jurisdiction: EU

text:
 31.5.2011
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 143/12
 UITVOERINGSVERORDENING (EU) Nr. 529/2011 VAN DE COMMISSIE
 van 30 mei 2011
 tot wijziging van Verordening (EG) nr. 1580/2007 met betrekking tot de drempelvolumes voor de toepassing van de aanvullende rechten voor tomaten, abrikozen, citroenen, pruimen, perziken, met inbegrip van nectarines, peren en tafeldruiven
 DE EUROPESE COMMISSIE,
 Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
 Gezien Verordening (EG) nr. 1234/2007 van de Raad van 22 oktober 2007 houdende een gemeenschappelijke ordening van de landbouwmarkten en specifieke bepalingen voor een aantal landbouwproducten („integrale-GMO-verordening”) (1), en met name artikel 143, onder b), juncto artikel 4,
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 Verordening (EG) nr. 1580/2007 van de Commissie van 21 december 2007 tot vaststelling van bepalingen voor de uitvoering van de Verordeningen (EG) nr. 2200/96, (EG) nr. 2201/96 en (EG) nr. 1182/2007 van de Raad in de sector groenten en fruit (2) voorziet in toezicht op de invoer van de in bijlage XVII bij die verordening genoemde producten. Voor dit toezicht gelden de uitvoeringsbepalingen die zijn vastgesteld in artikel 308 quinquies van Verordening (EEG) nr. 2454/93 van de Commissie van 2 juli 1993 houdende vaststelling van enkele bepalingen ter uitvoering van Verordening (EEG) nr. 2913/92 van de Raad tot vaststelling van het communautair douanewetboek (3).
 (2)
 Met het oog op de toepassing van artikel 5, lid 4, van de in het kader van de multilaterale handelsbesprekingen van de Uruguayronde gesloten overeenkomst inzake de landbouw (4) en op grond van de meest recente beschikbare gegevens over 2008, 2009 en 2010 moeten de drempelvolumes voor de toepassing van de aanvullende rechten voor tomaten, abrikozen, citroenen, pruimen, perziken, met inbegrip van nectarines, peren en tafeldruiven worden aangepast.
 (3)
 Verordening (EG) nr. 1580/2007 moet derhalve dienovereenkomstig worden gewijzigd.
 (4)
 De in deze verordening vervatte maatregelen zijn in overeenstemming met het advies van het Beheerscomité voor de gemeenschappelijke ordening van de landbouwmarkten,
 HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
 Artikel 1
 Bijlage XVII bij Verordening (EG) nr. 1580/2007 wordt vervangen door de tekst in de bijlage bij de onderhavige verordening.
 Artikel 2
 Deze verordening treedt in werking op de dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Zij is van toepassing met ingang van 1 juni 2011.
 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
 Gedaan te Brussel, 30 mei 2011.
 Voor de Commissie
 De voorzitter
 José Manuel BARROSO
 (1) PB L 299 van 16.11.2007, blz. 1.
 (2) PB L 350 van 31.12.2007, blz. 1.
 (3) PB L 253 van 11.10.1993, blz. 1.
 (4) PB L 336 van 23.12.1994, blz. 22.
 BIJLAGE
 „BIJLAGE XVII
 AANVULLENDE INVOERRECHTEN: TITEL IV, HOOFDSTUK II, AFDELING 2
 Onverminderd de regels voor de interpretatie van de gecombineerde nomenclatuur wordt de tekst van de omschrijving van de goederen als louter indicatief beschouwd. De werkingssfeer van de aanvullende rechten wordt in het kader van deze bijlage bepaald door de draagwijdte van de GN-codes zoals deze bij de vaststelling van de onderhavige verordening bestaan.
 Volgnummer
 GN-code
 Omschrijving
 Toepassingsperiode
 Drempelvolume (in ton)
 78.0015
 0702 00 00
 Tomaten
 1 oktober t/m 31 mei
 481 625
 78.0020
 1 juni t/m 30 september
 44 251
 78.0065
 0707 00 05
 Komkommers
 1 mei t/m 31 oktober
 31 289
 78.0075
 1 november t/m 30 april
 26 583
 78.0085
 0709 90 80
 Artisjokken
 1 november t/m 30 juni
 17 258
 78.0100
 0709 90 70
 Courgettes
 1 januari t/m 31 december
 57 955
 78.0110
 0805 10 20
 Sinaasappelen
 1 december t/m 31 mei
 368 535
 78.0120
 0805 20 10
 Clementines
 1 november tot eind februari
 175 110
 78.0130
 0805 20 30
 0805 20 50
 0805 20 70
 0805 20 90
 Mandarijnen (tangerines en satsuma’s daaronder begrepen); wilkings en soortgelijke kruisingen van citrusvruchten
 1 november tot eind februari
 115 625
 78.0155
 0805 50 10
 Citroenen
 1 juni t/m 31 december
 346 366
 78.0160
 1 januari t/m 31 mei
 88 090
 78.0170
 0806 10 10
 Tafeldruiven
 21 juli t/m 20 november
 80 588
 78.0175
 0808 10 80
 Appelen
 1 januari t/m 31 augustus
 916 384
 78.0180
 1 september t/m 31 december
 95 396
 78.0220
 0808 20 50
 Peren
 1 januari t/m 30 april
 229 646
 78.0235
 1 juli t/m 31 december
 35 541
 78.0250
 0809 10 00
 Abrikozen
 1 juni t/m 31 juli
 5 794
 78.0265
 0809 20 95
 Kersen, andere dan zure kersen
 21 mei t/m 10 augustus
 30 783
 78.0270
 0809 30
 Perziken, nectarines daaronder begrepen
 11 juni t/m 30 september
 5 613
 78.0280
 0809 40 05
 Pruimen
 11 juni t/m 30 september
 10 293”


type: caselaw

text:
 27.2.2010
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 C 51/15
 Beschikking van het Hof (Vijfde kamer) van 23 oktober 2009 — Commissie van de Europese Gemeenschappen/Gerasimos Potamianos (C-561/08 P), Gerasimos Potamianos/Commissie van de Europese Gemeenschappen (C-4/09 P)
 (Gevoegde zaken C-561/08 P en C-4/09 P) (1)
 (Hogere voorziening - Ambtenaren - Tijdelijk functionaris - Niet-verlenging van overeenkomst voor bepaalde tijd - Bezwarend besluit)
 2010/C 51/23
 Procestaal: Frans
 Partijen
 Rekwiranten: Commissie van de Europese Gemeenschappen (vertegenwoordigers: J. Curral en D. Martin, gemachtigden) (C-561/08 P), Gerasimos Potamianos (vertegenwoordiger: J.-N. Louis, advocaat) (C-4/09 P)
 Andere partijen in de procedure: Gerasimos Potamianos (vertegenwoordigers: J.-N. Louis, advocaat) (C-4/09 P), Commissie van de Europese Gemeenschappen (vertegenwoordigers: J. Curral en D. Martin, gemachtigden) (C-561/08 P)
 Voorwerp
 Hogere voorziening ingesteld tegen het arrest van het Gerecht van eerste aanleg (Zevende kamer) van 15 oktober 2008 in zaak T-160/04, Potamianos/Commissie, waarbij het Gerecht het beroep van Potamianos tegen de betekening door de directeur-generaal van het DG „Onderzoek”, van de informatie dat zijn overeenkomst als tijdelijk functionaris niet zou worden verlengd, ontvankelijk heeft verklaard — Begrip „bezwarend besluit” — Afwijkende uitlegging door het Hof enerzijds en het Gerecht van eerste aanleg en het Gerecht voor ambtenarenzaken anderzijds
 Dictum
 1)
 De hogere voorzieningen worden afgewezen.
 2)
 Elke partij zal de eigen kosten dragen.
 (1) PB C 44 van 21.2.2009.
 PB C 82 van 4.4.2009.


type: wikipedia

text:
Орландо Джонатан Бланчард Блум () е британски актьор, носител на „Европейска филмова награда“ и номиниран за награда „Сатурн“. От 2014 г. има звезда на Холивудската алея на славата.
 Биография
 Орландо Блум е роден на 13 януари 1977 г. в Кентърбъри, Кент, в семейството на Соня Копланд и Хари Блум. Баща му е роден в Южна Африка, работи като адвокат и борец против апартейда.
 През 2010 г. Блум се жени за Миранда Кър, от която има син. През 2013 г. те се разделят.
 Филмография
 Източници
 Външни препратки
 Английски актьори и актриси
 Театрални актьори и актриси
 Будисти
 Кентърбърийци
 Модели от Великобритания


type: other

text:
Skat.dk: C.B.2.15.2 Beskatning af udenlandske trusts (fonde)
 I dette afsnit beskrives de skattemæssige forhold, når en dansk skattepligtig stifter, sætter penge ind i eller modtager afkast fra en udenlandsk trust. Praksis for, om en udenlandsk trust ved arv eller gave er overgået til en person, som ikke har stiftet trusten, beskrives også.
 Hvordan behandles stifteren af en udenlandsk trust eller en båndlagt kapital
 En person, som er skattepligtig til Danmark, modtager afkast fra en udenlandsk trust eller er indsat som begunstiget
 Den skattemæssige vurdering af udenlandske trusts og de spørgsmål, som opstår i forbindelse med den skattemæssige behandling af personer og selskaber, der er involveret i udenlandske trusts, fremgår ikke af lovgivningen, men beror på en langvarig praksis.
 Praksis viser, at udenlandske trusts efter dansk ret enten kan sammenlignes med danske fonde eller båndlagte kapitaler. Det vil sige, at en udenlandsk trust efter dansk skatteret enten vil kunne anses for et selvstændigt rets- og skattesubjekt eller en transparent enhed.
 Det er almindeligt anerkendt, at et udenlandsk retssubjekt, der er lovligt bestående i henhold til lovgivningen i domicillandet, betragtes som selvstændigt i civilretlig henseende i Danmark.
 Dansk ret indeholder således ingen særregler, der kan begrunde, at man betragter et selskab eller lignende, der er gyldigt stiftet i udlandet, som ikke eksisterende i Danmark.
 Udenlandske civilretlige regler har betydning for bedømmelsen af realiteten i en udenlandsk disposition og indgår i fastlæggelsen af faktum.
 Om muligt identificeres et udenlandsk civilretligt begreb efterfølgende med et kendt dansk civilretligt begreb.
 Herefter foretages der en skatteretlig kvalifikation af det fastlagte faktum. Denne kvalifikation foretages udelukkende på baggrund af de danske skatteregler. I praksis har det primært drejet sig om udenlandske trusts.
 Spørgsmålet om, hvorvidt der foreligger en udenlandsk trust, kan have betydning, hvis en person er skattepligtig til Danmark.
 Skatteretligt er der i praksis to spørgsmål:
 En person eller et selskab har stiftet eller indskudt kapital i en udenlandsk trust (fond). Anerkendes dette skattemæssigt, så stifteren ikke bliver beskattet af renter, udbytter og gevinster?
 En person, som er skattepligtig til Danmark, modtager afkast fra en udenlandsk trust (fond) eller er i øvrigt indsat som begunstiget. Hvad har det af skattemæssige konsekvenser?
 C.B.2.15.3 om udenlandske trusts (fonde) - stiftet/indskud 1. juli 2015 eller senere, hvor reglen i LL § 16 K, som blev indført ved lov nr. 540 af 29. april 2015 er beskrevet.
 C.D.9.1.5 "Fonde og foreninger med hjemsted i udlandet".
 C.D.9.1.5.2 om udenlandske fonde, trusts m.v. med ledelsens sæde i Danmark.
 C.D.9.5.5.4 om afgift af kapital fra en udenlandsk fond/trust, som ikke har betalt afgift eller skat, hvor FBL § 3 B er beskrevet.
 C.D.9.5.5.5 om afgift af indskud i en båndlagt kapital uden aktuel kapitalejer eller rentenyder, hvor FBL § 3 C er beskrevet.
 Det sker, at personer, som er skattepligtige til Danmark, stifter eller sætter penge ind i udenlandske trusts. Udenlandske "trusts" kan ikke sammenlignes med danske fonde, og de kan have forskelligt indhold fra land til land og fra trust til trust.
 For at en udenlandsk trust kan tillægges betydning for en dansk skattepligtig, er det Skattestyrelsens opfattelse, at kapitalen både skal være
 definitivt og
 effektivt udskilt fra stifterens/indskyderens formuesfære.
 Med definitivt menes, at stifteren ikke må have mulighed for at "tilbagekalde" trusten, så den udskilte kapital igen indgår i stifterens formuesfære.
 Med effektivt menes, at stifteren ikke fortsat må have rådighed over den udskilte kapital. Hvis stifteren eller den person, som har "arvet" trustkapitalen, fx kan få trustee til at træde tilbage som trustee, antages det at kapitalen ikke er effektivt udskilt.
 Hvis stifteren er død, skal vurderingen af om trusten er definitivt og effektivt udskilt ikke foretages i forhold til stifteren, men i forhold til den person, som eventuelt må anses at have "arvet" rådigheden over trustkapitalen. Se SKM2012.95.HR og SKM2015.9.HR.
 Hvis stifteren allerede fra stiftelse af trusten har givet rådigheden til andre, skal vurderingen foretages i forhold til dem. Se SKM2014.314.SR.
 I SKM2015.9.HR fremgår det af Højesterets flertals begrundelse, at spørgsmålet om beskatning af fondens indtægter hos A måtte bero på en selvstændig vurdering af, hvorvidt fonden i forhold til ham (som ikke var stifter) måtte anses for et selvstændigt skattesubjekt efter dansk skatteret. Vurderingen af fondens selvstændighed i forhold til As økonomi måtte tage udgangspunkt i de seneste vedtægter. Højesteret fandt, at der ikke var noget i vedtægterne, der førte til, at A i realiteten havde en sådan rådighed over fondens formue, at denne måtte anses for ejet af ham. Højesteret fandt endvidere, at det ikke var godtgjort, at formuen var overgået ved arv fra stifteren til A.
 Stifteren
 En stifter er i denne sammenhæng den person eller selskab, som opretter en trust eller en båndlagt kapital, og sætter penge ind i trusten eller den båndlagte kapital.
 For at den, som har stiftet en trust eller indskudt kapital i en trust, ikke mere skal beskattes af afkastet af den indskudte kapital, skal betingelserne for, at der foreligger en udenlandsk trust, være opfyldt.
 Hvis blot en af betingelserne ikke er opfyldt, bliver trusten ikke anerkendt skattemæssigt, og kapitalen betragtes derfor fortsat som en del af stifterens formuesfære, og stifteren bliver fortsat beskattet af afkastet i trusten.
 Ved stiftelse af en dansk fond, anses midlerne altid for udskilt fra stifteren, da det er en forudsætning for, at en dansk enhed kan anses for en fond, at stifteren ikke kan råde over formuen i fonden.
 For at vurdere hvordan indtægten skal beskattes, når en eller flere personer, som er skattepligtige til Danmark, får penge fra en udenlandsk trust, skal det afgøres, om den udenlandske trust efter dansk ret må sidestilles med en dansk fond eller med en båndlagt kapital/rentenydelsesret.
 Hvis trusten sidestilles med en båndlagt kapital, skal det vurderes, om personen må anses som kapitalejer eller rentenyder. Når det er afgjort, kan man vurdere, hvordan afkastet i enheden skal beskattes og hvordan personen skal beskattes.
 Hvis betingelserne for, at der foreligger en udenlandsk trust, er opfyldt, skal det undersøges, hvad trusten minder mest om i dansk skatteret. Der kan efter Skattestyrelsens opfattelse ikke opstilles en generel definition af, hvorledes en trust skal kvalificeres i skattemæssig henseende i Danmark. Dertil varierer de forskellige trusts indholdsmæssigt for meget.
 I de typiske tilfælde, hvor de danske skattemyndigheder har taget stilling til den skattemæssige behandling af en trust, har settlor/stifter indskudt en kapital i en trust og indsat familiemedlemmer som beneficiaries. Denne konstruktion minder i dansk ret mest om enten en familiefond eller en båndlagt kapital med rentenydelsesret set ud fra fremgangsmåden og en formålsfortolkning af hensigten med dispositionerne.
 Det er Skattestyrelsens vurdering, at en trust, hvor kapitalen er definitivt og endeligt udskilt, skattemæssigt skal behandles som enten en fond eller en båndlagt kapital, selv om alle formkrav ikke er opfyldt.
 Det er nødvendigt at skelne mellem en begunstiget fra en familiefond og rentenydelsesret. Udbetalinger til en begunstiget fra en familiefond beskattes som personlig indkomst. Udbetalinger til en begunstiget fra en rentenydelsesret beskattes som kapitalindkomst eller aktieindkomst, afhængig af hvor afkastet kommer fra.
 Ved bedømmelsen af om der er tale om en fondslignende trust eller en rentenydelsesret, kan der lægges vægt på, om der er tale om en fixed trust eller en discretionary trust. Det vil sige, hvor mange beføjelser trustee har for så vidt angår hvem
 der skal modtage kapital/indtægter af kapitalen i trusten og hvor meget
 i en gruppe af flere mulige begunstigede, der skal modtage kapital/indtægter af kapitalen og hvor meget.
 Det er efter Skattestyrelsens opfattelse ikke mulig at give en udtømmende facitliste på, hvilke forhold der skal bedømmes, men som overordnet retningslinje kan angives, at jo større mulighed trustee har for at påvirke udbetalingerne, herunder tidspunktet for udbetalinger, hvem som skal modtage beløb og beløbene størrelse, jo mere taler det for, at trusten skal sidestilles med en fond.
 Hvis alle de nævnte forhold på forhånd er bestemt, og trustee kun virker som administrator, skal trusten derimod behandles som en rentenydelsesret.
 Rentenydelsesret
 Hvis trusten er en kapital med en rentenydelsesret, skal det desuden vurderes, om der er tale om at kapitalen er båndlagt, og hvis den er det, skal det vurderes, om der er en aktuel kapitalejer.
 Hvis trusten må sammenlignes med en dansk fond, skal udbetalinger fra fonden beskattes som personlig indkomst. Se PSL § 3, stk. 1.
 Er der en udlagt kapitalejer, som er skattepligtig til Danmark, skal kapitalejeren beskattes af de indtægter, som tilfalder den båndlagte kapital. Det gælder både renter, udbytter og gevinster omfattet af aktieavancebeskatningsloven eller kursgevinstloven. Indtægterne beskattes på samme måde, som hvis indtægterne tilfaldt den aktuelle kapitalejer personligt. Det vil sige, at gevinster og udbytter mv. vedrørende aktier beskattes som aktieindkomst, og renter, kursgevinst og afkast på ABL § 19-aktier beskattes som kapitalindkomst. Ved lov nr. 84 af 30. januar 2019 blev beskatningen af afkast fra investeringsselskaber for personer gjort forskellig afhængig af om investeringsselskabet er aktiebaseret eller ej. Afkastet fra investeringsselskaber, som skal beskattes hos den aktuelle kapitalejer, skal efter at ændringen har virkning fra, beskattes afhængig af om investeringsselskabet er aktiebaseret eller ej.
 Hvis det er en anden end den aktuelle ejer, der er tillagt retten til hele afkastet eller en del af dette, er det Skattestyrelsens opfattelse, at kun rentenyderen skal beskattes af det modtagne beløb, da der ellers sker dobbeltbeskatning. I dette tilfælde skal den aktuelle ejer, efter Skattestyrelsens opfattelse, kun beskattes af det nettoafkast, der tilgår den båndlagte kapital efter fradrag af den del, der udbetales til rentenyderen. Beskatningen af rentenyderen skal efter Skattestyrelsens opfattelse også som udgangspunkt ske som nævnt ovenfor.
 Hvis B fx får penge fra en trust, som må sammenlignes med en dansk båndlagt kapital, hvor A er kapitalejer, skal A beskattes af de indtægter, der tilfalder den båndlagte kapital, men hvis pengene straks tilfalder B, er det B, som skal beskattes. Det vil sige, at kapitalejeren kun beskattes af de indtægter, som ikke straks tilfalder B.
 I de tilfælde, hvor den aktuelle ejer helt eller delvist har rådighed over kapitalen, kan det eventuelt komme på tale at kvalificere udbetalinger til rentenyderen som personlig indkomst.
 Hvis det er en person, som er skattepligtig til Danmark, som er trustee, afhænger den skattemæssige bedømmelse af trustee af, om han efter en samlet bedømmelse må anses for at være ejer af trustkapitalen. Er det tilfældet, beskattes han som enhver anden ejer, selv om formuen er båndlagt, ellers beskattes han ikke. Se TfS 1984,131.SKM.
 Se C.B.4.3 "Gevinst og tab på aktier og investeringsbeviser mv., der er udstedt af et investeringsselskab".
 I en sag fandt Skatterådet, at der ikke faktuelt var en sådan adskillelse mellem den udenlandske fond, med hjemsted i Liechtenstein, og stifteren og med den uafhængig af stifteren selvstændige ledelse og administration, som ellers efter dansk ret er en vigtig garanti for, at en ny uafhængig ejerrådighed er tilvejebragt. Skatterådet fandt ikke, at der var en sådan uafhængighed, at retsdannelsen i henhold til de almindelige retsgrundsætninger om fondes stiftelse, kan medføre at der foreligger en enhed, der kan sidestilles med danske fonde. Fonden kunne derfor ikke efter danske retsregler sidestilles med en familefond, og fonden kunne ikke anses for et selvstændigt skattesubjekt.
 Skatterådet fandt endvidere, ud fra en vurdering af de opregnede momenter, at forholdet ikke kunne sidestilles med en båndlagt kapital, idet forudsætningen herfor er, at stifteren/båndlæggeren ikke må have råderet over den formue, som er båndlagt, og hvorefter der skal være tale om endelig og effektiv udskillelse af de indskudte aktiver fra stifterens formuesfære. Da fonden ikke kan anses som et selvstændigt skattesubjekt eller en båndlagt kapital efter danske regler, vil indestående i fonden og afkastet heraf skattemæssigt skulle henføres til stifteren.
 Stifteren var bosiddende i England og ikke fuldt skattepligtig til Danmark. Midler fra fonden til begunstigede i Danmark skulle anses for at være ydet direkte af stifteren, og de begunstigede i Danmark skulle gavebeskattes af modtagne ydelser, jf. SL § 4. Der vil kunne være gaveafgiftsfritagelse i overensstemmelse med lov om afgift af dødsboer og gaver.
 Ved stifterens død vil kapitalen ud fra en samlet konkret vurdering blive anset for at tilhøre stifterens formuesfære og skattemæssigt blive anset for at falde i arv til de begunstigede, hvor de begunstigede får en ideel ejendomsret til formuen.
 Se SKM2011.740.SR. Se SKM2015.9.HR, hvor Højesteret fandt, at trustformuen ikke ved stifterens død var overgået til A.
 I nogle lande oprette arvelader en trust, hvor trustees opgave er at realisere aktiverne bedst muligt ved stifterens død og derefter udbetale midlerne til arvingerne. I disse tilfælde kan udbetalinger eventuelt anses for udbetaling af arv. Se SKM2009.758.SR.
 Den person som har stiftet eller i øvrigt indskudt penge i en udenlandsk trust.
 Den person som skal modtage ydelser fra en trust.
 Den person som forvalter en udenlandsk trust, og som efter udenlandske regler måske anses for den, der har råderet over formuen.
 Trust sammenlignes med en dansk fond
 Se også afsnit C.B.2.17.1 "Beskatning af rentenydelsesretter herunder båndlagte kapitaler".
 SKM2018.376.HR
 Stifteren af en nederlandsk fond blev anset for skattepligtig til Danmark af udbytte fra et holdingselskab, som fonden var eneaktionær i, da fonden ikke kunne anses for et selvstændigt skattesubjekt. Den dansk-nederlandske dobbeltbeskatningsoverenskomst fandt følgelig ikke anvendelse. Den manglende anerkendelse af fonden som værende et selvstændigt skattesubjekt stred endvidere ikke mod EU-retten. Da fondens stifter skulle anses for skattepligtig af udbyttet, havde holdingselskabet været ubeføjet til at undlade at indeholde udbytteskat. Holdingselskabet var ansvarlig over for det offentlige for den manglende indeholdelse af udbytteskatten.
 Tidligere SKM2017.539.VLR
 SKM2015.9.HR
 Sagen angik, om appellanten skulle beskattes af afkastet af formuen i en fond i Liechtenstein.
 Skatteministeriets krav var baseret på en betragtning om, at appellanten i skattemæssig henseende måtte anses som ejer af formuen i fonden. Appellanten gjorde gældende, at han ikke havde mulighed for at råde over fonden, da han ikke var stifter af fonden, og at stifterens ret ikke kunne overføres til andre, heller ikke ved arv.
 Et flertal i Højesteret tog appellantens påstande til følge. Flertallet lagde bl.a. vægt på, at spørgsmålet om beskatning af fondens indtægter hos appellanten måtte bero på en selvstændig vurdering af, om fonden i forhold til appellantens økonomi måtte anses som et selvstændigt skattesubjekt efter dansk skatteret. Flertallet fandt det ikke godtgjort, at fondens formue var overgået til appellanten, og appellanten var derfor ikke rette indkomstmodtager til afkastet af formuen.
 Tidligere SKM2013.741.ØLR
 SKM2012.95.HR
 Østre Landsret lagde vægt på følgende: Da sagsøgtes mor ved morfaderens testamente er tillagt en ret til i eget testamente at kunne bestemme, hvem af hendes børn eller disses efterkommere, der ved hendes død endeligt skal erhverve ret til trustkapitalen, og derved er tillagt ret til at testere over trustkapitalen, og da sagsøgtes mor, som følge af kravet om hendes skriftlige samtykke til udbetaling af forskud, har rådighed over kapitalen, mens hun er i live, må sagsøgtes mor i dansk afgiftsmæssig henseende anses for at være ejer af trustkapitalen. Det forhold, at sagsøgtes mor i 2009 erklærede, at hun afstod fra at udnytte sin ret til at bestemme, hvordan trustkapitalen skal fordeles ved hendes død, kunne ikke føre til et andet resultat.
 Højesteret stadfæstede dommen med de af landsretten anførte grunde, og tilføjede at moren havde en vis adgang til at råde over trustkapitalen dels ved testamente, dels - i form af vetoret - i levende live. Højesteret tiltrådte, at moderen på denne baggrund måtte anses for ejer af trustkapitalen i dansk afgiftsmæssig henseende. Det modtagne beløb måtte herefter karakteriseres som en gave, og der skulle betales gaveafgift.
 Tidligere SKM2010.495.ØLR
 Engelsk trust
 En person, som nu var skattepligtig til Danmark, havde været medstifter af en trust på Isle of Man, og blev senere indsat som "Protector".
 Under Landsskatterettens bemærkninger fremgår bl.a. følgende: "Vedrørende sagens realitet bemærkes, at det er en forudsætning for at anse en udenlandsk trust for et selvstændigt skattesubjekt i forhold til danske regler, at der er sket en effektiv og uigenkaldelig udskillelse af trustformuen fra den person, der indskyder midler i trusten. ... Klageren anses for at have haft den fulde råden over trustens formue, som dermed ikke var adskilt fra klagerens formue. På baggrund heraf er det ikke dokumenteret, at der er sket en effektiv og uigenkaldelig udskillelse af trustens midler fra klagerens formue, hvorfor beskatning af trustens indtægter skal ske hos ham."
 Ikke effektivt og uigenkaldeligt udskilt fra stifterens formue.
 Trust på Isle of Man
 SKM2010.459.ØLR
 Da sagsøgtes mor ved morfaderens testamente var tillagt en ret til i eget testamente at kunne bestemme, hvem af hendes børn eller disses efterkommere, der ved hendes død endeligt skulle erhverve ret til trustkapitalen, og derved var tillagt ret til at testere over trustkapitalen, og da sagsøgtes mor, som følge af kravet om hendes skriftlige samtykke til udbetaling af forskud, havde rådighed over kapitalen, mens hun var i live, måtte sagsøgtes mor i dansk afgiftsmæssig henseende anses for at være ejer af trustkapitalen. Det forhold, at sagsøgtes mor i 2009 erklærede, at hun afstod fra at udnytte sin ret til at bestemme, hvordan trustkapitalen skulle fordeles ved hendes død, kunne ikke føre til et andet resultat.
 Kapitalejer
 SKM2005.67.ØLR
 Landsretten fandt, at en fond, der var hjemmehørende i Liechtenstein, ikke var et selvstændigt skattesubjekt efter de danske regler, og at fondens formue og indtægter derfor kunne beskattes hos de stiftere, der havde haft bopæl i Danmark, og som nu var døde.
 Landsretten lagde bl.a. vægt på fondens vedtægter, som åbnede mulighed for, at stifterne bevarede rådigheden over fondens formue, og at formuen ved fondens eventuelle opløsning kunne føres tilbage til stifterne, sammenholdt med at der ikke efter liechtensteinsk ret var et krav om effektiv udskillelse.
 Spørgsmål om effektiv udskillelse.
 SKM2019.464.BRx
 Sagsøgerne, mor og søn, der var fuld skattepligtige til Danmark, havde i slutningen af 1980’erne arvet deres far/bedstefar. Arven bestod af kapitalandele i et amerikansk selskab samt andele i en fast ejendom i USA. Der var enighed om, at aktiverne i indkomstårene 2002-2011 havde givet afkast, og spørgsmålet i sagen var, om sagsøgerne var skattepligtige af dette afkast i Danmark.
 Ifølge sagsøgernes amerikanske selvangivelser, som SKAT havde indhentet fra de amerikanske myndigheder, var der betalt skat af afkastet i USA. Sagsøgerne gjorde imidlertid gældende, at de først i 2012 var blevet bekendt med de arvede aktiver, afkastet og de amerikanske selvangivelser. Endvidere gjorde sagsøgerne gældende, at de ikke havde modtaget afkastet, idet sagsøgernes bror/onkel, der havde bestyret aktiverne, uberettiget havde tilegnet sig afkastet.
 Retten fandt, at sagsøgerne i medfør af LL § 16 A og SL § 4 sammenholdt med retserhvervelsesprincippet var skattepligtige af det afkast, de var berettiget til at modtage i årene 2002-2011, uanset om de ikke måtte have modtaget beløbene.
 For så vidt angår årene 2002-2008 angik sagen tillige, hvorvidt der var grundlag for ekstraordinær genoptagelse efter SFL § 27, stk. 1, nr. 5.
 Retten fandt, at det ikke med tilstrækkelig sikkerhed kunne lægges til grund, at sagsøgerne havde modtaget afkastet eller havde haft kendskab til de amerikanske selvangivelser. Retten fandt imidlertid, at sagsøgerne på baggrund af en fremlagt Trust Agreement, som sagsøgerne havde underskrevet i forbindelse med faren/bedstefarens død, samt oplysningerne i øvrigt om dødsboets behandling burde have været klar over, at de arvede og ejede aktiver i USA, og at der ville komme indtægter herfra. Sagsøgerne havde derfor handlet groft uagtsomt.
 Endelig fandt retten det ikke bevist, at en række indsætninger på sønnens bankkonto udgjorde lån fra onklen, og sønnen var derfor også skattepligtig heraf. Skatteministeriet blev derfor frifundet.
 SKM2019.336.BR
 Sagen angik for det første beskatning af sagsøgeren for 2003-2009 af indtægter (renter og udbytte) i en liechtensteinsk ”fond”, som ubestridt ikke opfyldt kravene efter dansk ret for at blive anerkendt som et selvstændigt retssubjekt. I mangel af regnskaber havde SKAT udøvet et skøn over indkomsten, og retten fandt ikke, at sagsøgeren havde fremlagt oplysninger, som gav grundlag for at tilsidesætte de principper, der var anvendt ved skønsudøvelsen.
 SKM2010.675.BR
 I 1994 havde A overdraget aktier til 3 trusts i USA - oprettet til fordel for hvert af hans 3 børn, hvoraf de 2 var mindreårige og hjemmeboende. De 3 trusts var oprettet af hans mor, hver med en indskudskapital på 1 US $, og A var indsat som "individual trustee" med beføjelse til at udskifte pengeinstituttet, der var indsat som "corporate trustee" - en beføjelse han også havde benyttet sig af. Desuden havde han beføjelse til sammen med pengeinstituttet at træffe bestemmelse om forvaltningen af formuen og om udbetaling af beløb til de begunstigede, hjemmeboende børn mv. Under disse omstændigheder indebar overdragelsen af aktier til de 3 trusts ikke en sådan effektiv, reel og uigenkaldelig udskillelse af aktierne fra As øvrige formue, at der var tale om en gaveafståelse, som kunne udløse gaveafgift. A måtte således fortsat anses for ejer af aktierne.
 A havde givet penge til en udenlandsk trust stiftet af hans mor. Formuen ansås ikke for uigenkaldeligt udskilt fra givers formue, og giveren var derfor fortsat skattepligtig af afkastet fra formuen.
 xSKM2019.583.LSRx
 xSkatterådet havde besvaret et spørgsmål om, hvorvidt fjernelse af en begunstiget i en trust kunne ske uden skatte- og afgiftsmæssige konsekvenser for hende, benægtende. Landsskatteretten stadfæstede besvarelsen. Landsskatten lagde vægt på, at retten i en tidligere afgørelse om den samme trust havde fundet, at den var transparent i forhold til den pågældende person, hvorfor trustens formue ansås for at tilhøre hendes formue. Der ville således ske en overførsel af en formuefordel fra hendes formue til de nye begunstigede.x
 xTidligere SKM2016.220.SRx
 SKM2018.612.LSR
 En trust kunne ikke anses for et selvstændigt skattesubjekt, men måtte anses for en rentenydelseskapital til fordel for en bestemt begunstiget. Trusten skulle ophøre ved den begunstigedes død.
 Tidligere SKM2014.503.SR
 SKM2018.276.LSR
 Landsskatteretten fandt, at en trust ikke kunne anses for at være et selvstændigt skattesubjekt efter dansk ret, hvorfor beskatningen skulle ske hos klagerens ægtefælle, der hensad i uskiftet bo. Opgørelsen af skattemæssige indgangsværdi samt den nærmere beløbsmæssige opgørelse blev henvist til SKAT.
 SKM2018.274.LSR
 Skatterådet havde afgivet bindende svar efter skatteforvaltningslovens kapitel 8 i en sag om, hvorvidt en udenlandsk pensionsordning, der blandt andet omfattede en trust, var omfattet af pensionsbeskatningslovens § 53 B. Landsskatteretten fandt, at der herskede en sådan usikkerhed med hensyn til det faktiske grundlag for besvarelsen af spørgsmålene, at Skatterådet burde have afvist at besvare de stillede spørgsmål efter skatteforvaltningslovens § 24, stk. 2. Landsskatteretten ændrede det bindende svar således, at spørgsmålene ikke realitetsbehandledes.
 Tidligere SKM2013.83.SR
 SKM2015.458.LSR
 Det fremgik af sagen, at bestyrelsen i fonden siden 1992 havde bestået af A som bestyrelsesformand, og dennes forældre, som henholdsvis treasurer og bestyrelsesmedlem. Fonden blev i henhold til vedtægten tegnet af bestyrelsesformanden sammen med et andet bestyrelsesmedlem. Suppleanter var ikke indtrådt i bestyrelsen. Fonden blev således ledet uden deltagelse af tredjemænd, således at der ikke var en selvstændig ledelse i fonden i relation til stifteren A. Landsskatteretten fandt det på denne baggrund godtgjort, at der ikke var sket en effektiv og uigenkaldelig udskillelse af fondskapitalen fra stifterens formue, hvorfor det var det med rette, at fonden ikke var tillagt dansk skattesubjektivitet.
 Det blev derfor lagt til grund, at A var modtager af udbytte til fonden fra et dansk selskab, idet fonden var transparent. A var derfor begrænset skattepligtig af udbytterne, jf. den dagældende KSL § 2, stk. 1, litra f.
 Hollandsk fond
 TfS 1994, 605 LSR
 Midler overført til en trust, hjemmehørende på Guernsey, ansås for endelig udskilt fra overdragerens formue. Afkastet skulle således ikke medregnes til overdragerens indkomst.
 Udskilt
 TfS 1992, 425 LSR
 En løbende udbetaling fra en trust i USA til en her i landet hjemmehørende person kunne sidestilles med en rentenydelse og var skattepligtig efter statsskattelovens § 4 c. Beløbet skulle beskattes som kapitalindkomst, bl.a. fordi trustens midler overvejende var anbragt i obligationer.
 TfS 1988,199 LSR
 A, der var bosat i Spanien, klagede over en bindende forhåndsbesked afgivet af Ligningsrådet, hvorefter den formue, som tilhørte hans familiefond, hjemmehørende i Liechtenstein, skulle beskattes i Danmark ved hans - fondsstifterens - tilbageflytning til Danmark.
 Ligningsrådet havde til støtte for forhåndsbeskeden henvist til, at fonden i Liechtenstein ikke opfyldte betingelserne efter dansk fondslovgivning til at blive anset for et i forhold til stifteren selvstændigt retssubjekt. Ligningsrådet henviste desuden til, at der ikke kunne tilvejebringes et sådant offentligt indseende med fondens virke, at det kunne afgøres, om fondskapitalen var effektivt udskilt fra stifterens formue.
 Landsskatteretten fandt, at udenlandske fonde ikke var omfattet af den danske fondslovgivnings krav om registrering mv. Det var imidlertid afgørende for vurderingen af, om fonden skulle betragtes som et selvstændigt skattesubjekt, at der kunne stilles et tilsvarende krav om effektiv udskillelse af fondskapitalen fra stifterens formue, som tilsvarende gjaldt danske fonde. Landsskatteretten fandt, at der ikke efter de foreliggende oplysninger var givet tilstrækkelig sikkerhed for, at en sådan udskillelse var sket. Ligningsrådets forhåndsbesked blev således stadfæstet.
 LSRM 1977, 134
 En farfar havde båndlagt en post aktier. Aktierne skulle tilhøre hans søn, men ved sønnens død tilfaldt den båndlagte kapital de to børnebørn dog med livsvarig rentenydelsesret for den afdøde søns hustru.
 Da der blev solgt aktier fra den båndlagte kapital, var det børnene, som var ejere af den båndlagte kapital, som skulle beskattes af gevinst på aktierne.
 De aktuelle ejer af en båndlagt kapital skulle beskattes af gevinst på aktier.
 LSRM 1976, 20
 En mor havde båndlagt obligationer i en forvaltningsafdeling med bestemmelse om, at obligationerne skulle tilhøre datterens særeje, og at datteren skulle have de årlige indtægter, men at datteren var uberettiget til at disponere over kapitalen i levende live. Ved datterens død skulle kapitalen udbetales til datterens livsarvinger.
 Landsskatteretten fandt, at ejerforholdene til den båndlagte kapital afhang af arveforholdene ved datterens død, så der var ikke nogen aktuel ejer til formuen. Hverken datteren eller andre skulle beskattes af gevinst på aktier.
 Da der ikke var en aktuel ejer til den båndlagte kapital skulle gevinst ved salg af aktier fra den båndlagte kapital ikke beskattes.
 LSRM 1971, 112
 Klageren blev på grundlag af de konkrete oplysninger i sagen anset for aktuel ejer af den båndlagte kapital, og derfor skulle hun beskattes af en aktiegevinst.
 Spørger, hvis amerikanske mand i sin tid oprettede en amerikansk trust, ønskede bekræftet, at efter lov nr. 1723 af 27. december 2018, kunne trusten ikke anses for skattepligtig til Danmark.
 Spørger var fra stiftelsen trustee, og var stadig efter stifterens død trustee, og spørger var nu blevet fuldt skattepligtig til Danmark. Trusten overgik ved stifterens død til at blive transparent i forhold til spørger, da benificienterne var stifterens og spørgers mindreårige hjemmeboende børn under 18 år.
 Da trusten ansås for et selvstændigt skattesubjekt i USA, og spørger var trustee, var spørgsmålet, om trusten havde ledelsens sæde i Danmark, jf. fondsbeskatningslovens § 1, stk. 1, nr. 4. Henset til at spørger, der var bosiddende her i landet, var trustee, at det var trustee, som besluttede om der fx skulle foretages uddelinger fra trusten, at det var trustee, som besluttede, hvilken trustmanager trusten skulle anvende, at det var trustee, som kunne fastsætte under hvilke betingelser trustmanageren skulle forvalte trustens midler, og hvilken risikoprofil trusten skulle have, havde trusten fast driftssted i Danmark, uanset at det var oplyst, at spørger underskrev alle dokumenter om investeringer, når hun var på ferie i USA.
 xSKM2019.595.SRx
 xSpørger, som skulle modtage penge fra en trust i USA, som blev stiftet af hans bror, ønskede bekræftet, at han hverken skulle betale skat eller afgift af de penge, han modtog fra trusten. Stifteren var død, og fordi stifterens søn døde før stifteren og ikke havde børn eller andre livsarvinger, skulle spørger og de andre af stifterens søskende, som overlevede stifteren, dele trustens formue ligeligt. Trusten overgik ved stifterens død til at blive en båndlagt kapital med kapitalejere. Benificienterne skulle derfor beskattes af deres forholdsmæssige andel af trustens indtægter fra det tidspunkt, hvor stifteren døde. Spørgsmålet kunne derfor ikke besvares bekræftende. x
 xTrust - båndlagt kapital med kapitalejerex
 xSKM2019.580.SRx
 Spørger stod overfor at få udbetalt £ 27.000 fra en trust, som var stiftet af hendes nu afdøde farmor.
 Trustee var bosiddende på Malta og ville ikke udlevere trustens dokumenter i sin helhed til spørger. Der forelå således alene et uddrag af trustens stiftelsesdokument (settlement) tillige med et brev fra trustee til spørger om selve udbetalingen.
 Spørger ønskede bekræftet, at udbetalingen fra trusten var skatte- og afgiftsfri. Spørgsmålet i sagen var, om trustens kapital var effektivt og uigenkaldeligt udskilt i forhold til spørger, og dernæst om trusten skulle anses for et selvstændigt skattesubjekt i henhold til dansk skatteret. Trusten var stiftet som en ”discretionary trust”, og spørger ses ikke at have et retskrav på udbetaling fra trusten, ligesom hun ikke ses at have indflydelse på trustens ledelse.
 Skatterådet kunne derfor ikke bekræfte, at udbetalingen fra trusten var skatte- og afgiftsfri.
 xSKM2019.513.SRx
 Spørger, som modtog penge fra en trust i USA, som blev stiftet af hendes mors veninde, ønskede bekræftet, at hun hverken skulle betale skat eller afgift af de penge hun modtog fra trusten, idet pengene skulle anses for arv.
 Stifteren var død, og spørger og hendes søster og mor var indsat som benificienter. Trustee var uafhængig og kunne vælge fx kun at give penge til en begunstiget eller at akkumulere pengene. Hvis der stadig var trustmidler, når de tre benificienter var døde, skulle midlerne tilgå de to søstres livsarvinger.
 Skatterådet fandt, at trusten skulle anses for en fondslignende trust, og de modtagne beløb skulle beskattes som personlig indkomst. Da trusten havde fradrag for uddelingerne fandt ligningslovens § 7 V, stk. 2, 2. pkt. ikke anvendelse, og hele det modtagne beløb skulle derfor beskattes.
 xSKM2019.453.SRx
 xSkatterådet bekræftede, at danske ansatte og deres personlige holdingselskaber ikke gennem et depotbevis rådede over stichtingens formue på en sådan måde, at det kunne sidestilles med råden over egen formue. De ansatte og deres personlige holdingselskaber var derfor i skattemæssig henseende ikke rette indkomstmodtager af afkastet fra aktierne, og dermed skulle de ikke behandle afkastet som indkomst fra aktier.x
 xSKM2019.389.SRx
 xFordi stifteren havde indsat nære slægtninge i form af sit barn og dennes ægtefælle som trustee, således at disse administrerede formuen, var der ikke tale om et selvstændigt skattesubjekt.x
 SKM2019.361.SR
 Spørger, som var fuldt skattepligtig til Danmark, påtænkte at stifte en trust i USA, som var skattemæssigt transparent efter amerikansk ret. Trusten skulle eje en ejendom i USA, hvor spørger ville få rådighed over en bolig. Skatterådet bekræftede, at trusten kunne anses for skattemæssigt transparent efter dansk skattepraksis. Skatterådet bekræftede desuden, at spørgeren ikke blev beskattet efter ligningslovens § 16, stk. 9, men kun blev beskattet efter ejendomsværdiskatteloven. Det var forudsat, at spørger ikke udlejede ejendommen.
 SKM2019.251.SR
 Skatterådet bekræftede, at en engelsk trust skulle anses for skatteretligt transparent i forhold til de begunstigede, der var hjemmehørende i Danmark. De pågældende begunstigede var i udgangspunktet gaveafgiftspligtige af udlodninger fra trusten.
 SKM2019.188.SR
 Skatterådet bekræftede, at en trust på Jersey ansås for transparent i forhold til spørger, som havde stiftet trusten sammen med sin hustru. Trusten var opdelt i subtrusts. Han skulle beskattes af de aktiver, som måtte anses for at tilhøre ham. Skatterådet kunne ikke bekræfte, at det først var for det indkomstår, hvor værdipapirer, som var omfattet af aktieavancebeskatningsloven, og som var deponeret i udenlandsk depot og som indtil en eventuel opløsning af trusten formelt og juridisk var ejet af den omhandlede trust, at der skulle oplyses om identitet, antal, anskaffelsestidspunkt og anskaffelsessum.
 SKM2019.1.SR
 Skatterådet bekræftede, at en australsk trust ansås for transparent i forhold til spørger, som havde stiftet trusten. Skatterådet bekræftede desuden, at en påtænkt ændring af the ”beneficiaries” ikke ville have nogle skattemæssige konsekvenser for hverken spørger, hans hustru eller deres to fælles børn.
 SKM2018.392.SR
 Skatterådet bekræftede, at en trust etableret på Jersey skulle anses for skattemæssig transparent efter danske skatteregler såvel før som efter, at der blev foretaget ændringer i sammensætningen af begunstigede.
 SKM2018.391.SR
 Skatterådet bekræftede, at spørgeren ikke skulle anses for skattepligtig af erhvervelsen af sin andel af den trustkapital, som spørgeren var berettiget til at arve gennem sin forælder, der havde ejet trustkapitalen direkte. Derudover afviste Skatterådet at besvare spørgsmålet om, hvorvidt regler i dødsboskatteloven ville kunne finde anvendelse på tidspunktet for spørgerens retserhvervelse af trustkapitalen, idet de arve- og skifteretlige forhold i første led måtte afklares ved skifteretten.
 Amerikansk trust
 SKM2018.324.SR
 Skatterådet bekræftede, at udbytte der udloddes fra Spørger til en engelsk trust i perioden frem til februar 2020, ikke skulle beskattes i Danmark, da udbyttet måtte sidestilles med udbytte på egne aktier, som i henhold til SEL § 13, stk. 1, nr. 3, ikke beskattes. Der blev bl.a. henset til, at Spørger havde stiftet trusten, og at trusten var transparent i forhold til Spørger, samt at de engelske skattemyndgheder ikke ville anse udbyttet for modtaget af trusten/beneficiaries, men derimod af Spørger.
 Udbytte på stifterens egne aktier
 SKM2018.254.SR
 Skatterådet bekræftede på baggrund af en samlet konkret vurdering, at et hollandsk Stichting administratie kantoor efter danske skatteregler måtte anses for at være skattemæssigt transparent.
 SKM2018.142.SR
 Skatterådet bekræftede, at en trust hjemmehørende i Liechtenstein skulle anses for skattemæssigt transparent efter dansk skatteret. Den begunstigede skulle anses for indtrådt i stifterens rettigheder og skulle anses for at have arvet trustkapitalen.
 SKM2017.713.SR
 Skatterådet bekræftede, at spørgeren, der var skattepligtig her til landet og begunstiget i og arving af kapitalen i en amerikansk trust, som blev stiftet af den pågældendes nu afdøde far, ikke skulle beskattes af udlodning af stamkapitalen i den pågældende trust i forbindelse med morens død. Der blev ikke taget stilling til eventuelle spørgsmål om boafgift. Skatterådet tilføjede dog, at trusten var transparent efter danske skatteregler i forhold til spørgeren, og at spørgeren derfor var skattepligtig af det løbende afkast mv. af den arvede trustkapital.
 SKM2017.681.SR
 Skatterådet kunne ikke bekræfte, at en Anstalt i Liechtenstein var en enhed, der efter en dansk fortolkning kunne anses for et selvstændigt skattesubjekt. Anstalten var en transparent enhed.
 SKM2017.637.SR
 Skatterådet bekræftede, at spørger (stifteren) var personligt skattepligtig af indtægter og udgifter oparbejdet i en trust indregistreret i Schweiz fra tidspunktet for spørgers skattepligt til Danmark, idet det alene var spørger, der havde den reelle indflydelse og beslutningsret i trusten, uanset at trustens vedtægter gav indtryk af at det var trustens trustee, der uden indblanding fra spørger kunne træffe beslutninger på trustens vegne. Der blev lagt vægt på, at spørger var begunstiget i trusten og at spørger på et hvilket som helst tidspunkt kunne afsætte den fungerende trustee, såfremt han ikke rettede sig efter spørgers ønsker.
 SKM2017.615.SR
 Skatterådet bekræftede, at en amerikansk trust skulle anses for skattemæssig transparent, således at uddelinger til den begunstigede efter dansk skatteret skulle behandles som gaver modtaget fra stifteren.
 SKM2017.568.SR
 Skatterådet bekræftede, at en amerikansk trust stiftet af en dansk skattepligtig skulle anses for skattemæssig transparent, således at der ikke skulle ske beskatning efter ligningslovens § 16 K, og således at overdragelser til trusten ikke ansås for en skattemæssig afståelse, ligesom stifteren fortsat var skattepligtig af afkastet mv. af de indskudte aktiver i trusten, samt at udbetalinger til begunstigede i udgangspunktet ansås for gaver.
 SKM2017.484.SR
 Skatterådet bekræftede, at Fondens formue var definitivt og effektivt udskilt fra Spørgers formuesfære, og Fonden dermed ansås for et selvstændigt skattemæssigt subjekt.
 Skatterådet bekræftede endvidere, at Spørger ikke var omfattet af LL § 16 K, dels fordi der var givet endeligt og uigenkaldeligt afkald på formuen, jf. LL § 16 K, stk. 4, nr. 1, og dels fordi Fondens formue udelukkende skulle anvendes i almenvelgørende eller på anden måde almennyttigt øjemed til fordel for en større kreds af personer, jf. LL § 16 K, stk. 4, nr. 2.
 SKM2017.476.SR
 Skatterådet fandt, at en trust hjemmehørende i Liechtenstein efter dansk skatteret ikke kunne anses for at være et selvstændigt skattesubjekt, idet kapitalen ikke var definitivt og effektiv udskilt af stifterens formuesfære. Formuen skulle derfor anses for overgået til den begunstigede. Derudover fandt Skatterådet, at den begunstigede efter en konkret vurdering først havde erhvervet ret til afkastet på kundskabstidspunktet.
 SKM2016.374.SR
 Skatterådet bekræftede, at A Foundation efter dansk skatteret i forhold til K ansås for at være en transparent enhed, idet A Foundations bestyrelse havde mulighed for ved en intern beslutning at nedsætte kapitalen og dele den op til henholdsvis en ny almenvelgørende fond i Danmark og stifterens datter samt at ændre bestyrelsessammensætningen, således at familien fik den fulde rådighed over midlerne i fonden.
 Skatterådet kunne bekræfte, at det ikke havde skattemæssige konsekvenser, når en person - her K - stiftede en dansk almenvelgørende fond.
 Skatterådet bekræftede videre, at ved udbetalingen af den resterende formue i A Foundation til K var der tale om en formue, der allerede tilhørte hende, hvorfor dette ikke havde nogen skattemæssige konsekvenser.
 Skatterådet afviste at besvare spørgsmål om Ks skatteansættelser og evt. genoptagelse heraf, da spørgsmålet ikke omhandlede en handlings skattemæssige konsekvens, og dermed ikke var af en sådan karakter, at det kunne besvares i form af et bindende svar.
 SKM2016.257.SR
 Skatterådet besvarede spørgsmål 1 benægtende således, at The A Foundation ikke ansås for et selvstændigt skattesubjekt efter dansk skatteret.
 Ud fra en samlet vurdering af sagens omstændigheder, herunder stifteren og protektorernes relationer, fandt Skatterådet ikke, at formuen kunne anses for definitivt og effektivt udskilt fra stifterens formuesfære, da protektorerne ikke var uafhængige af stifteren. Betingelsen, om at der skal være tilvejebragt en ny uafhængig ejerrådighed af trustens formue, ansås ikke for opfyldt.
 Spørgsmål 2, om lånet ville blive anset for indskud omfattet af FBL § 3 A, stk. 2, og LL § 16 K, bortfaldt, allerede fordi det i spørgsmål 1 var fastslået, at The A Foundation skattemæssigt ansås for at være transparent. Dermed fandt LL § 16 K ikke anvendelse.
 SKM2014.680.SR
 B, bosiddende i England og far til spørger A, oprettede den 4. april 2002 "The xx Family Trust".
 B afgik ved døden i England den 16. juli 2013, hvorfor boet blev skiftet der.
 Skatterådet fandt, at der efter danske regler ikke forelå en definitiv og effektiv udskillelse af trustens midler i forhold til afdøde.
 Derfor var det opfattelsen, at trusten skattemæssigt skulle anses for at være transparent, og trustens midler måtte efter dansk ret anses for at henhøre under afdødes formuesfære.
 Skatterådet bekræftede, at spørgers modtagelse af aktiver ansås som arv og derfor afgiftsfri efter boafgiftslovens § 9, stk. 2.
 SKM2014.679.SR
 The xx Family Trust, blev stiftet af B og A den 2. november 1988. Enken A var bosat i USA fra 1971 indtil sin død den 11. november 2012.
 Skatterådet fandt, at der efter danske regler ikke forelå en endelig og effektiv udskillelse af trustens midler i forhold til de afdøde stiftere.
 Der blev lagt vægt på, at stifterne kunne ændre og opløse trusten, mens de var i live, at der ikke var en selvstændig bestyrelse/administration, og at stifterne i levende live var trustens begunstigede.
 Derfor var opfattelsen, at trusten skattemæssigt skulle anses for at være transparent, og trustens midler måtte efter dansk ret anses for at henhøre under længstlevendes formuesfære.
 Repræsentantens oplysning om, at trusten skulle ophøre, og hele trustformuen skulle udbetales til arvingerne, blev lagt til grund, hvorfor det ikke er nødvendigt, at kvalificerer trusten i forhold spørgerne/arvingerne.
 Skatterådet bekræftede, at spørgerne arvede deres del af trustkapitalen ved længstlevende As død. Da boet blev skiftet i USA, hvor afdøde var hjemmehørende, og der ikke indgik aktiver i boet i form af fast ejendom eller virksomhed med fast driftssted i Danmark, skulle der ikke betales boafgift til Danmark i forbindelse med arveerhvervelsen.
 SKM2014.493.SR
 Stifteren af The X Will Trust har ved testamente besluttet at oprette Trusten ved sin død. Vurderingen af Trustens skattemæssige kvalifikation efter dansk ret skal foretages i forhold til sønnen, idet sønnen som begunstiget anses for at råde over Trustens midler.
 Hertil lægges der vægt på, at der ikke er en uafhængig bestyrelse/administration af Trusten, idet trustee på foranledning af sønnen vil opløse Trusten.
 På denne baggrund anses The X Will Trust skattemæssigt for at være transparent, hvorfor sønnen skal beskattes af det løbende afkast i Trusten.
 Sønnen arver trustkapitalen direkte ved stifterens død, og da boet er skiftet i UK, hvor stifteren var hjemmehørende, og der ikke indgår aktiver i boet i form af fast ejendom i Danmark eller virksomhed med fast driftssted i Danmark, skal der ikke betales boafgift til Danmark i forbindelse med arveerhvervelsen.
 Skatterådet bekræfter, at den del af trustens midler, som stammer fra arven, kan udbetales til sønnen, hans hustru og børnene eventuelt med gaveafgift på 15 pct., uden at der derudover forfalder danske skatter og afgifter, når The X Will Trust opløses.
 Skatterådet bekræfter, at den del af trustens midler, som stammer fra afkast af arven, og under forudsætning af at sønnen er beskattet af afkastet, kan udbetales til sønnen, hans hustru og børnene, eventuelt med en gaveafgift på 15 pct., uden at der derudover forfalder danske skatter og afgifter, når The X Will Trust opløses.
 SKM2014.491.SR Udbetalinger fra en af afdøde A oprettet trust i USA til afdødes enke B anses for arv, da den oprettede trust ifølge vedtægterne er "revocable" og dermed transparent. Trustformuen er ikke definitivt og effektivt udskilt fra stifterens formuesfære, hvorfor udbetaling af trustformuen til stifterens enke må anses som arv, der ikke medfører indkomstskattemæssige konsekvenser.
 SKAT bemærker, at efter at B arver trustformuen, anses trusten tillige for at være transparent i forhold til hende, idet hun har råderet over trusten i form af, at hun efter 36 måneder til enhver tid kan afsætte trustee og indsætte en ny. Derfor skal hun beskattes af det løbende afkast fra trusten.
 SKM2014.314.SR Sagen handler om, hvorvidt beneficianterne, to søstre (O og P), hjemmehørende i USA kan betragtes som værende de reelle udbyttemodtagere ved udbytteudlodninger fra Selskabet hjemmehørende i Danmark til Trusten.
 Stifterne (forældrene) har oprettet Trusten på Bermuda (A og B Family Trust), hvori er indskudt 49 pct. af anparterne i Selskabet (C ApS) hjemmehørende i Danmark. De resterende 51 pct. af anpartskapitalen i selskabet er ejet af et schweizisk selskab, hvis ultimative ejer er stifternes søn, M.
 Beneficianterne har fået udlagt trustkapitalen som en gave fra stifterne (forældrene), hvorfor Trusten skal vurderes i forhold til de to søstre og ikke stifterne.
 Trusten på Bermuda har to beneficianter, stifternes to døtre, som begge er hjemmehørende i USA, en uafhængig trustee eller trustees og en protektor. Protektor for Trusten er broderen, som kan afsætte trustee eller trustees samt vælge en ny trustee eller trustees. Dette skal godkendes af beneficianterne. Endvidere skal beneficianterne selv udpege en ny protektor, såfremt broderen selv træder af som protektor, eller hvis han ikke længere kan varetage opgaven. Beneficianterne skal også godkende eventuelle ændringer af vedtægten for Trusten.
 SKAT finder efter en samlet konkret vurdering, at Trusten skattemæssigt er transparent, og at de to søstre er ejere af Trustens midler.
 Skatterådet bekræfter, at de to søstre anses for at være de reelle udbyttemodtagere ved en udbytteudlodning fra Selskabet til Trusten, og derfor finder dobbeltbeskatningsoverenskomsten mellem Danmark og USA, artikel 10, nr. 2, litra b, anvendelse, således at Danmark ved en sådan udlodning kan indeholde 15 pct. af bruttobeløbet af udbyttet.
 SKM2013.764.SR En udenlandsk trust anses efter danske regler for at være transparent, og derfor er trustmidlerne en del af stifterens formuesfære. Stifteren er hjemmehørende i England. Skatterådet bekræfter, at udbetalinger fra trusten til beneficianter med bopæl i Danmark ved stifterens død skal behandles som arv fra et bo, der ikke behandles i Danmark, og dermed afgiftsfri efter boafgiftslovens § 9, stk. 2, bortset fra afgiftspligt vedrørende faste ejendomme samt faste driftssteder i Danmark.
 SKM2013.176.SR Skatterådet bekræfter, at indestående og urealiserede kapitalgevinster i udenlandsk trust, "Firma B Employee Trust", oprettet af spørgerens tidligere arbejdsgiver til fordel for dennes ansatte, herunder spørgeren, frem til xx dato 2011, hvor spørgeren er flyttet til Danmark, vil kunne udbetales uden dansk skat til spørgeren. Det bekræftes videre, at værditilvækst efter xx dato 2011 vil blive beskattet som renter/udbytter og kapitalgevinster hos spørgeren. Skatterådet kan ikke bekræfte, at en eventuel engelsk skat, som opstår i forbindelse med udbetalingerne fra trusten, vil kunne fratrækkes i den danske skattebetaling. Arbejdsgiverfinansieret trust
 SKM2011.835.SR
 Person B overvejer at bosætte sig i Danmark, hvorfor det er relevant at afklare, om trusten A betragtes som en transparent enhed.
 Skatterådet bekræfter, at trusten A i skattemæssig henseende anses som en transparent enhed for Person B. Endvidere bekræftes, at udbetalinger fra trust A ikke vil blive beskattet som personlig indkomst. Spørger skal beskattes af de indtægter, som tilfalder kapitalen, herunder renter, udbytter og gevinster, og indtægter beskattes som om indtægterne i øvrigt tilfaldt kapitalejeren personligt, som aktieindkomst og kapitalindkomst.
 Trust på Jersey
 SKM2011.740.SR
 A ønsker oplyst, hvordan de begunstigede til en i 1994 oprettet "Foundation" med hjemsted i Liechtenstein, skal beskattes, herunder om de udbetalte legater beskattes som arv, gave eller indkomst. A finder, at eftersom fonden ikke kan anses som et selvstændigt skattesubjekt eller en båndlagt kapital efter danske regler, vil indestående i fonden og afkastet heraf skattemæssigt skulle henføres til A, og midler hidrørende fra fonden til begunstigede i Danmark skal anses for at være ydet direkte af A og vil være skattepligtig indkomst for de begunstigede. Ved fondsstifterens død, vil fondens kapital blive anset for at tilhøre A's formuesfære og skattemæssigt blive anset for at falde i arv til fondens begunstigede.
 SKM2011.739.SR Både aktiverne i "A Irrevocable Family Trust" og i "F Trust" blev anset for at tilgå personerne D og E, som var skattepligtige til Danmark, ved stifteren A's død. A var hjemmehørende i USA. Der skulle derfor ikke betales arveafgift. Amerikanske trusts
 SKM2011.540.SR
 Der var tidligere givet bindende svar, som fremgår af SKM2011.76.SR, og i den nye anmodning var fremsendt ændrede vedtægter for trusten, med det formål at sikre "overensstemmelse mellem formålet af trusten og den forventede skattemæssige behandling".
 Skatterådet kan ikke bekræfte, at "Trust B" oprettet i New Zealand, efter dansk ret anerkendes som et selvstændigt retssubjekt, og Skatterådet finder heller ikke, at "Trust B" kan sidestilles med en båndlagt kapital, idet forudsætningen herfor er, at stifteren/båndlæggeren ikke må have råderet over den formue, som er båndlagt, og hvorefter der skal være tale om endelig og effektiv udskillelse af de indskudte aktiver fra stifterens formuesfære. Da trusten ikke kunne anses som et selvstændigt skattesubjekt eller selvstændig kapitalenhed adskilt fra stifteren efter danske regler vil indestående i trusten og afkastet heraf skattemæssigt skulle henføres til stifteren.
 SKM2011.76.SR
 Skatterådet kan ikke bekræfte, at Person A ikke er skattepligtig af den del af indkomsten som oppebæres af "Trust B", en New Zealandsk trust, og som ikke udbetales til ham, når han har skattemæssig bopæl i Danmark.
 Skatteministeriet fandt, ud fra en samlet konkret vurdering, at der ikke foreligger en definitiv og effektiv udskillelse af kapitalen fra stifterens formuesfære. Der er herved henset til, at stifteren er indsat som primær begunstiget, og at formuen skal tilbageføres til "Primary Beneficies", dvs. stifteren ved opløsning. Det er således en forudsætning for, at en fond kan anses for et selvstændigt skattesubjekt, at fondens formue er endeligt, effektivt og uigenkaldeligt udskilt fra stifterens formue, samt at fondens formue ikke alene formelt, men også reelt ud fra den faktiske disponering kan anses for uigenkaldeligt udskilt i forbindelse med overførsel af midler til og fra fonden.
 Skatteministeriet fandt derfor ikke, at trusten efter danske retsregler kan sidestilles med en familiefond eller båndlagt kapital, og at trusten således kan anses for et selvstændigt skattesubjekt.
 Idet trusten ikke kan anses for et selvstændigt skattesubjekt efter danske regler vil indestående i trusten og afkastet heraf skattemæssigt skulle henføres til stifteren.
 En trust i New Zealandsk blev ikke anset for et selvstændigt skattesubjekt, og hvis stifteren flyttede til Danmark, ville han derfor blive beskattet af trustens afkast.
 SKM2011.75.SR
 Skatterådet svarer bekræftende på, at en trust stiftet på Cypern kan anerkendes som et selvstændigt skattesubjekt i Danmark.
 SKM2010.211.SR
 En person, som var fuldt skattepligtig til Danmark, ville oprette en trust omfattet af de cypriotiske regler. Stifterens to børn skulle indsættes som begunstigede. Børnene var begge fuldt skattepligtige til Danmark. På stiftelsestidspunktet var børnene hjemmeboende og mindreårige. De ville først modtage udlodninger fra trusten, når de var fyldt 18 år. Skatterådet fandt, at den påtænkte trusts midler kunne anses for adskilt fra stifterens formue, så stifteren ikke beskattes af den løbende indkomst i trusten. Efter en konkret vurdering fandt Skatterådet, at vedtægternes udformning giver trustee en sådan begrænset handlefrihed, at forholdet må sidestilles med en rentenydelsesret uden aktuel ejer. Derfor er der ikke hjemmel til at beskatte de begunstigede af den løbende indkomst i trusten, som ikke udbetales til dem, da de ikke anses for at være de aktuelle ejere af formuen.
 En trust omfattet af de cypriotiske regler var udskilt fra stifterens formue. Der forelå en rentenydelsesret uden aktuel ejer, men ikke en fond, da ikke effektivt udskilt.
 Sagen vedrørte en californisk trust, hvorefter det er trustees opgave ved stifterens død at få aktiverne realiseret bedst muligt, med henblik på efterfølgende udbetaling af midlerne til de begunstigede og afvikling af trusten. Skatterådet bekræftede, at de udbetalinger, som spørgerne modtager fra den i sagen omtalte trust, skulle anses som arv fra afdøde til spørgerne. Der blev i besvarelsen lagt særlig vægt på det forhold, at aktiverne i trusten skulle realiseres så hurtigt, som det var muligt og efterfølgende udbetales til de begunstigede. Det var derfor Skatterådets vurdering, at forholdene i trusten minder mest om afvikling af et dødsbo.
 Udbetalinger fra en californisk trust blev anset for arv fra den afdøde stifter.
 En engelsk trust blev stiftet i 2004, da W, som boede i England, døde. Der var ikke udarbejdet vedtægter for trusten, men stifterens tilkendegivelser om anvendelse af trustens formue blev fulgt. SKAT fandt, at der efter danske regler foreligger en endelig og effektiv udskillelse af stifterens midler til trusten. Henset til de konkrete forhold fandt SKAT dog, at forholdene i trusten måtte sidestilles med en båndlagt kapital med en aktuel ejer. SKAT vurderede, at i de tilfælde, hvor en anden end den aktuelle ejer er tillagt retten til hele afkastet eller en del af dette, skal beskatningen ske hos denne anden person, da der ellers vil ske dobbeltbeskatning. Den aktuelle ejer skal således beskattes af det nettoafkast, der tilgår den bundne kapital fratrukket den del, der udbetales til rentenyderen. SKAT finder, at den rette indkomstmodtager er den, der er tillagt retten til indtægten. I dette tilfælde vil den aktuelle ejer ikke have erhvervet ret til afkastet, da dette skal tilgå rentenyderen. Når rentenyderen modtager en del eller hele afkastet, er der således ikke tale om et dispositivt afkald fra den aktuelle ejers side, men derimod et resultat af tredjemands beslutning.
 SKAT vurderede, at i de tilfælde, hvor en anden end den aktuelle ejer er tillagt retten til hele afkastet eller en del af dette, skal beskatningen ske hos denne anden person, da der ellers vil ske dobbeltbeskatning.
 Danske A ́s amerikanske far B havde efterladt en betydelig formue i en "trust for B". Ved farens død overgik hovedparten af midlerne i "trust for B" til "trust for A", hvor A var den eneste begunstigede. SKAT fandt, at der var tale om forhold, der må sidestilles med en båndlagt kapital uden aktuel ejer. Skatterådet kunne derfor bekræfte, at A ikke var skattepligtig af indkomst oppebåret af "trust for A". Skatterådet kunne endvidere bekræfte, at A skulle medregne den del af udbetalinger fra "trust for A", der stammer fra aktieudbytte til aktieindkomsten efter personskattelovens § 4a. De resterende udbetalinger skal beskattes som kapitalindkomst.
 Situationen blev sidestilles med en båndlagt kapital uden aktuel ejer.
 TfS 1991,530 DEP
 TfS 1992,194 DEP
 I situationer, hvor en afdød ved testamente har bestemt, at en aktie- eller obligationspost skal båndlægges til livsvarig rentenydelse for en anden end den, der skal have kapitalen, skal rentenyderen betale kapitalindkomst af rentenydelsesindtægten. Består rentenydelsen af aktieudbytte, skal det medregnes til aktieindkomsten.
 I TfS 1992, 194 DEP kommenteres TfS 1991,530 DEP.
 TfS 1984,131 SKM
 Den skattemæssige bedømmelse af en trustee afhænger af, om han efter en samlet bedømmelse må anses for at være ejer af trustkapitalen. Er dette tilfældet, beskattes han som enhver anden ejer, selv om formuen er båndlagt, ellers beskattes han ikke.
 Statsskattedirektoratet udtalte bl.a., at det ved den skattemæssige behandling af en person, som er trustee, må være afgørende, om den pågældende kan anses for ejer af de i trustfonden beroende midler. Det vil for afgørelsen af dette spørgsmål være nødvendigt at undersøge, om
 trustee kan disponere over kapitalen i levende live
 kapitalen er beskyttet mod retsforfølgning fra hans kreditorers side
 trustee eventuelt kan disponere over kapitalen ved testamente eller har andre ejerbeføjelser.
 Meddelelser fra Skd. 1976.39.293
 En båndlagt formue var i særboet efter afdøde udlagt med 1/3 til hvert af børnene, men med en livsvarig rentenydelsesret for den dødes hustru.
 Skattedepartementet fandt, at børnene var de aktuelle ejere af den båndlagte kapital og derfor skulle beskattes af gevinst ved salg af aktie og tegningsretter, der indgik i den båndlagte kapital.
 De aktuelle ejer af en båndlagt kapital, skulle beskattes af gevinst på aktier.
 Meddelelser fra Skd. 1967.1.4
 Den aktuelle ejer af en kapital skulle betale skat af gevinst på aktier hvis
 en kapital bestående af aktier mv. i henhold til tredjemands bestemmelse er båndlagt med ret til udbytte til fordel for en anden end kapitalejeren.
 en skattepligtig i levende live har bestemt, at en kapital skal overføres til descendenter og arveberettigede eller andre, medens ret til udbytte beholdes.
 Hvor det er bestemt, at udbyttet skal tillægges kapitalen, er der ikke nogen aktuel ejer af kapitalen, er der ingen mulighed for at foretage beskatning.


text:
Panevėžio apskritis – skirtingais laikais dar žinoma kaip Panevėžio pavietas, Panevėžio ujezdas – 1831–1950 m. egzistavęs administracinis vienetas dabartinėje vidurio Lietuvoje, su centru Panevėžyje.
 Nuo 1994 m. – Lietuvos Respublikos administracinis teritorinis vienetas Lietuvos šiaurės rytinėje dalyje, abipus Nevėžio. Apskrities centras – Panevėžys.
 Panevėžio apskritis apėmė Panevėžio miesto bei Biržų, Kupiškio, Panevėžio, Pasvalio, Rokiškio rajonų savivaldybių teritorijas.
 Pagal užimamą plotą Panevėžio apskritis – ketvirtoji apskritis Lietuvoje. Miestai ir gyvenvietės sudarė 20,2 tūkst. ha, pramonės įmonės ir keliai – 14,5 ha, žemdirbystės plotai – 482,2 tūkst. ha, miškai – 210,9 tūkst. ha, vandenys – 20,0 tūkst. ha, kitos paskirties plotai – 40,6 tūkst. ha.
 Istorija
 Panevėžio apskrities pirmtake laikytina Upytės žemė, susikūrusi pietinėje dabartinės apskrities dalyje. XIV a. Lietuvoje minimi Didžiojo kunigaikščio vietininkų valdomi valsčiai, sudaryti iš buvusių žemių ar dalinių kunigaikštysčių. Tokiu valsčiumi tapo ir Upytės žemė. 1413 m. sudarytos Vilniaus ir Trakų vaivadijos, į pastarosios sudėtį pateko ir Upytės valsčius. 1565–1566 m. Lietuvoje vyko administracinė ir teismo reforma ir Upytės pavietas įėjo į Trakų vaivadiją. Nors administracinis centras iš Upytės išsikėlė į Panevėžį, jos pavadinimą teritorinis darinys išlaikė dar beveik 300 metų.
 Panevėžio apskritis buvo įkurta po 1831 m. sukilimo, pervardinus Upytės apskritį į Panevėžio apskritį. Taigi, istorinė Panevėžio apskritis, dar žinoma kaip Panevėžio pavietas, Panevėžio ujezdas, kaip administracinis vienetas dabartinėje vidurio Lietuvoje egzistavo 1831–1950 m. su centru Panevėžyje, kurio priklausomybė ir teritorija daug kartų keitėsi.
 1994 m. priimtas įstatymas vėl įteisino apskritis, atkurta ir Panevėžio apskritis. 2004 m. patvirtintas Panevėžio apskrities herbas. 2010 m. liepos 1 d. panaikinta apskrities administracija, jos funkcijos perduotos savivaldybėms ir ministerijoms, o pati apskritis liko kaip teritorinis vienetas.
 Gyventojai
 Pramonė
 Panevėžio apskrityje 2003 m. sukurta virš 3,4 mlrd. Lt BVP. Vienam apskrities gyventojui teko 10,6 tūkst. Lt (2,6 tūkst. JAV dolerių). 126 pramonės įmonėse dirbo per 20 tūkst. darbuotojų. 2003 m. apskrities pramonės įmonės pardavė produkcijos už beveik 2 mlrd. Lt. Tai sudarė apie 9% visos šalies pramonės produkcijos. Beveik pusę (47%) pramonės produkcijos pagamina maisto ir gėrimų pramonės įmonės.
 Miestai
 Apskrityje buvo 11 miestų, iš kurių didžiausi:
 Panevėžys
 Kupiškis
 Biržai
 Pasvalys
 Rokiškis
 Tarptautinis bendradarbiavimas
 Osvencimo pavietas, Lenkija
 Ivano Frankivsko sritis, Ukraina
 Gomelio sritis, Baltarusija
 Vakarų Viruma , Estija
 Kalmaro lenas, Švedija
 Oriolo sritis, Rusija
 Kaliningrado sritis, Rusija
 Apskrities viršininkai
 1995 m. kovo 30 d. Petras Zablockis
 1997 m. sausio 15 d. Tomas Josas
 2000 m. gruodžio 13 d. Ramūnas Vyžintas
 2001 m. liepos 26 d. Rimantas Sankauskas
 2006 m. liepos 21 d. Gema Umbrasienė
 2008 m. gruodžio 20 d. Viktoras Trofimovas
 Literatūra
 Panevėžio apskrities muziejai: rinkiniai ir renginiai / Arūnas Astramskas. – Panevėžys: Panevėžio kraštotyros muziejus, 2005. – 44 p.: iliustr. – ISBN 9955-9643-2-4
 Panevėžio apskrities kultūros paveldas. – Panevėžys: Amalkeros leidyba, 2006. – 68 p.: iliustr. – ISBN 9955-659-16-5
 Šaltiniai
 Nuorodos
 Panevėžio krašto naujienos


type: contracts

text:
 21.10.2010
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 L 277/31
 DECISÃO N.o 3/2010 DO COMITÉ ESTATÍSTICO UNIÃO EUROPEIA/SUÍÇA
 de 1 de Outubro de 2010
 que altera o anexo B do Acordo entre a Comunidade Europeia e a Confederação Suíça sobre a cooperação no domínio das estatísticas
 (2010/627/UE)
 O COMITÉ ESTATÍSTICO UNIÃO EUROPEIA/SUÍÇA,
 Tendo em conta o Acordo entre a Comunidade Europeia e a Confederação Suíça sobre a cooperação no domínio das estatísticas (1), e, nomeadamente, o seu artigo 4.o, n.o 4,
 Considerando o seguinte:
 (1)
 O Acordo entre a Comunidade Europeia e a Confederação Suíça sobre a cooperação no domínio das estatísticas (a seguir designado por «Acordo») entrou em vigor em 1 de Janeiro de 2007 e contém o anexo B relativo às regras aplicáveis à contribuição financeira da Suíça.
 (2)
 A experiência adquirida desde o início da aplicação do Acordo tornou manifesta a necessidade de simplificar a sua aplicação a nível financeiro e reduzir os encargos administrativos conexos. Por conseguinte, importa rever o anexo B,
 DECIDE:
 Artigo 1.o
 O anexo B do Acordo é substituído pelo texto constante do anexo da presente decisão.
 Artigo 2.o
 A presente decisão entra em vigor na data da sua adopção.
 Feito em Sófia, em 1 de Outubro de 2010.
 Pelo Comité Misto
 O Chefe da Delegação da CE
 Walter RADERMACHER
 O Chefe da Delegação Suíça
 Jürg MARTI
 (1) JO L 90 de 28.3.2006, p. 2.
 ANEXO
 «ANEXO B
 REGULAMENTO FINANCEIRO QUE REGE A CONTRIBUIÇÃO DA SUÍÇA REFERIDA NO ARTIGO 8.o
 1. Determinação da participação financeira
 1.1.
 A Suíça contribuirá financeiramente, numa base anual, para o Programa Estatístico da União Europeia.
 1.2.
 Essa contribuição basear-se-á em dois elementos:
 —
 O custo total do Eurostat [Custo]
 —
 O número de Estados-Membros da União Europeia [# Membros]
 1.3.
 A contribuição financeira será igual a: [Custo]/[# Membros]
 1.4.
 Estes elementos devem ser definidos da seguinte maneira:
 1.4.1.
 O custo total do Eurostat será definido como 85 % do montante das dotações de autorização no domínio de intervenção “Estatísticas” (Título 29) do Orçamento da União Europeia, de acordo com a nomenclatura da Orçamentação Baseada nas Actividades. Incluirá a Despesa de Gestão e de Apoio do domínio de intervenção “Estatísticas” (Despesas relativas ao pessoal no activo, Pessoal Externo e outras despesas de gestão, Imóveis e despesas conexas e Despesas de apoio para acções) e as Intervenções Financeiras relativas à Produção de Informações Estatísticas. [Custo]
 1.4.2.
 O número de Estados-Membros será definido como o número de Estados-Membros da União Europeia em 1 de Janeiro do ano em questão. [# Membros]
 1.5.
 Será feito um projecto de cálculo dessa contribuição financeira imediatamente após a adopção do anteprojecto de Orçamento da União Europeia para o ano em questão. O cálculo definitivo será feito imediatamente após a adopção do orçamento para esse ano.
 2. Processo de pagamento
 2.1.
 A Comissão solicitará à Suíça, até 15 de Junho de cada exercício, os fundos correspondentes à sua contribuição nos termos do presente acordo. O pedido de mobilização de fundos especificará o pagamento da sua contribuição até 15 de Julho. Qualquer atraso na emissão do pedido de mobilização de fundos dará origem ao correspondente diferimento na data de pagamento, por forma a permitir um prazo de pagamento de trinta dias, no mínimo.
 2.2.
 A contribuição da Suíça será expressa e paga em euros.
 2.3.
 A Suíça pagará a sua contribuição ao abrigo do presente acordo segundo o calendário estabelecido no ponto 2.1. Qualquer atraso no pagamento implicará o pagamento de juros à taxa aplicada pelo Banco Central Europeu às suas principais operações de refinanciamento, publicada na Série C do Jornal Oficial da União Europeia, em vigor no primeiro dia do mês de vencimento, majorada de 1,5 pontos percentuais. A taxa majorada aplicar-se-á ao período total do atraso. No entanto, os juros só serão exigíveis se a contribuição for paga passados mais de trinta dias sobre a data de vencimento prevista no ponto 2.1.
 2.4.
 Os custos suportados pelos representantes e peritos suíços que participem em reuniões organizadas pela Comissão ao abrigo do presente Acordo não serão reembolsados pela Comissão. Como indicado no artigo 6.o, n.o 2, os custos relacionados com o destacamento de funcionários públicos suíços para o Eurostat serão integralmente suportados pela Suíça.
 Sob reserva de um acordo entre o Eurostat e o Serviço Estatístico Federal Suíço, a Suíça pode deduzir da sua contribuição financeira os custos do destacamento de peritos nacionais. O montante máximo a deduzir por cada funcionário não excederá o máximo deduzido para funcionários de países EEE-EFTA destacados para o Eurostat ao abrigo do Acordo EEE. Esse montante será acordado numa base anual no âmbito do Comité Misto.
 2.5.
 Os pagamentos efectuados pela Suíça serão creditados como receita orçamental afectada à rubrica orçamental correspondente do mapa de receitas do Orçamento Geral da União Europeia. O regulamento financeiro (1) aplicável ao Orçamento Geral das Comunidades Europeias aplicar-se-á à gestão das dotações.
 3. Condições de aplicação
 3.1.
 A contribuição financeira da Suíça nos termos do artigo 8.o manter-se-á em princípio inalterada durante o exercício em questão.
 3.2.
 No encerramento das contas relativas a cada exercício (n), a Comissão, aquando do estabelecimento das receitas e despesas, procederá à regularização das contas relativas à participação da Suíça, levando em conta as alterações resultantes de transferências, cancelamentos, transportes de verbas ou através de orçamentos rectificativos e suplementares durante o exercício. Esta regularização será feita no quadro da elaboração do orçamento para o exercício seguinte (n + 2) e será reflectida nos pedidos de mobilização de fundos.
 4. Informação
 4.1.
 Até 31 de Maio de cada exercício (n + 1), será preparado e enviado à Suíça, para informação, o mapa de dotações correspondente aos compromissos financeiros operacionais e administrativos do Eurostat relativo ao exercício anterior (n), segundo o modelo da conta de gestão da Comissão.
 4.2.
 A Comissão comunicará à Suíça todos os outros dados financeiros gerais relativos ao Eurostat que são disponibilizados aos países EEE-EFTA.
 (1) Regulamento (CE, Euratom) n.o 1605/2002 do Conselho, de 25 de Junho de 2002, que institui o Regulamento Financeiro aplicável ao orçamento geral das Comunidades Europeias (JO L 248 de 16.9.2002, p. 1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n.o 1525/2007 do Conselho (JO L 343 de 27.12.2007, p. 9).».


text:
Scris de Catalin RĂDULESCU Luni, 27 Ianuarie 2020
 Sâmbătă, în sala Polivalentă Dunărea, a avut loc primul cuplaj voleibalistic din acest an. În deschidere s-au întâlnit CSM Arcada şi CS UV Timişoara, în cea de-a 12-a etapă a Diviziei A1 masculine. Aşa cum se anticipa, campioana României nu a avut nicio emoţie şi a obţinut o victorie categorică...
 De două ori 4-2 pentru hocheiştii de la CSM Galaţi în faţa campioanei en-titre
 Patinoarul Dunărea din oraşul nostru a găzduit sâmbătă şi duminică dubla dintre CSM Galaţi şi CSM Corona Braşov. Reeditarea finalei ultimului sezon din Liga Naţională de hochei pe gheaţă a oferit publicului gălăţean, prezent în număr mare în tribună să-şi încurajeze în primul rând favoriţii, două dueluri spectaculoase şi interesante,...
 Divizia A la handbal feminin a programat la sfârşitul săptămânii trecute partidele unei noi etape. Liderul seriei A, CSM Galaţi a jucat în deplasare cu lanterna CSM Roman şi a obţinut a 12-a victorie consecutivă din clasament. „Aşa cum mă aşteptam a fost un meci mai uşor, pe care l-am...
 Pagina 12 din 454


text:
Kari-Pekka Enqvist (s. 16. helmikuuta 1954 Lahti) on Helsingin yliopiston fysikaalisten tieteiden laitoksen teoreettisen fysiikan professori. Enqvist väitteli vuonna 1983 teoreettisesta fysiikasta filosofian tohtoriksi.
 Enqvist on toiminut kosmologian professorina Helsingin yliopistossa vuodesta 2001. Enqvist on ollut myös Skepsis ry:n tieteellisen neuvottelukunnan puheenjohtaja. Vuoden 2010 alusta Enqvist nimitettiin viisivuotiseen akatemiaprofessorin virkaan. Enqvist jäi eläkkeelle Helsingin yliopistosta vuonna 2019.
 Enqvist on Suomen tunnetuimpia luonnontieteellisen maailmankuvan selittäjiä ja tieteen popularisoijia. Hän on kirjoittanut yhdeksän luonnontieteitä kansantajuistavaa kirjaa ja lukuisia artikkeleita. Kirjallisen työn ohella Enqvist on pitänyt yleistajuisia esitelmiä ja ollut usein mukana radion ja television tiedeohjelmissa. Hän on esiintynyt monissa tieteidenvälisissä seminaareissa ja on vakioesiintyjä Tieteen päivillä. Huumorintajuisena esiintyjänä hän on usein mukana radion ja television viihteellisissä keskusteluohjelmissa. Hän on yksi Yle Radio 1 -kanavan vakiokolumnisteista, joiden puhutut kolumnit tallennetaan Yle Areenaan ja julkaistaan verkossa myös tekstimuodossa.
 Enqvist on uskonnoton.
 Tuomari Nurmion kappaleessa ”Punainen planeetta” mainittu ”Eno” on Kari Enqvist. Eno oli Nurmion ystäväpiiriin kuuluneen Enqvistin opiskeluaikainen lempinimi.
 Enqvist valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 2004.
 Palkintoja
 Suomen Kulttuurirahasto myönsi Enqvistille Yrjö Koskisen stipendin hänen kirjoitettuaan ylioppilaaksi Lahden lyseosta keväällä 1973.
 Tiedonjulkistamisen valtionpalkinto vuonna 1995 kirjasta Tyhjästä syntynyt: Nykytieteen käsitys maailmankaikkeuden rakenteesta, yhdessä Jukka Maalammen kanssa. Perustelujen mukaan kirja ”perehdyttää lukijan havainnollisesti tutkimuksen uusimpiin tuloksiin ja valottaa samalla tieteentekijöiden toimintaa ja ajattelutapaa”, ja kirjoittajat ”popularisoivat fysiikkaa erittäin asiantuntevasti, poikkeuksellisen sujuvasti ja vauhdikkaasti”.
 Hiukkasfysiikkaa ja kosmologiaa koskevista ansioista Enqvistille myönnettiin 1997 Magnus Ehrnrooth -säätiön palkinto.
 Lauri Jäntin säätiön palkinto vuonna 1997 kirjasta Näkymätön todellisuus.
 Vuonna 1999 Enqvist sai Tieto-Finlandia-palkinnon teoksellaan Olemisen porteilla. Palkinnon jaosta päättänyt genetiikan professori Leena Palotie perusteli valintaansa sillä, että Enqvistin kirja ”haastaa lukijan pohtimaan tieteen totuuksia, itsestäänselvyyksiä ja näennäisiä ristiriitaisuuksia”. ”Vaikeasta tekstistä huolimatta Enqvistin teksti elää ja hengittää ja viettelee uuden maailmankäsityksen pohdintaan.”
 Vuonna 2004 Enqvist sai Vapaa-ajattelijain liiton Väinö Voipio -palkinnon tieteellisen todellisuuskäsityksen puolustamisesta.
 Vuonna 2004 Enqvistille myönnettiin toinen valtion tiedonjulkistamispalkinto teoksesta Kosmoksen hahmo. Palkintoperustelujen mukaan Enqvist on määrätietoinen ja taitava tieteen kansantajuistaja, eikä hänen kirjansa voi olla herättämättä lukijan omaan maailmankuvaan liittyviä pohdintoja.
 Vuonna 2005 Enqvist sai Suomen tietokirjailijat ry:n Tietokirjailijapalkinnon.
 Enqvistille myönnettiin Helsingin yliopiston J. V. Snellman -palkinto 2007 ansiokkaasta toiminnasta tieteellisen tiedon välittäjänä.
 Skepsis ry:n Sokrates-palkinto vuonna 2009.
 Suomen Mensa ry luovutti Enqvistille vuoden 2012 Mensa-palkinnon.
 Teokset
 (yhdessä Jukka Maalammen kanssa)
 Artikkeleita teoksissa
 Lähteet
 Aiheesta muualla
 Kari Enqvistin kotisivut
 Kari Enqvistin tieteelliset julkaisut Helsingin yliopiston kotisivuilla
 Enqvistin ansioluettelo
 Kari Enqvist: Luonnontieteellistä sivistystä väheksytään.
 Esitelmä: Mitä oli ennen alkuräjähdystä?
 Esitelmä Kirkkonummella: Mitä oli ennen alkuräjähdystä?
 Esitelmä pimeästä energiasta.
 Risto K. Järvinen: Enqvist Puolimatkalle: Antakaa tieteen mennä menojaan! Skeptikko 4/2009.
 Kari Enqvistin alustus Johtaako tiede ateismiin? –keskustelutilaisuudessa.
 Kari Enqvist: ”Lapsikaste on kirkolta moraaliton käytäntö”. Helsingin Sanomat 21.3.2010.
 Sami Syrjämäki: Rajaton riemu eli tyhmä Einstein, tyhmä Einstein! Kommentti Kari Enqvistin käsityksiin filosofiasta ja historiasta. Filosofia.fi 28.10.2012
 Pauli Pylkön kritiikki Kari Enqvistin ajattelusta. Uunikustannus 2012.
 Haastattelut
 Ylen Elävä arkisto: Luonnontieteen vaikutus maailmankatsomukseen (2005)
 Ylen Elävä arkisto: Miten minusta tuli minä, Kari Enqvist (2007)
 Kasvokkain: Miltä tuntuu olla tieteen supertähti, Kari Enqvist? Yle Uutiset 13.2.2016.
 Ateistit
 Materialistit
 Suomalaiset fyysikot
 Suomalaiset tietokirjailijat
 Suomalaiset skeptikot
 Helsingin yliopiston professorit
 Suomalaiset tähtitieteilijät
 Vuonna 1954 syntyneet
 Elävät henkilöt
 Suomalaiset professorit


text:
 Ważna informacja prawna
 |
 22002D0167
 Dziennik Urzędowy L 038 , 13/02/2003 P. 0028 - 0029
 Decyzja Wspólnego Komitetu EOGnr 167/2002z dnia 6 grudnia 2002 r.zmieniająca załącznik IX (Usługi finansowe) do Porozumienia EOGWSPÓLNY KOMITET EOG,uwzględniając Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, dostosowane Protokołem dostosowującym Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, zwane dalej Porozumieniem, w szczególności jego art. 98,a także mając na uwadze, co następuje:(1) Załącznik I do Porozumienia został zmieniony decyzją Wspólnego Komitetu EOG nr 103/2002 z dnia 12 lipca 2002 r. [1](2) Dyrektywę 2002/24/WE Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 4 kwietnia 2001 r. w sprawie reorganizacji i likwidacji instytucji kredytowych [2] należy włączyć do Porozumienia,PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DECYZJĘ:Artykuł 1Po pkt 16b (dyrektywa 98/26/WE Parlamentu Europejskiego i Rady) załącznika IX do Porozumienia dodaje się pkt 16c w brzmieniu:"16c. 32001 L 0024: dyrektywa 2001/24/WE Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 4 kwietnia 2001 r. w sprawie reorganizacji i likwidacji instytucji kredytowych (Dz.U. L 125 z 5.5.2001, str. 15).".Artykuł 2Tekst dyrektywy 2002/24/WE w językach islandzkim i norweskim, który zostanie opublikowany w Dodatku EOG do Dziennika Urzędowego Wspólnot Europejskich, jest autentyczny.Artykuł 3Niniejsza decyzja wchodzi w życie dnia 7 grudnia 2002 r., pod warunkiem że wszystkie notyfikacje na mocy art. 103 ust. 1 Porozumienia zostały dokonane wobec Wspólnego Komitetu EOG [3].Artykuł 4Niniejsza decyzja zostaje opublikowana w Sekcji EOG i w Dodatku EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej.Sporządzono w Brukseli, dnia 6 grudnia 2002 r.W imieniu Wspólnego Komitetu EOGKjartan JóhannssonPrzewodniczący[1] Dz.U. L 298 z 31.10.2002, str. 19.[2] Dz.U. L 125 z 5.5.2001, str. 15.[3] Nie wskazano wymogów konstytucyjnych.--------------------------------------------------


text:
 4.7.2009
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 153/51
 Talan väckt den 27 mars 2009 — B mot parlamentet
 (Mål F-26/09)
 2009/C 153/98
 Rättegångsspråk: franska
 Parter
 Sökande: B (Bryssel, Belgien) (ombud: advokaten E. Boigelot)
 Svarande: Europaparlamentet
 Saken och beskrivning av tvisten
 Talan om att parlamentet ska förpliktas att till sökanden utge skadestånd med 12 000 euro för den skada sökanden lidit på grund av mobbning och trakasserier på arbetsplatsen och på grund av underlåtenhet att föranstalta om en administrativ intern utredning av ett oberoende organ
 Sökandens yrkanden
 Sökanden yrkar att personaldomstolen ska
 —
 förplikta parlamentet att till sökanden utge skadestånd med 12 000 euro för den skada sökanden lidit (ideell skada, skada på politiskt anseende, kränkning av sökandens rätt att göra karriär och av sökandens värdighet samt skada på sökandens hälsa) på grund av den mobbning och de trakasserier på arbetsplatsen som sökanden utsatts för under sin anställning i parlamentet och på grund av parlamentets underlåtenhet att föranstalta om en administrativ intern utredning av ett oberoende organ, och
 —
 förplikta Europaparlamentet att ersätta rättegångskostnaderna.


text:
Gastroenterologia () – dziedzina medycyny zajmująca się czynnościami i schorzeniami układu pokarmowego; przełyku, żołądka, jelit, odbytu i gruczołów trawiennych (wątroba, trzustka) oraz dróg żółciowych. Badaniem samego żołądka zajmuje się gastrologia. W Polsce lekarze gastroenterolodzy są szkoleni w ramach dwóch specjalizacji: gastroenterologia i gastroenterologia dziecięca. Konsultantem krajowym gastroenterologii od 7 czerwca 2019 jest prof. dr hab. Jarosław Reguła, a gastroenterologii dziecięcej prof. dr hab. Mieczysława Czerwionka-Szaflarska (od 21 czerwca 2018).
 Przypisy
 Linki zewnętrzne
 Polskie Towarzystwo Gastroenterologii
 Polskie Towarzystwo Gastroenterologii, Hepatologii i Żywienia Dzieci
 Specjalności lekarskie


text:
 4.4.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 148/3
 Breithiúnas na Cúirte (an Tríú Dlísheomra) an 10 Feabhra 2022 (iarraidh ar réamhrialú ón Conseil d’État – an Bheilg) – XXXX v HR Rail SA
 (Cás C-485/20) (1)
 (Tarchur chun réamhrialú - Beartas sóisialta - Treoir 2000/78/CE - Cóir chomhionann san fhostaíocht agus sa tslí bheatha - Toirmeasc ar idirdhealú ar fhoras an mhíchumais - Dífhostú oibrí a bhí éagumasach bunfheidhmeanna an phoist a chomhlíonadh go buan - Oiliúint a chur i gcrích ag ball foirne mar chuid d’earcaíocht - Airteagal 5 - Réiteach réasúnta do dhaoine faoi mhíchumas - Ceanglas athshannadh go post eile - Oibleagáid nach bhfuil sé ina ualach díréireach don fhostóir)
 (2022/C 148/04)
 Teanga an cháis: an Fhraincis
 An chúirt a rinne an tarchur
 Conseil d’État
 Páirtithe sna príomhimeachtaí
 Iarratasóir: XXXX
 Cosantóir: HR Rail SA
 An chuid oibríochtúil den bhreithiúnas
 Ní mór Airteagal 5 de Threoir 2000/78/CE ón gComhairle an 27 Samhain 2000 lena mbunaítear creat ginearálta le haghaidh na cóire comhionainne san fhostaíocht agus sa tslí bheatha a léirmhíniú amhail is gciallaítear léi, nach mór de réir an choincheapa “cóiríocht réasúnta” do daoine faoi mhíchumas, de réir bhrí an Airteagail sin, nach mór fostaí, lena n-airítear daoine atá ar thréimhse phromhaidh tar éis a n-earcaíochta, ar dearbhaíodh ina leith nach bhfuil sé de chumas orthu de bharr a míchumais bunfheidhmeanna an phoist atá acu a chomhlíonadh, a shannadh go post eile ina bhfuil an cumas riachtanach, acmhainn acu agus dá bhfuil siad ar fáil chuige, ach amháin má chuirtear ualach díréireach ar an bhfostóir leis an mbeart sin.
 (1) IO C 9 an 11.01.2021


text:
 5.2.2005
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 31/18
 ROZSUDEK SOUDU PRVNÍHO STUPNĚ
 ze dne 1. prosince 2004
 ve věci T-27/02, Kronofrance SA proti Komisi Evropských společenství (1)
 (Státní podpory - Rozhodnutí Komise nevznést námitky - Žaloba na neplatnost - Přípustnost - Multisektorální rámec pro regionální podpory velkých investičních plánů)
 (2005/C 31/36)
 Jednací jazyk: němčina
 Ve věci T-27/02, Kronofrance SA, se sídlem v Sully-sur-Loire (Francie), zastoupená R. Niererem, advokátem, proti Komisi Evropských společenství (zmocněnci: V. Kreuschitz a J. Flett, s adresou pro účely doručování v Lucemburku), podporované Glunz AG a OSB Deutschland GmbH, se sídlem v Meppen (Německo), zastoupené H.-J. Niemeyerem a K. Zieglerem, advokáty, s adresou pro účely doručování v Lucemburku, jejímž předmětem je návrh na zrušení rozhodnutí Komise SG (2001) D ze dne 25. července 2001 nevznést námitky proti podpoře poskytnuté německými orgány Glunz AG, Soud (čtvrtý rozšířený senát), ve složení H. Legal, předseda, V. Tiili, M. Vilaras, I. Wiszniewska-Białecka a V. Vadapalas, soudci; vedoucí soudní kanceláře: J. Plingers, rada, vydal dne 1. prosince 2004 rozsudek, jehož výrok je následující:
 1)
 Rozhodnutí Komise SG (2001) D ze dne 25. července 2001 nevznést námitky proti podpoře poskytnuté německými orgány Glunz AG se zrušuje.
 2)
 Komise ponese mimo své náklady i náklady řízení vzniklé žalobkyni.
 3)
 Glunz AG a OSB Deutschland GmbH ponesou náklady řízení, které jim vznikly v rámci jejich vedlejšího účastenství.
 (1) Úř. věst. C 118, 18.5.2002.


text:
Varš jeb kapars ir ķīmiskais elements ar simbolu Cu () un atomskaitli 29. Varš dabā retumis ir sastopams brīvā veidā, tomēr lielāko daļu vara iegūst no sulfīdu un oksīdu rūdām. Varš ir sarkanbrūns metāls ar ļoti labu elektrovadītspēju un siltumvadītspēju. Varš ir viegli sakausējams ar citiem metāliem. Izplatītākie sakausējumi ir bronza un misiņš. Varš savienojumos var būt vienvērtīgs vai divvērtīgs. Varš ir visai inerts metāls, jo aktivitātes rindā atrodas aiz ūdeņraža. Vara joni liesmu iekrāso zilganzaļā krāsā. Bezūdens vara sāļi parasti ir balti, vara kristālhidrāti parasti ir vai nu zili vai zaļi.
 Vēsture
 Senajās civilizācijas varu pazina jau pirms 8000–9000 gadiem. Senie romieši varu pazina kā "metālu no Kipras" (aes Cyprium), jo tieši no šīs salas tas tika iegūts visvairāk. Sākotnēji saīsināti to sauca par cyprium, bet tikai vēlāk parādījās mūsdienu latīņu nosaukums cuprum.
 Vēsturiski varš plaši tika izmantots monētu izgatavošanā.
 Atrašanās dabā
 Varš dabā retumis ir sastopams brīvā veidā, tomēr Amerikas Savienotajās Valstīs ir atrasti lieli tīrradņi. Varš ir 26. izplatītākais ķīmiskais elements Zemes garozā. Ir zināmi vairāk nekā 250 minerāli, kuru sastāvā ir varš. Nozīmīgākie no šiem minerāliem ir vara spīde (Cu2S), kuprīts (Cu2O), halkopirīts (CuFeS2) un malahīts ((CuOH)2·CO3).
 Izotopi
 Dabiskais varš sastāv no diviem stabiliem izotopiem — vara-63 (69,17% no kopējā daudzuma dabā) un vara-65 (30,83%). Dabā radioaktīvais varš nav sastopams.
 Īpašības
 Varš ir gaišsārts un mīksts pārejas metāls. Tas pieder 11. (IB) grupas elementiem, kurā ietilpst arī sudrabs un zelts, un tiem visiem ir kopīgas šādas īpašības: tiem ir viens s-orbitāles elektrons un pilna d elektronu čaula, kā arī raksturīgs plastiskums un augsta elektrovadītspēja.
 Vara oksidēšanas pakāpes visbiežāk ir +1 un +2, jo tā atomā viens no ārējā (ceturtā) enerģijas līmeņa s elektroniem ir pārvietojies uz 3d enerģijas līmeni. No vienkāršajām vielām varš reaģē ar hloru, sēru un skābekli.
 Izmantošana
 Tīrs varš lielākoties tiek izmantots rotaslietu izgatavošanā, elektrotehnikas rūpniecībā, elektrisko slēdžu, vadu un kabeļu ražošanā. Plaši tiek izmantoti dažādi vara sakausējumi.
 Vara sakausējumi
 Varš ir metāls, kas ir viegli sakausējams ar citiem metāliem. Ir zināmi vairāk nekā 400 vara sakausējumu. No šiem sakausējumiem visizplatītākie ir misiņš (vara un cinka sakausējums) un bronza (visbiežāk vara un alvas sakausējums, lai gan nereti par bronzu sauc arī citus vara sakausējumus, piemēram, ar alumīniju, silīciju vai beriliju). Izplatīti ir arī vara-niķeļa, kā arī vara-sudraba sakausējumi.
 Atsauces
 Ārējās saites
 Varš
 Ķīmiskie elementi
 Pārejas metāli


text:
 Događaji
 1. siječnja – U Jastrebarskom je osnovan Hrvatski šumarski institut.
 9. listopada – Švicarska zrakoplovna tvrtka Swiss Air prevezla je na jug stotine tisuća lastavica kako bi ih spasila od nenadane rane hladnoće
 29. listopada – Kod Gospića poginuo hrvatski protu-režimski gerilski dvojac Matičević – Prpić.
 28. prosinca – U Bangladešu je vlada uvela izvanredno stanje u zemlji koje je dopuštalo premijeru Mujibu Rahmanu gotovo neograničenu političku moć.
 Glazba
 15. svibnja – Bill Wyman basist sastava The Rolling Stones, objavljuje svoj prvi samostalni album Monkey Grip
 Rođenja
 Siječanj – ožujak
 13. siječnja – Dražen Šivak, hrvatski glumac
 23. siječnja – Tiffani Thiessen, američka glumica
 30. siječnja – Christian Bale, britanski glumac
 7. veljače – Steve Nash, američki košarkaš
 27. veljače – Carolina Fadic, čileanska glumica hrvatskog porijekla († 2002.)
 3. ožujka – David Faustino, američki glumac i pjevač
 5. ožujka – John Paul Pitoc, američki glumac
 11. ožujka – Sven Šestak, hrvatski glumac
 13. ožujka – Tomislav Bekić, hrvatski operni pjevač
 15. ožujka – Dmitrij Sautin, ruski skakač u vodu
 24. ožujka – Alyson Hannigan, američka glumica
 29. ožujka – Marc Gené, španjolski vozač automobilističkih utrka
 30. ožujka – Tomislav Butina, hrvatski nogometni vratar
 Travanj – lipanj
 5. travnja – Sandra Bagarić, hrvatska operna pjevačica, televizijska i filmska glumica
 26. travnja – Ivana Miličević, američka glumica hrvatskih korijena
 28. travnja – Penélope Cruz, španjolska glumica
 15. svibnja – David Vurdelja, hrvatski hip-hop pjevač, glumac i osnivač sastava Bolesna braća
 24. svibnja – Nikša Marinović, hrvatski glumac
 30. svibnja – Cee Lo Green, američki pjevač
 12. lipnja – Jason Mewes, američki glumac
 18. lipnja – Kenan İmirzalıoğlu, turski glumac i model
 26. lipnja – Ecija Ojdanić, hrvatska glumica
 Srpanj – rujan
 14. srpnja – Siniša Skelin, hrvatski veslač
 18. srpnja – Vincenzo Montella, talijanski nogometaš
 29. srpnja – Afroman, američki reper i gitarist
 29. srpnja – Josh Radnor, američki glumac
 30. srpnja – Hilary Swank, američka glumica
 14. kolovoza
 Christopher Gorham, američki glumac
 14. kolovoza – Silvio Horta, američki scenarist i TV producent, autor Ružne Betty († 2020.)
 10. kolovoza – Goranka Tuhtan, hrvatska operna pjevačica
 19. kolovoza – Janko Rakoš, hrvatski glumac
 5. rujna – Romina Yan, argentinska glumica († 2010.)
 13. rujna – Lil' 1⁄2 Dead, američki reper, pjevač i tekstopisac
 14. rujna – Hicham El Guerrouj, marokanski atletičar
 15. rujna – Juraj Aras, hrvatski kazališni i televizijski glumac
 18. rujna – Xzibit, američki reper i glumac
 23. rujna – Layzie Bone, američki reper
 Listopad – prosinac
 6. listopada – Walter Centeno, kostarikanski nogometaš
 28. listopada – Joaquin Phoenix, američki glumac
 2. studenog – Nelly, američki reper
 5. studenog – Dado Pršo, hrvatski nogometaš
 11. studenog – Leonardo DiCaprio, američki glumac
 8. prosinca – Julian Rachlin, litavski violinist
 17. prosinca – Giovanni Ribisi, američki glumac
 19. prosinca – Jasmila Žbanić, bosanskohercegovačka redateljica
 27. prosinca – Masi Oka, američki glumac
 Nepoznat datum rođenja
 Vanessa Radman – hrvatska glumica
 Smrti
 Siječanj – ožujak
 2. veljače – Imre Lakatos, britanski filozof mađarskog porijekla (* 1922.)
 25. veljače – Gabrijel Jurkić, hrvatski i BiH slikar (* 1886.)
 14. ožujka – Mato Lovrak, hrvatski književnik (* 1899.)
 21. ožujka – Ivona Petri, hrvatska glumica (* 1897.)
 Travanj – lipanj
 14. svibnja – Ljubo Babić, hrvatski slikar, povjesničar umjetnosti i likovni pedagog (* 1890.)
 18. lipnja – Georgij Žukov, Sovjetski general i maršal Sovjetskog Saveza, načelnik Glavnog stožera, ministar obrane i bio je član Predsjedništva Komunističke partije (* 1896.)
 Srpanj – rujan
 11. srpnja – Pär Lagerkvist, švedski književnik (* 1891.)
 24. srpnja – Viktor Tabaković, hrvatski alpinist (* 1948.)
 24. srpnja – Nenad Čulić, hrvatski alpinist (* 1949.)
 24. srpnja – Ante Bedalov, hrvatski alpinist (* 1952.)
 24. srpnja – Urso Vrdoljak, hrvatski alpinist (* 1942.)
 29. srpnja – Erich Kästner, njemački književnik (* 1899.)
 29. srpnja – Cass Elliot, američka pjevačica (* 1941.)
 26. kolovoza – Charles Lindbergh, američki avijatičar (* 1902.)
 21. rujna – Walter Brennan, američki glumac (* 1894.)
 Listopad – prosinac
 24. listopada – Bartol Petrić, hrvatski slikar (* 1899.)
 29. listopada – Ivan Matičević, hrv. politički emigrant i revolucionar
 29. listopada – Mate Prpić, hrv. politički emigrant i revolucionar
 13. studenoga – Vittorio De Sica, talijanski filmski redatelj i glumac (* 1901.)
 3. prosinca – Władysław Bukowiński, poljski blaženik (* 1904.)
 Nobelova nagrada za 1974. godinu
 Fizika: Martin Ryle i Antony Hewish
 Kemija: Paul John Flory
 Fiziologija i medicina: Albert Claude, Christian de Duve i George E. Palade
 Književnost: Eyvind Johnson, Harry Martinson i Aleksandar Solženjicin
 Mir: Seán MacBride i Eisaku Sato
 Ekonomija: Gunnar Myrdal i Friedrich Hayek
 Vanjske poveznice
 Izvori


text:
 26.10.2012
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 326/1
 PROTOKOLL (nr 16)
 OM VISSA BESTÄMMELSER ANGÅENDE DANMARK
 DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA,
 SOM TAR HÄNSYN TILL att den danska grundlagen innehåller bestämmelser som kan innebära att en folkomröstning ska hållas i Danmark innan Danmark avstår från sitt undantag,
 SOM TAR HÄNSYN TILL att den danska regeringen den 3 november 1993 till rådet anmälde sin avsikt att inte delta i den tredje etappen av den ekonomiska och monetära unionen,
 HAR ENATS OM följande bestämmelser, som ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
 1.
 Danmark ska medges undantag, med hänsyn till den danska regeringens anmälan av den 3 november 1993 till rådet. Verkan av detta undantag ska vara att alla artiklar och bestämmelser i fördragen och i stadgan för ECBS och ECB som avser undantag ska tillämpas på Danmark.
 2.
 För att upphäva undantaget ska förfarandet enligt artikel 140 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt inledas endast på begäran av Danmark.
 3.
 Om undantaget upphävs ska bestämmelserna i detta protokoll inte längre tillämpas.