o spremembi Direktive 2011/92/EU o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (UL L 124, 25.4.2014, str. 1).
 PRILOGA I
 PRILOGA II
 Korelacijska tabela
 Sklep 2012/88/EU
 Ta uredba
 Točka 7.3.1 Priloge III
 Člen 1
 Točka 7.3.2 Priloge III
 Člena 1 in 2
 Točka 7.3.2.1 Priloge III
 Člen 2(1)
 Točka 7.3.2.2 Priloge III
 Člen 2(1)
 Točka 7.3.2.4 Priloge III
 —
 Točka 7.3.2.5 Priloge III
 Člen 3(1)
 Točka 7.3.2.6 Priloge III
 Člen 3(2), (3) in (4)
 Točka 7.3.4 Priloge III
 Priloga I
 Točka 7.3.5 Priloge III
 Člen 2(1)


text:
Upinis kirlikas (Charadrius dubius) – sėjikinių (Charadriidae) šeimos paukštis. Nugarinė pusė rusvai pilka. Kakta balta, nuo snapo pamato iki ausies nusitęsia juoda juostelė. Vokai geltoni, tuo skiraisi nuo jūrinio kirliko.
 Gyvena smėlėtose ir akmenuotose pakrantėse, kur negilioje duobutėje gegužės – birželio mėn. deda 4 smėlio spalvos su tamsiomis dėmelėmis ir taškeliais kiaušinius. Peri apie 26 dienas.
 Lietuvoje pasirodo balandžio mėn., bet vasaros viduryje jau išskrenda. Dažna rūšis.


text:
 9.11.2015
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 371/3
 Sentencia del Tribunal de Justicia (Sala Primera) de 16 de septiembre de 2015 (petición de decisión prejudicial planteada por el Anotato Dikastirio Kyprou — Chipre) — Alpha Bank Cyprus Ltd/Dau Si Senh y otros
 (Asunto C-519/13) (1)
 ([Procedimiento prejudicial - Cooperación judicial en materia civil o mercantil - Notificación y traslado de los documentos judiciales y extrajudiciales - Reglamento (CE) no 1393/2007 - Artículo 8 - Negativa a aceptar el documento - Falta de traducción de uno de los documentos transmitidos - Omisión del formulario normalizado contenido en el anexo II del referido Reglamento - Consecuencias])
 (2015/C 371/04)
 Lengua de procedimiento: griego
 Órgano jurisdiccional remitente
 Anotato Dikastirio Kyprou
 Partes en el procedimiento principal
 Demandante: Alpha Bank Cyprus Ltd
 Demandadas: Dau Si Senh, Alpha Panareti Public Ltd, Susan Towson, Stewart Cresswell, Gillian Cresswell, Julie Gaskell, Peter Gaskell, Richard Wernham, Tracy Wernham, Joanne Zorani, Richard Simpson
 Fallo
 El Reglamento (CE) no 1393/2007 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 13 de noviembre de 2007, relativo a la notificación y al traslado en los Estados miembros de documentos judiciales y extrajudiciales en materia civil o mercantil (notificación y traslado de documentos) y por el que se deroga el Reglamento (CE) no 1348/2000 del Consejo, debe interpretarse en el sentido de que:
 —
 el organismo receptor está obligado en todos los supuestos y sin disponer de margen alguno de apreciación al respecto a informar al destinatario de un documento de su derecho a negarse a aceptarlo, utilizando para ello en cualquier caso el formulario normalizado contenido en el anexo II del referido Reglamento;
 —
 la circunstancia de que, al realizar la notificación o el traslado de un documento a su destinatario, el organismo receptor no haya adjuntado el formulario normalizado que figura en el anexo II del Reglamento no 1393/2007 no constituye una causa de nulidad del procedimiento, sino una omisión que debe ser subsanada conforme a las disposiciones de ese Reglamento.
 (1) DO C 377, de 21.12.2013.


text:
 17.8.2013
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 220/12
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 785/2013
 af 14. august 2013
 om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Miel de La Alcarria (BOB))
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Forordning (EU) nr. 1151/2012 ophæver og erstatter Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (2).
 (2)
 Kommissionen har i henhold til artikel 9, stk. 1, første afsnit, i forordning (EF) nr. 510/2006 behandlet Spaniens ansøgning om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse "Miel de La Alcarria", der er registreret i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1107/96 (3).
 (3)
 Eftersom den pågældende ændring ikke er af mindre omfang, har Kommissionen i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006 offentliggjort ændringsansøgningen i Den Europæiske Unions Tidende
 (4). Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør ændringen af varespecifikationen godkendes —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 Den ændring af varebeskrivelsen, der blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, og som vedrører betegnelsen i bilaget til denne forordning, godkendes.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 14. august 2013.
 På Kommissionens vegne For formanden
 Johannes HAHN
 Medlem af Kommissionen
 (1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.
 (2) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.
 (3) EUT L 148 af 21.6.1996, s. 1.
 (4) EUT C 302 af 6.10.2012. s. 24.
 BILAG
 Landbrugsprodukter bestemt til konsum, som er opført i traktatens bilag I:
 Kategori 1.4. Andre animalske produkter (æg, honning, forskellige mejeriprodukter undtagen smør, m.m.)
 SPANIEN
 Miel de La Alcarria (BOB)


text:
Az IA-64 (Intel Architecture 64) egy az Intel és a Hewlett-Packard által közösen kifejlesztett utasításkészlet-architektúra (instruction set architecture, ISA; az utasításkészlet-architektúra az utasításokon kívül a felépítés több más elemét is meghatározza, pl. az adatformátumokat, regisztereket, címzési módokat, memóriafelépítést, a megszakítás- és csapdakezelést, valamint a kapcsolatot a külvilág felé – I/O). Az Itanium és Itanium 2 processzorokban került megvalósításra.
 Az architektúra alapját a VLIW, avagy az Intel-HP terminológia szerint EPIC (explicitly parallel instruction computing, explicit párhuzamos utasításfeldolgozás) paradigma képezi, amellyel a processzor átlépheti az órajelciklusonként egy utasítás határt, és egy órajelciklus alatt több utasítást hajt végre – ez az utasításszintű párhuzamosság egyik gyakorlati megvalósítása.
 Az IA-64 utasításkészlet nem kompatibilis az x86 utasításkészlettel. de az Itanium processzorok korai változatai képesek voltak az x86 (486) utasítások bizonyos körülmények között történő végrehajtására is egy, a processzorba épített x86 utasításdekódoló révén, de ezt a későbbi modellek már nem támogatták. Az asztali gépekben történő felhasználását is megcélozták, de az AMD 64 bites AMD64 architektúrájának megjelenése után – ami megőrzi az x86-os kompatibilitást –, az IA-64 architektúra jelentősége csökkent, és főleg a szerverekben történő felhasználásra korlátozódott. Történtek kísérletek az asztali gépekben való meghonosításra, pl. 2001-ben a Microsoft megjelentette a Windows XP 64-bit IA-64 processzorra készült változatát, 2003-ban pedig az Itanium2-höz készült változatot, de ezek forgalmazását 2005-ben beszüntették. Az IA-64 architektúrára portolták még a HP OpenVMS operációs rendszerét is.
 Történet
 Eredetileg az Intel Merced kódnéven keszített 64 bites processzort, ami végül az Itanium nevet kapta. Átütő sikert nem aratott.
 Évekkel később csatlakozott a Hewlett-Packard modul. Összefogtak, és megalkották az Itanium 2-t, amely csak névrokonságban áll az Itaniummal. Igazi, erős 64 bites RISC platformmá nőtte ki magát, jelentősebb piaci sikert azonban a mai napig még nem ért el. Elterjedését elsősorban a 64 bites x86 platform sikere, és az 1990-es évek végén az iparágat érintő recesszió gátolta. Az Itanium első változatai támogatták az x86-os utasításkészletet, hogy megőrizzék a kompatibilitást a korábbi programokkal, szoftver és hardverarchitektúrákkal, de ez túl lassúra sikerült. Az Itanium speciális x86 módjának teljesítménye kisebb volt, mint egy Pentium1 teljesítménye, ezért az Itanium2 két magos változatánál már teljesen szoftveres emulációra tértek át.
 Felépítés
 Az Intel kimerítően dokumentálta az Itanium utasításkészletét és mikroarchitektúráját,
 és a szakirodalomban is sok elemzés jelent meg róla. Az architektúrát többször átnevezték története során. A HP eredetileg PA-WideWord névre keresztelte. Az Intel később az IA-64, majd Itanium Processor Architecture (IPA) megnevezést adta neki,
 mielőtt megállapodott volna a végleges Intel Itanium Architecture elnevezésnél, de széles körben továbbra is IA-64 néven emlegetik.
 Ez egy 64 bites, sok (128+128) regisztert tartalmazó architektúra. Az alap szóhossz 64 bit, bájtonként címezhető. A logikai címtér 264 bájt. Az architektúra megvalósítása alkalmazza az elágazás-jóslást (branch predication), spekulatív végrehajtást és az elágazás-előrejelzést (prognózis, branch prediction). A paraméterátadásban hardveres regiszter-átnevezési mechanizmust használ, nem pedig regiszterablakos technikát. Ugyanez a mechanizmus lehetővé teszi a ciklusok párhuzamos végrehajtását. A spekulativitás, előrejelzés, jóslás és átnevezés a fordítóprogram ellenőrzése alatt áll: minden utasításszó külön biteket tartalmaz ezekre a célokra. Ez a megközelítés az architektúra megkülönböztető tulajdonsága.
 Az architektúra 128 egészértékű processzor-regisztert, 128 lebegőpontos regisztert, 64 1 bites predikátumot és nyolc elágazásregisztert tartalmaz. A lebegőpontos regiszterek 82 bitesek, ez elősegíti a pontosság megőrzését az átmeneti eredményekben (a számításokban szereplő ideiglenes értékek pontosabbak).
 Jegyzetek
 Források
 (Mi is az az IA-32, Intel® 64 és az IA-64 architektúra?)
 Intel IA-64 manuals
 (Az Intel Itanium 2 processzor mikroarchitektúrája, ábrák)
 Kapcsolódó szócikkek
 RISC
 Intel
 Itanium
 Utasításkészlet-architektúrák
 CPU-architektúrák