type: contracts

text:
 Důležité právní upozornění
 |
 21998A0113(03)
 Úřední věstník L 007 , 13/01/1998 S. 0038 - 0045
 Dohodamezi Evropským společenstvím a Kanadou o celní spolupráci a vzájemné pomoci v celních otázkáchEVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ a VLÁDA KANADY,dále jen "smluvní strany",STAVĚJÍCE na privilegovaném vztahu, který byl zaveden Rámcovou dohodou o obchodní a hospodářské spolupráci mezi Evropskými společenstvími a Kanadou podepsanou v Ottawě dne 6. července 1976,BEROUCE V ÚVAHU prohlášení ze dne 22. listopadu 1990 o vztazích mezi ES a Kanadou,RESPEKTUJÍCE Společné prohlášení o vztazích mezi Evropskou unií a Kanadou podepsané v Ottawě dne 17. prosince 1996,JSOUCE SI VĚDOMY, že porušování celních předpisů poškozuje jejich hospodářské, daňové, sociální, kulturní a obchodní zájmy,JSOUCE TOHO NÁZORU, že by měly být podniknuty kroky k rozvoji celní spolupráce v co největším možném rozsahu, mimo jiné v takových oblastech jako je zjednodušování a slaďování celních postupů,JSOUCE SI VĚDOMY významu přesného vyměřování cel a daní vybíraných při dovozu nebo vývozu a potřeby zajistit řádné prosazování opatření týkajících se zákazu, omezení a kontroly,UZNÁVAJÍCE potřebu mezinárodní spolupráce v oblastech souvisejících s uplatňováním a prosazováním svých celních zákonů,JSOUCE PŘESVĚDČENY, že boj proti porušování celních předpisů lze zefektivnit prostřednictvím úzké spolupráce mezi celními orgány,BEROUCE OHLED NA příslušné nástroje Rady pro celní spolupráci, zejména na doporučení o vzájemné správní pomoci ze dne 5. prosince 1953,BEROUCE OHLED NA mezinárodní úmluvy obsahující zákazy, omezení a zvláštní opatření dohledu týkající se určitého zboží,SE DOHODLY TAKTO:HLAVA IOBECNÁ USTANOVENÍČlánek 1DefinicePro účely této dohody se rozumí:1. "celním orgánem":- v Evropském společenství: příslušné útvary Komise Evropských společenství a celní orgány členských států Evropského společenství,- v Kanadě: příslušné útvary Úřadu pro státní příjmy (Department of National Revenue);2. "celními předpisy":- v případě Evropského společenství: předpisy, které přijalo Evropské společenství a kterými se řídí dovoz, vývoz, tranzit zboží a jeho propouštění do jakéhokoliv celního režimu, včetně opatření týkajících se zákazu, omezení a kontroly,- v případě Kanady: právní a správní předpisy týkající se dovozu, vývozu, tranzitu zboží a jeho propouštění do jakéhokoliv celního režimu, včetně opatření týkajících se zákazu, omezení a kontroly, jejichž správou a uplatňováním je pověřen přímo celní orgán, a jakákoliv nařízení, která vydal celní orgán v rámci svých zákonných pravomocí;3. "porušováním celních předpisů" jakékoliv porušení nebo pokus o porušení celních předpisů;4. "informacemi" veškeré údaje, dokumenty, zprávy, jejich ověřené či autentické kopie nebo další sdělení, včetně údajů, které byly zpracovány nebo podrobeny analýze za účelem odhalení porušování právních předpisů;5. "osobou" buď fyzická osoba, nebo právní subjekt;6. "osobními údaji" veškeré informace o identifikované nebo identifikovatelné osobě;7. "dožádaným orgánem" příslušný celní orgán, od kterého je pomoc požadována;8. "dožadujícím orgánem" příslušný celní orgán, který požaduje pomoc.HLAVA IICELNÍ SPOLUPRÁCEČlánek 2Oblast působnosti spolupráce1. Smluvní strany se zavazují rozvíjet celní spolupráci v co nejširším rozsahu.2. Celní spolupráce v rámci této dohody zahrnuje všechny otázky související s uplatňováním celních předpisů.Článek 3Technická pomoc třetím zemímSmluvní strany se případně vzájemně informují o akcích, které uskutečnily nebo které mají uskutečnit spolu se třetími zeměmi, pokud jde o technickou pomoc v celní oblasti, s cílem zkvalitnění těchto akcí.Článek 4Zjednodušení a sladěníSmluvní strany souhlasí s tím, že budou usilovat o zjednodušení a sladění svých celních postupů s přihlédnutím k práci, kterou v této souvislosti vykonaly mezinárodní organizace. Rovněž souhlasí s tím, že budou hledat způsoby a prostředky řešení jakýchkoliv problémů v celní oblasti, které by se v jejich vzájemných vztazích mohly vyskytnout.Článek 5Výměna zaměstnancůPokud je to oboustranně výhodné, mohou si celní orgány navzájem vyměňovat své zaměstnance za účelem lepšího porozumění celním technikám a postupům a počítačovým systémům druhé strany.Článek 6AutomatizaceSmluvní strany spolupracují při automatizaci celních postupů a formalit s cílem usnadnit vzájemný obchod.HLAVA IIIVZÁJEMNÁ POMOCČlánek 7Oblast působnosti pomoci1. Celní orgány si navzájem pomáhají, buď na požádání, nebo z vlastního podnětu, poskytováním příslušných informací, které přispívají k řádnému uplatňování celních předpisů a předcházení, vyšetřování a boji proti jakémukoliv porušování celních předpisů.2. Smluvní strany si pomoc na základě této hlavy poskytují v souladu se svými příslušnými právními a správními předpisy a dalšími právními akty a v mezích pravomocí a dostupných zdrojů svých celních orgánů.3. Tato hlava se týká výhradně vzájemné správní pomoci mezi smluvními stranami; ustanovení této hlavy nezakládají právo jakékoliv fyzické osoby na získání informací, na získání, utajení nebo zadržení jakýchkoliv důkazů nebo právo zabránit vyřízení žádosti.4. Touto hlavou nejsou dotčena pravidla, která upravují vzájemnou pomoc ve věcech trestních. Tato hlava se též nevztahuje na informace získané na základě výkonu pravomocí na žádost soudního orgánu, s výjimkou případů, kdy sdělení těchto informací předem schválil uvedený soudní orgán, který byl za tímto účelem v jednotlivých případech konzultován.Článek 8Informace o metodách, trendech a operacích1. Celní orgány si poskytují, buď na požádání, nebo z vlastního podnětu, veškeré informace týkající se:a) nových technik zajišťujících prosazování celních předpisů;b) nových trendů, způsobů nebo metod používaných při porušování celních předpisů.2. Celní orgány si navzájem, buď na požádání nebo z vlastního podnětu, poskytují informace o uskutečněných nebo plánových operacích, které jsou nebo by mohly být v rozporu s celními předpisy na území druhé smluvní strany.Článek 9Pomoc na požádání1. Dožádaný orgán informuje na požádání dožadující orgán o celních předpisech a postupech, které uplatňuje smluvní strana dožádaného orgánu a které se týkají porušování celních předpisů.2. Dožádaný orgán poskytne na požádání dožadujícímu orgánu zejména následující informace:a) zda bylo zboží dovezené z území dožadující smluvní strany řádně vyvezeno z území dožádané smluvní strany, případně upřesní celní režim, do kterého bylo zboží propuštěno;b) zda bylo zboží vyvezené z území dožadující smluvní strany řádně dovezeno na území dožádané smluvní strany, případně upřesní celní režim, do kterého bylo zboží propuštěno.3. Dožádaný orgán poskytne na požádání a s výhradou zvláštních ustanovení článku 13 informace a zajistí zvláštní dohled nad:a) osobami, o kterých je dožadujícímu orgánu známo, že porušily celní předpisy, nebo které jsou z takového jednání podezřelé;b) přepravovaným nebo skladovaným zbožím, u kterého má dožadující orgán podezření, že je spojené s o nezákonným obchodem;c) dopravními prostředky, u kterých má dožadující orgán podezření, že jsou využívány při porušování celních předpisů;d) místy, u kterých má dožadující orgán podezření, že jsou využívány při porušování celních předpisů.Článek 10Pomoc z vlastního podnětuV závažných případech, které by mohly značným způsobem ohrozit hospodářství, veřejné zdraví, veřejnou bezpečnost nebo jakýkoliv jiný zájem zásadního významu jedné ze smluvních stran, poskytuje celní orgán druhé smluvní strany informace v co nejširším možném rozsahu z vlastního podnětu.Článek 11Způsob sdělování informací1. Dožádaný orgán sděluje dožadujícímu orgánu příslušné informace formou dokumentů, ověřených kopií dokumentů a zpráv nebo jejich elektronických verzí. Současně budou poskytnuty veškeré příslušné informace nezbytné pro výklad nebo používání těchto informací.2. Originály souborů, dokumentů a ostatních materiálů jsou požadovány pouze v těch případech, kdy by kopie byly nedostačující. Na zvláštní žádost budou kopie těchto souborů, dokumentů a ostatních materiálů příslušným způsobem ověřeny.3. Originály předaných souborů, dokumentů a ostatních materiálů musí být vráceny při nejbližší možné příležitosti, přičemž práva dožádaného orgánu nebo třetí strany s nimi související zůstávají nedotčena.Článek 12Znalci a svědci1. Celní orgán jedné ze smluvních stran může na žádost celního orgánu druhé smluvní strany pověřit své zaměstnance, aby vystoupili jako svědci nebo znalci v soudních nebo správních řízeních na území druhé smluvní strany a aby poskytly takové soubory, dokumenty nebo ostatní materiály nebo jejich ověřené kopie, které mohou být pro řízení nezbytné.2. Svědkům nebo znalcům, kteří vystupují v soudních nebo správních řízeních za okolností uvedených v odstavci 1, je poskytována plná právní ochrana dožadující smluvní strany vztahující se na svědectví výsadní nebo důvěrné povahy, která mohou být na základě tohoto práva chráněna před zveřejněním.3. V žádostech podle odstavce 1 musí být výslovně uvedeno, o jaký případ jde a v jaké úloze bude úředník dotazován.Článek 13Sdělování žádostí1. Žádosti o pomoc podle této hlavy musí být vyhotoveny písemně a musí k nim být přiloženy všechny nezbytné dokumenty. Pokud to vyžadují okolnosti, lze žádosti podat též ústně. Takové žádosti však musí být neprodleně potvrzeny písemně. Písemné žádosti mohou být podány elektronickou formou, ze které lze vytvořit kopii na papíře.2. Žádosti podle odstavce 1 musí obsahovat tyto údaje:a) dožadující orgán;b) požadované opatření;c) předmět a důvod žádosti;d) právní předpisy, pravidla a jiné související právní prvky;e) co nejpřesnější a nejúplnější údaje o fyzických nebo právnických osobách, které jsou cílem šetření; af) přehled důležitých skutečností a šetření, která již byla provedena, včetně celních orgánů zapojených do šetření v době podání žádosti.3. V odpovědi na žádost souhlasí dožádaný orgán se zahájením dotyčného postupu, není-li tento postup v rozporu s právními a správními ustanoveními dožádané smluvní strany.4. Informace uvedené v této hlavě jsou sdělovány pouze úředníkům, které za tím účelem výslovně pověřil příslušný celní orgán. Seznamy takto pověřených úředníků jsou vyměňovány v souladu s čl. 19 odst. 3.5. Žádosti musí být podány v úředním jazyce dožádaného orgánu nebo v jazyce pro tento orgán přijatelném.6. Pokud žádost nesplňuje formální požadavky, může dožádaný orgán požádat o její opravu nebo doplnění. Dožádaný orgán může přijmout prozatímní opatření.Článek 14Vyřizování žádostí1. Nemá-li dožádaný orgán k dispozici požadované informace, podnikne v souladu se svým právními předpisy jeden z následujících kroků:a) zahájí šetření za účelem získání těchto informací;b) neprodleně předá žádost příslušnému orgánu; neboc) uvede, kterým orgánům žádost přísluší.2. Při jakémkoliv šetření podle odst. 1 písm. a) lze požadovat od svědků a znalců a od osob, které jsou vyslýchány ve spojitosti s porušováním celních předpisů, prohlášení.Článek 15Povinnosti úředníků1. Na písemnou žádost, se svolením dožádaného orgánu a v souladu s podmínkami, které může tento orgán stanovit, mohou být úředníci, které výslovně určil dožadující orgán, přítomni při šetření týkajícího se porušování celních předpisů, které vede dožádaný orgán na území dožádané smluvní strany a které se týká dožadujícího orgánu.2. V případě, že jsou úředníci dožadujícího orgánu přítomni na území druhé smluvní strany za okolností uvedených v odstavci 1, musí být kdykoli schopni prokázat své úřední oprávnění.3. Náležitě zmocnění úředníci smluvní strany mohou se souhlasem druhé smluvní strany a za podmínek jí stanovených získávat v kancelářích dožádaného orgánu nebo jiného orgánu, který spadá pod dožádaný orgán, informace týkající se porušování celních předpisů, které dožadující orgán potřebuje pro účely této hlavy.Článek 16Důvěrnost informací1. Veškeré informace získané podle této hlavy jsou považovány za důvěrné a požívají přinejmenším stejné ochrany a důvěrnosti, jaké požívá stejný druh informací podle právních předpisů smluvní strany, která je získala.2. Získané informace jsou určeny pouze pro účely uvedené v této hlavě. Pokud jedna ze smluvních stran chce použít příslušné informace pro jiné účely, musí získat předběžný písemný souhlas celního orgánu, který informace poskytl. Takové použití podléhá omezením stanoveným tímto orgánem.3. Odstavcem 2 není dotčeno použití informací v jakémkoliv soudním nebo správním řízení, které bylo zahájeno v důsledku nedodržení celních předpisů. Smluvní strany mohou ve svých důkazních materiálech, zprávách a svědeckých výpovědích a při řízeních a žalobách u soudů použít důkazy, které získaly v souladu s ustanoveními této hlavy. Takové použití musí být předem oznámeno příslušnému orgánu, který tyto důkazy poskytl.4. Osobní údaje je možné poskytovat pouze v případech, kdy se smluvní strana, která je přebírá, zaváže zajistit ochranu těchto údajů způsobem alespoň rovnocenným způsobu ochrany používanému v takovém případě smluvní stranou, která tyto údaje může poskytnout.5. Šíření informací mezi celními orgány v rámci každé smluvní strany bude probíhat pouze v nutných případech. V případě sdílení informací podle tohoto odstavce musí být smluvní strana, která informace poskytla, o této skutečnosti předem informována.Článek 17Výjimky z povinnosti poskytnout pomoc1. V případech, kdy by pomoc podle této hlavy mohla narušit suverenitu členského státu Evropského společenství nebo Kanady nebo by mohla ohrozit bezpečnost, veřejný pořádek nebo jiný zájem zásadního významu (uvedený například v čl. 16 odst. 4) smluvní strany nebo by vedla k porušení průmyslového, obchodního nebo služebního tajemství nebo by byla neslučitelná s jejími právními předpisy, může být pomoc odmítnuta nebo může být poskytnutí pomoci podmíněno splněním některých podmínek nebo požadavků.2. Pokud dožadující orgán požaduje pomoc, kterou by sám nemohl poskytnout, pokud by o ni byl požádán dožádaným orgánem, upozorní na tuto skutečnost ve své žádosti. Poté je na rozhodnutí dožádaného celního orgánu, zda této žádosti vyhoví.3. Dožádaný orgán může pomoc odložit, pokud zasahuje do probíhajícího vyšetřování, trestního stíhání nebo soudního řízení. V takovém případě dožádaný orgán projedná s dožadujícím orgánem, zda dožádaný orgán může pomoc za daných okolností nebo podmínek požadovat.4. Je-li pomoc odmítnuta nebo odložena, musí být neprodleně sděleny důvody jejího odmítnutí nebo odložení.Článek 18Náklady1. Celní orgány vzájemně neuplatňují nárok na náhradu nákladů vzniklých při provádění ustanovení této hlavy.2. Vyžaduje-li nebo bude-li vyřízení žádosti vyžadovat značné či výjimečné výdaje, stanoví smluvní strany po dohodě podmínky a pravidla, za jakých bude žádost vyřízena, jakož i způsob uhrazení nákladů.HLAVA IVZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍČlánek 19Provádění dohody1. Prováděním této dohody jsou pověřeny příslušné útvary Komise Evropských společenství, případně celní orgány členských států, a celní orgán Kanady.2. Celní orgány přijmou taková opatření, aby zajistily, že jejich úředníci, kteří jsou odpovědni za vyšetřování nebo boj proti porušování celních předpisů, udržují osobní a přímé vzájemné vazby.3. Celní orgány přijímají praktická opatření, která mají usnadňovat provádění této dohody.4. Celní orgány usilují o vyřešení jakýchkoliv problémů či nejasností vyplývajících z výkladu nebo provádění této dohody.Článek 20Smíšený výbor pro celní spolupráci1. Zřizuje se Smíšený výbor pro celní spolupráci složený ze zástupců celních orgánů smluvních stran. Místo, datum a program zasedání Smíšeného výboru pro celní spolupráci se určuje vzájemnou dohodou.2. Smíšený výbor pro celní spolupráci dohlíží na řádné fungování této dohody a posuzuje všechny otázky vyplývající z jejího provádění. Za tímto účelem:a) přijímá opatření nezbytná pro celní spolupráci v souladu s cíli této dohody a pro rozšíření této dohody za účelem zvýšení úrovně celní spolupráce a jejího rozšíření ve vybraných oblastech nebo záležitostech;b) přezkoumává veškeré záležitosti společného zájmu týkající se celní spolupráce, včetně budoucích opatření a zdrojů pro tato opatření;c) obecně vydává doporučení za účelem dosažení cílů této dohody.3. Smíšený výbor pro celní spolupráci přijme svůj jednací řád.Článek 21Závazky vyplývající z jiných dohod1. S ohledem na příslušné kompetence Evropského společenství a členských států:- nejsou ustanoveními této dohody dotčeny závazky smluvních stran vyplývající z jakékoliv jiné mezinárodní dohody nebo úmluvy,- jsou ustanovení této dohody považována za ustanovení doplňující dohody o celní spolupráci a vzájemné pomoci, které byly nebo mohou být uzavřeny mezi jednotlivými členskými státy Evropské unie a Kanadou, a- nejsou ustanoveními této dohody dotčena ustanovení, na základě kterých si mezi sebou příslušné útvary Komise a celní orgány členských států sdělují jakékoliv informace, které získaly v rámci této dohody a které by mohly představovat zájem Evropského společenství, je-li taková komunikace nezbytná.2. Bez ohledu na ustanovení odstavce 1 mají ustanovení této dohody přednost před ustanoveními dvoustranných dohod o celní spolupráci a vzájemné pomoci, které byly či mohou být uzavřeny mezi jednotlivými členskými státy Evropské unie a Kanadou, pokud jsou ustanovení těchto dohod neslučitelná s ustanoveními této dohody.3. Pokud jde o otázky týkající se použitelnosti této dohody, smluvní strany si při jejich řešení poskytují vzájemné konzultace v rámci Smíšeného výboru zřízeného článkem 20.Článek 22Územní působnostTato dohoda se vztahuje na jedné straně na území, na která se vztahuje Smlouva o založení Evropského společenství, a to za podmínek stanovených v této smlouvě, a na straně druhé na území Kanady za podmínek stanovených kanadskými zákony.Článek 23Budoucí rozšířeníSmluvní strany mohou po vzájemné dohodě tuto dohodu rozšířit za účelem zvýšení úrovně celní spolupráce a jejího rozšíření v souladu se svými příslušnými celními předpisy prostřednictvím dohod týkajících se zvláštních oblastí nebo záležitostí.Článek 24Vstup v platnost a ukončení platnosti1. Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem měsíce následujícího po dni, kdy si smluvní strany navzájem oznámí, že byly ukončeny postupy pro tento účel nezbytné.2. Platnost této dohody je neomezená, avšak kterákoliv ze smluvních stran ji může kdykoli vypovědět prostřednictvím oznámení učiněného diplomatickou cestou.3. Platnost dohody končí jeden měsíc po dni, kdy bylo druhé stráně oznámeno její vypovězení. Avšak řízení probíhající v době ukončení platnosti budou dokončena v souladu s ustanoveními této dohody.EN FE DE LO CUAL, los abajo firmantes, debidamente autorizados, suscriben el presente Acuerdo.TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede, der er behørigt beføjede hertil, undertegnet denne aftale.ZU URKUND DESSEN haben die hierzu gehörig befugten Unterzeichneten ihre Unterschrift unter dieses Abkommen gesetzt.ΣΕ ΠΙΣΤΩΣΗ ΤΩΝ ΑΝΩΤΕΡΩ, οι υπογεγραμμένοι πληρεξούσιοι έθεσαν την υπογραφή τους κάτω από την παρούσα συμφωνία.IN WITNESS whereof the undersigned, being duly authorised thereto, have signed this Agreement.EN FOI DE QUOI les soussignés, dÛment autorisés, ont signé le présent accord.IN FEDE di che i sottoscritti, debitamente autorizzati, hanno apposto le loro firme in calce al presente accordo.TEN BLIJKE WAARVAN de ondergetekenden, daartoe naar behoren gemachtigd, deze overeenkomst hebben ondertekend.EM FÉ DO QUE, os abaixo-assinados, devidamente autorizados para o efeito, apuseram a. s. suas assinaturas no presente acordo.TÄMÄN VAKUUDEKSI allekirjoittaneet asianmukaisesti valtuutetut edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade undertecknat detta avtal.Hecho en Ottawa, el cuatro de diciembre de mil novecientos noventa y siete, en doble ejemplar en lenguas alemana, danesa, española, finesa, francesa, griega, inglesa, italiana, neerlandesa, portuguesa y sueca, siendo cada uno de estos textos igualmente auténtico.Udfærdiget i Ottawa den fjerde december nitten hundrede og syvoghalvfems i to eksemplarer på dansk, engelsk, finsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, svensk og tysk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.Geschehen zu Ottawa am vierten Dezember neunzehnhundertsiebenundneunzig in zwei Urschriften in dänischer, deutscher, englischer, finnischer, französischer, griechischer, italienischer, niederländischer, portugiesischer, schwedischer und spanischer Sprache, wobei jeder Wortlaut gleichermaßen verbindlich ist.Η παρούσα συμφωνία έγινε στην Οτάβα, στις τέσσερις Δεκεμβρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα επτά, σε δύο αντίτυπα στην αγγλική, γαλλική, γερμανική, δανική, ελληνική, ισπανική, ιταλική, ολλανδική, πορτογαλική, σουηδική και φινλανδική γλώσσα όλα τα κείμενα είναι εξίσου αυθεντικά.Done at Ottawa on the fourth day of December in the year one thousand nine hundred and ninety-seven, in two copies in the Danish, Dutch, English, Finnish, French, German, Greek, Italian, Portuguese, Spanish and Swedish languages, each text being equally authentic.Fait à Ottawa, le quatre décembre mil neuf cent quatre-vingt-dix-sept, en double exemplaire en langues allemande, anglaise, danoise, espagnole, finlandaise, française, grecque, italienne, néerlandaise, portugaise et suédoise, chaque texte faisant également foi.Fatto a Ottawa, addì quattro dicembre millenovecentonovantasette. Il presente accordo è redatto in duplice esemplare in lingua danese, finnica, francese, greca, inglese, italiana, olandese, portoghese, spagnola, svedese e tedesca, tutti i testi facenti ugualmente fede.Gedaan te Ottawa, de vierde december negentienhonderd zevenennegentig in twee exemplaren in de Deense, de Duitse, de Engelse, de Finse, de Franse, de Griekse, de Italiaanse, de Nederlandse, de Portugese, de Spaanse en de Zweedse taal, zijnde alle teksten gelijkelijk authentiek.Feito em Otava, em quatro de Dezembro de mil novecentos e noventa e sete, em duplo exemplar, nas línguas alemã, dinamarquesa, espanhola, finlandesa, francesa, grega, inglesa, italiana, neerlandesa, portuguesa e sueca, fazendo igualmente fé todos os textos.Tehty Ottawassa neljäntenä päivänä joulukuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäseitsemän kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, portugalin, ranskan, ruotsin, saksan, suomen ja tanskan kielillä kaikkien tekstien ollessa yhtä todistusvoimaiset.Som skedde i Ottawa den fjärde december nittonhundranittiosju i två exemplar på danska, engelska, finska, franska, grekiska, italienska, nederländska, portugisiska, spanska, svenska och tyska, vilka samtliga texter är lika giltiga.Por la Comunidad EuropeaFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaVoor de Europese GemeenschapPela Comunidade EuropeiaEuroopan yhteisön puolestaPå Europeiska gemenskapens vägnar+++++ TIFF +++++For the Government of CanadaPour le gouvernement du Canada+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 11.8.2011
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 206/48
 UITVOERINGSVERORDENING (EU) Nr. 808/2011 VAN DE COMMISSIE
 van 10 augustus 2011
 tot vaststelling van de forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijs van bepaalde groenten en fruit
 DE EUROPESE COMMISSIE,
 Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
 Gezien Verordening (EG) nr. 1234/2007 van de Raad van 22 oktober 2007 houdende een gemeenschappelijke ordening van de landbouwmarkten en specifieke bepalingen voor een aantal landbouwproducten („integrale-GMO-verordening”) (1),
 Gezien Uitvoeringsverordening (EU) nr. 543/2011 van de Commissie van 7 juni 2011 tot vaststelling van nadere bepalingen voor de toepassing van Verordening (EG) nr. 1234/2007 van de Raad, wat de sectoren groenten en fruit en verwerkte groenten en fruit betreft (2), en met name artikel 136, lid 1,
 Overwegende hetgeen volgt:
 Bij Uitvoeringsverordening (EU) nr. 543/2011 zijn, op grond van de resultaten van de multilaterale handelsbesprekingen van de Uruguayronde, de criteria vastgesteld aan de hand waarvan de Commissie voor de producten en de perioden die in bijlage XVI, deel A, bij die verordening zijn vermeld, de forfaitaire waarden bij invoer uit derde landen vaststelt,
 HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
 Artikel 1
 De in artikel 136 van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 543/2011 bedoelde forfaitaire invoerwaarden worden vastgesteld in de bijlage bij de onderhavige verordening.
 Artikel 2
 Deze verordening treedt in werking op 11 augustus 2011.
 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
 Gedaan te Brussel, 10 augustus 2011.
 Voor de Commissie, namens de voorzitter,
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 Directeur-generaal Landbouw en plattelandsontwikkeling
 (1) PB L 299 van 16.11.2007, blz. 1.
 (2) PB L 157 van 15.6.2011, blz. 1.
 BIJLAGE
 Forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijs van bepaalde groenten en fruit
 (EUR/100 kg)
 GN-code
 Code derde landen (1)
 Forfaitaire invoerwaarde
 0707 00 05
 TR
 105,8
 ZZ
 105,8
 0709 90 70
 TR
 128,9
 ZZ
 128,9
 0805 50 10
 AR
 73,7
 TR
 63,0
 UY
 98,8
 ZA
 72,4
 ZZ
 77,0
 0806 10 10
 EG
 150,8
 MA
 187,2
 TR
 166,4
 ZZ
 168,1
 0808 10 80
 AR
 114,4
 BR
 63,1
 CL
 86,0
 CN
 56,0
 NZ
 102,2
 US
 121,3
 ZA
 88,7
 ZZ
 90,2
 0808 20 50
 AR
 95,9
 CL
 75,1
 CN
 49,3
 NZ
 108,0
 ZA
 96,2
 ZZ
 84,9
 0809 30
 TR
 126,5
 ZZ
 126,5
 0809 40 05
 BA
 50,1
 XS
 57,7
 ZZ
 53,9
 (1) Landennomenclatuur vastgesteld bij Verordening (EG) nr. 1833/2006 van de Commissie (PB L 354 van 14.12.2006, blz. 19). De code „ZZ” staat voor „overige oorsprong”.


type: other

text:
Il-kompetenza biex tiġi ttrattata talba ta' dikjarazzjoni ta' eżekutorjetà hija tal-Qorti tal-Ewwel Istanza (Juzgado de Primera Instancia) fil-post tad-domiċilju tal-parti suġġetta għat-talba għal rikonoxximent jew għal eżekuzzjoni jew fil-post tal-eżekuzzjoni fejn is-sentenza għandha tħalli l-effetti tagħha.
 Ir-Regola 2 tas-Sitta u Għoxrin Dispożizzjoni Finali tal-Liġi 1/2000 dwar il-proċedura ċivili (Ley de Enjuiciamiento Civil), skont ir-redazzjoni mogħtija fit-Tieni Dispożizzjoni Finali tal-Liġi 29/2015 dwar il-kooperazzjoni ġuridika internazzjonali (Ley de Cooperación Jurídica Internacional) f'materji ċivili.
 Id-Deċiżjonijiet jistgħu jiġu appellati. Il-kompetenza biex jiġu ttrattati l-appelli hija tal-Qorti Provinċjali (Audiencia Provincial).
 Ir-Regola 5 tas-Sitta u Għoxrin Dispożizzjoni Finali tal-Liġi 1/2000 dwar il-proċedura ċivili, skont ir-redazzjoni mogħtija fit-Tieni Dispożizzjoni Finali tal-Liġi 29/2015 dwar il-kooperazzjoni ġuridika internazzjonali f'materji ċivili.
 Il-proċeduri biex jiġu kkontestati deċiżjonijiet mogħtija fl-appell skont din il-Liġi huma: appell straordinarju minħabba ksur tal-proċedura (recurso extraordinario por infracción procesal) u appell fil-kassazzjoni (recurso de casación).
 Iċ-ċertifikat jinħareġ mill-qorti kompetenti jew minn nutar f'kull każ.
 a) Ċertifikat Ewropew tas-Suċċessjoni mibgħut minn qorti jiġi adottat minn b'mod separat permezz ta' digriet (mediante providencia) fil-forma prevista mill-Artikolu 67 tar-Regolament (UE) Nru 650/2012, wara talba għal ċertifikat ippreżentata bl-użu tal-formola msemmija fl-Artikolu 65(2) ta’ dan ir-Regolament.
 Il-qorti li tittratta jew li tkun qed tittratta s-suċċessjoni jkollha l-kompetenza tittratta l-ħruġ ta' Ċertifikat Ewropew tas-Suċċessjoni. Kopja taċ-ċertifikat maħruġ tingħata lil min ikun għamel it-talba.
 b) Wara talba, in-nutar kompetenti li jiddikjara parti mis-suċċessjoni jew is-suċċessjoni kollha, jew ir-rappreżentant legali jew sostitut tiegħu, jekk applikabbli, ikun responsabbli għall-ħruġ taċ-ċertifikat skont l-Artikolu 62 tar-Regolament (UE) Nru 650/2012, bl-użu tal-formola msemmija fl-Artikolu 67 ta’ dan ir-Regolament.
 Ir-Regoli 11 u 14 tas-Sitta u Għoxrin Dispożizzjoni Finali tal-Liġi 1/2000 dwar il-proċedura ċivili, skont ir-redazzjoni mogħtija fit-Tieni Dispożizzjoni Finali tal-Liġi 29/2015 dwar il-kooperazzjoni ġuridika internazzjonali f'materji ċivili.
 a) Il-proċedura għall-modifikazzjoni, l-annullament jew iċ-ċaħda ta' ħruġ ta’ Ċertifikat Ewropew tas-Suċċessjoni li jrid jinħareġ mill-qorti jkun fil-forma ta' deċiżjoni separata permezz ta' digriet (mediante auto), li jista' jiġi kkontestat permezz ta' rikors għal rieżami (recurso de reposición) mill-istess qorti (en única instancia).
 b) Jekk nutar jirrifjuta li jirrettifika, jimmodifika, jannulla jew joħroġ Ċertifikat Ewropew tas-Suċċessjoni, jista' jintalab rieżami mill-Qorti tal-Ewwel Istanza tal-post uffiċjali ta’ residenza tan-nutar, li jinstema' fi proċediment sommarju orali (trámites del juicio verbal).
 Ir-Regoli 12, 13, 15 u 16 tas-Sitta u Għoxrin Dispożizzjoni Finali tal-Liġi 1/2000 dwar il-proċedura ċivili, skont ir-redazzjoni mogħtija fit-Tieni Dispożizzjoni Finali tal-Liġi 29/2015 dwar il-kooperazzjoni ġuridika internazzjonali f'materji ċivili.
 In-nutara għad-dikjarazzjonijiet ta' werrieta ab intestato, kif ukoll il-preżentazzjoni lil imħallef, il-verifika, il-ftuħ u n-notarizzazzjoni ta' testmenti ssiġillati, olografiċi u orali, u t-tfassil ta' inventarju tal-beni tas-suċċessjoni.
 L-Artikoli 55 u 56; 57 sa 65, 67 u 68 tal-Liġi dwar in-Nutara (Ley del Notariado), kif skont ir-redazzjoni mogħtija fil-Ħdax-il Dispożizzjoni Finali tal-Liġi 15/2015 tat-2 ta’ Lulju 2015 dwar il-ġuriżdizzjoni volontarja (Ley de la Jurisdicción Voluntaria).


type: caselaw

text:
 4.5.2015
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 146/39
 Prasība, kas celta 2015. gada 12. februārī – Alsharghawi/Padome
 (Lieta T-66/15)
 (2015/C 146/53)
 Tiesvedības valoda – franču
 Lietas dalībnieki
 Prasītājs: Bashir Saleh Bashir Alsharghawi (Johannesburga, Dienvidāfrika) (pārstāvis – É. Moutet, avocat)
 Atbildētāja: Eiropas Savienības Padome
 Prasītāja prasījumi:
 Prasītāja prasījumi Vispārējai tiesai ir šādi:
 —
 atzīt un nospriest, ka Padome, nepārskatot prasītāja situāciju, nav izpildījusi LESD paredzētos pienākumus;
 —
 dot Padomei rīkojumu pārskatīt prasītāja situāciju;
 —
 piespriest Padomei segt ne tikai pašai savus, bet arī atlīdzināt prasītāja tiesāšanās izdevumus.
 Pamati un galvenie argumenti
 Savas prasības pamatošanai prasītājs izvirza tikai vienu pamatu, norādīdams, ka atstājot bez ievērības viņa pieteikumu pārskatīt lietu, Padome nav izpildījusi pienākumus, kas tai ir jāpilda saskaņā ar Eiropas Savienības tiesisko regulējumu un judikatūru.


type: wikipedia

text:
Η Οβρυά (εναλλακτική ορθογραφία: Οβριά) είναι κωμόπολη της Δημοτικής Ενότητας Μεσσάτιδος του Δήμου Πατρέων, η οποία συνορεύει ως οικισμός με αυτόν της Πάτρας και συγκεκριμένα με την συνοικία της Μεταμόρφωσης Σωτήρος, ενώ παράλληλα αποτελεί και προάστιο της, απέχοντας οδικώς περίπου 8 χιλιόμετρα από το κέντρο της πόλης.
 Από το 1998 έως το 2010 αποτελούσε έδρα του τέως Δήμου Μεσσάτιδος και του ομώνυμου δημοτικού διαμερίσματος, ενώ παλαιότερα και πριν την εφαρμογή του σχεδίου Καποδίστριας, ήταν η έδρα της Κοινότητας Οβρυάς που ανήκε στην Επαρχία Πατρών.
 Η Οβρυά χωρίζεται (ανεπίσημα) σε Άνω και Κάτω Οβρυά καθώς και στις συνοικίες Προφήτης Ηλίας, Λαγανίδες, Τράπεζος και Άγιος Νικόλαος.
 Κατά την απογραφή του 2001, η Οβρυά είχε 5.565 κατοίκους, ενώ στην τελευταία και πιο πρόσφατη, δηλ. σε αυτήν του 2011, είχε 6.308 κατοίκους.
 Ιστορικά στοιχεία
 Η Οβρυά αναφέρεται ήδη από το 1695 ως περιοχή με εκκλησιαστικά κτήματα. Το 1699 αναφέρεται σε κατάλογο των χωριών της Αχαΐας με την επωνυμία "Οβρυές", ενώ από το 1715 διαθέτει την δική της ενορία, με προεξάρχουσα εκκλησία την Κοίμηση της Θεοτόκου. Το 1828 αναφέρεται στον κατάλογο χωριών της Αχαΐας ως Οβριές.
 Στην Οβρυά είχε σταφιδάμπελο κτήμα με οικία όπου έμενε η Αλτάνη Παλαμά, αδελφή του Μιχαήλ Παλαμά και θεία του ποιητή Κωστή Παλαμά, όπου μετά τον θάνατο του Μιχαήλ ορίστηκε από δικαστήριο παρεπίτροποτρος του ορφανού Κωστή και του αδελφού του.
 Στην απογραφή του 1920 αναφέρονται επισήμως δύο οικισμοί με το ίδιο όνομα, η Οβρυά (με υ) οικισμός της τότε Κοινότητας Κρήνης που είχε 157 κατοίκους και η Οβριά (με ι) οικισμός της τότε Κοινότητας Μιντιλογλίου. Οι δύο αυτοί οικισμοί συνενώθηκαν το 1924 και δημιουργήθηκε η Κοινότητα Οβρυάς.
 Από το 1828 υπάγεται στον Δήμο Πατρέων, μέχρι και το 1912 που εντάχθηκε στην νεοσύστατη κοινότητα Βελιζίου (μετέπειτα Κρήνης) . Αποτέλεσε ανεξάρτητη κοινότητα από το 1924 μέχρι το 1997. Το 1997 έγινε έδρα δήμου με τον νόμο Καποδίστρια με τις συνενώσεις κοινοτήτων και την δημιουργία νέων δήμων. Το 2010, με τον νόμο Καλλικράτη ο έως τότε Δήμος Μεσσάτιδος, στον οποίο ανήκε η Οβρυά, υπήχθη στον νέο διευρυμένο Δήμο Πατρέων.
 Ονομασία
 Η επικρατέστερη άποψη που υπάρχει για την ονομασία της, είναι ότι προέρχεται από την ορεινή Βρυά, ένα θαμνώδες αρμυρίκι.
 Το ίδιο φυτό είναι η αρχαία Βρυωνία ή αβρωνία ή Οβρυά ή Βρυωνία άμπελος η λευκή. Το φυτό αυτό, στην Λακωνία λέγεται Οβρυά και Βρουνιά, ενώ στην Κύπρο και στην Κάρυστο Οβρυά λέγονται τα ίδια τα σπαράγγια. Η περιοχή έχει άφθονα τέτοια βρύα που και εκεί λέγονται Οβρυές, εξ ου και η ονομασία Οβρυόκαμπος ή Βρυόκαστρο που χρησιμοποιείται για όλη την κοιλάδα του Παναχαϊκού στο νότιο τμήμα του κεντρικού όγκου του, όπου από την αρχαιότητα μάλιστα αναφέρεται ότι στην περιοχή φύονταν άφθονα βρύα. Για αυτό και γράφεται με Υ και όχι με Ι.
 Πρόεδροι Κοινότητας
 Οι πρόεδροι της Κοινότητας Οβρυάς ανά καιρούς ήταν οι εξής:
 1924-1974: ?
 1974-1982: Ιωάννης Λυμπέρης
 1982-1986: Βασίλειος Ντέρμας
 1986-1990: Κωνσταντίνος Σώρρας
 1990-1998: Δημήτριος Καυκάς
 Λαογραφία
 Σύμφωνα με την λαϊκή παράδοση, στην περιοχή ζούσε το στοιχειό της Οβρυάς. Ένα στοιχείο το οποίο καθότανε πάντα σε μια συκιά, έχοντας την μορφή βοδιού και μούγκριζε. Το στοιχειό αυτό σκότωσε κάποιος με την ονομασία "Ζουδιάρης".
 Αθλητισμός
 Στην Οβρυά εδρεύουν τα σωματεία Α.Ο. Αχιλλέας Οβρυάς και Α.Π.Σ. Φωστήρας Οβρυάς με ποδοσφαιρικά τμήματα, καθώς επίσης και ο Α.Ο. Θησέας Μεσσάτιδος που διαθέτει μονάχα ακαδημίες (παιδικά και νεανικά ηλικιακά τμήματα) ποδοσφαίρου, ο Μίλων Οβρυάς με τμήμα πετοσφαίρισης και ο Φοίνικας Οβρυάς με τμήμα καλαθοσφαίρισης. Τα σωματεία Μίλων και Φοίνικας σήμερα είναι ανενεργά.
 Φωστήρας
 Ο Αθλητικός και Ποδοσφαιρικός Σύλλογος "Φωστήρας" Οβρυάς είναι ερασιτεχνικό ποδοσφαιρικό σωματείο που ανήκει στη δύναμη της Ε.Π.Σ. Αχαΐας. Χρώματα έχει το μπλε - κίτρινο - μαύρο και έμβλημα του την κουκουβάγια. Έχει κατακτήσει πρωτάθλημα και κύπελλο Αχαΐας από μία φορά και έχει συμμετάσχει δύο φορές στην Δ ́ Εθνική Κατηγορία (το 2004 και 2005). Ο Φωστήρας είναι το πιο ιστορικό σωματείο της περιοχής, το μοναδικό με συμμετοχές σε εθνικές κατηγορίες και με ιδιόκτητο γήπεδο με φυσικό χλοοτάπητα.
 Αχιλλέας
 Ο Αθλητικός Όμιλος "Αχιλλέας" Οβρυάς ιδρύθηκε το 1996 ως Α.Ο. Σπάρτακος με έδρα το χωριό Άγιος Νικόλαος. Το 2003 η έδρα του μεταφέρθηκε στην Οβρυά και άλλαξε όνομα σε "Αχιλλέας Οβρυάς" σε ανάμνηση του παλιού ομώνυμου συλλόγου που υπήρχε στην Οβρυά το 1950-1970. Χρώματα της ομάδας είναι το πράσινο και το άσπρο, τα οποία άλλαξαν με την αλλαγή ονόματος από μπλε-άσπρο. Έμβλημα της ομάδας είναι η κεφαλή του Αχιλλέα. Έχει κατακτήσει ένα πρωτάθλημα Γ ́ Κατηγορίας της Ε.Π.Σ. Αχαΐας ενώ έχει αναδειχτεί και 2ος την σεζόν 2002-03 και μάλιστα αήττητος. Αγωνίστηκε δύο φορές χωρίς επιτυχία στην Β ́ Κατηγορία αφού υποβιβάστηκε αμέσως. Το καλοκαίρι του 2007 συγχωνεύτηκε με τον Α.Ο. Καλλιθέας, ομάδα του ίδιου δήμου, η συμφωνία προέβλεπε η ομάδα να κατέβει στο πρωτάθλημα με το όνομα Αχιλλέας, όπως κι έγινε. Το καλοκαίρι του 2008 μετονομάστηκε σε Α.Ο. Μεσσάτιδος.
 Γεωγραφία - Τοποθεσία
 Η Οβρυά βρίσκεται σε μια πεδινή υψομετρικά περιοχή που η μορφολογία του εδάφους της χαρακτηρίζεται ως λοφώδης κυρίως και με υψομετρικές εναλλαγές, μη επίπεδη ως επί το πλείστον και ιδιαίτερα στα ανατολικά της τμήματα της. Την Οβρυά διατρέχει ο χείμαρρος της Παναγίτσας.
 Την Οβρυά διασχίζει η Ε.Ο. Πατρών-Τριπόλεως (111) η οποία κατασκευάστηκε το 1922, καθώς και η συνδετήρια οδός με την Π.Ε.Ο. Πατρών-Πύργου. Σε αυτές τις δύο οδούς -στα πλαϊνά τους, γύρω τους και ενδιάμεσα τους- αναπτύχθηκε, μετά το 1950 κυρίως, η Οβρυά με την εισροή "εσωτερικών μεταναστών", κυρίως από την περιοχή της Τριταίας. Ακόμα και σήμερα η Οβρυά είναι ανεπτυγμένη κυρίως γύρω αλλά και ενδιάμεσα από αυτούς τους δύο δρόμους, εκτός από κάποιες συνοικίες (όπως ο Προφήτης Ηλίας) που ξέφυγαν από τον κανόνα.
 Σήμερα την περιοχή διασχίζει και η Περιμετρική Οδός Πατρών, η οποία αποτελεί τμήμα της Ιόνιας Οδού αλλά συντηρείται από την Ολυμπία Οδό Α.Ε. και που επίσης ενώνει με συνολικό μήκος περί τα 20 χλμ. την Νέα Εθνική Οδό Πατρών-Πύργου και την Νέα Εθνική Οδό Πατρών-Αθηνών (Ολυμπία Οδός). Στην περιοχή μάλιστα υπάρχει και ο Κόμβος της Οβρυάς, όπου αποτελεί μια από τις εισόδους-εξόδους της Περιμέτρικης Οδού.
 Φωτοθήκη
 Παραπομπές και υποσημειώσεις
 Πηγές
 Αποτελέσματα της Απογραφής Πληθυσμού-Κατοικιών 2011 που αφορούν στο Μόνιμο Πληθυσμό της Χώρας, Εφημερίδα της Κυβερνήσεως της Ελληνικής Δημοκρατίας, τχ. 2ο, φ. 3465 (28 Δεκεμβρίου 2012).
 Ε.Σ.Υ.Ε. - Μόνιμος Πληθυσμός της Ελλάδος. Απογραφή 2001, Αθήνα 2004. ISBN 960-86704-8-9.
 Βασίλειος Κυριαζής, βιβλίο Φωστήρας 35 χρόνια πορείας.
 Βασίλης Κ. Λάζαρης (επιμ.), Στέφανου Ν. Θωμόπουλου "Ιστορία της Πόλεως Πατρών από αρχαιοτάτων χρόνων μέχρι του 1821". Έκδοση τέταρτη στη δημοτική γλώσσα και με βάση τα χειρόγραφα του συγγραφέα, Τόμος Α', Αχαϊκές Εκδόσεις, Πάτρα 1998. ISBN 960-7960-08-4.
 Νίκος Παναγιωτακόπουλος, Κρήνη το παλιό Βελίζι, οι Λεύκες του 9ου μ.Χ. αιώνα, Πάτρα 1995.
 περιοδικό Μεσσάτις του Δήμου Μεσσάτιδος.
 Βιβλιογραφία
 Θεόδωρος Η. Λουλούδης, Αχαΐα. Οικισμοί, οικιστές, αυτοδιοίκηση, Νομαρχιακή Επιχείρηση Πολιτιστικής Ανάπτυξης Ν.Α. Αχαΐας, Πάτρα 2010.
 Κωμοπόλεις του νομού Αχαΐας
 Δήμος Μεσσάτιδος
 Δήμος Πατρέων


text:
Konge i Danmark: Frederik 6. 1808-1839
 Se også 1835 (tal)
 Begivenheder
 Februar
 1. februar – Folketælling i Hertugdømmerne
 Marts
 14. marts – Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug stiftes af De Nationalliberale i København Det ophørte 1848 med Grundlovens indførelse
 Maj
 5. maj - i Belgien åbner den første jernbane på det europæiske kontinent mellem Bruxelles og Mechelen.
 6. maj - New York Herald udkommer
 8. maj - H.C. Andersen udgiver sin første eventyrsamling
 September
 15. september - HMS Beagle med Charles Darwin om bord når Galápagosøerne i Stillehavet
 Udateret
 De første Rådgivende provinsialstænderforsamlinger i Roskilde og Itzehoe træder sammen.
 Født
 8. februar – Vilhelm Bergsøe, dansk forfatter og zoolog.
 9. oktober – Camille Saint-Saëns, fransk komponist. Dør i 1921.
 30. november – Mark Twain, (pseudonym for Samuel Langhorne Clemens) amerikansk forfatter, han dør i 1910.
 Dødsfald
 2. marts – Frans 2. (Tysk-romerske rige)
 29. september - Frederik Christian Riisbrigh, dansk søofficer (født 1754).
 Litteratur
 H.C. Andersen udgiver romanen Improvisatoren og sine første eventyrsamlinger.
 Kalevala – finske episke folkedigte, indsamlede og redigerede af Elias Lönnrot.
 Eksterne henvisninger
 35
 Artikler om enkelte år


text:
Brüsszel városa (franciául: Bruxelles-Ville vagy Ville de Bruxelles, hollandul: Brussel-stad vagy Stad Brussel) Belgium, valamint Flandria fővárosa, az EU és a NATO székhelye. Brüsszel város egyben a Brüsszel fővárosi régió közepén található önkormányzat, alapfokú közigazgatási egység, azaz „község” is, amely magában foglalja a település történelmi központját. A „Brüsszel város” megnevezést elsősorban az önkormányzat, a régió és a tágabb értelemben vett „Brüsszel” közötti félreértések elkerülése végett használják. A várost nem szabad összekeverni a Brüsszel fővárosi régióval, amely Belgium három önálló régiója közül az egyik, és amelynek Brüsszel város csak egy része. Míg magának a városnak lakosa volt 2015. október 1-én, a hozzá tartozó régióval együtt több mint egymillió lakosú városi övezetet alkot.
 A belga alkotmány 194. bekezdése értelmében Brüsszel városa Belgium fővárosa és a szövetségi kormány székhelye. Ezért szokásos azt a megkülönböztetést tenni, hogy a de jure főváros az Brüsszel városa, de facto azonban a fővárosi funkciókat, illetve a nemzetközi intézmények székhelyi szerepét az egész fővárosi régió együtt látja el. (A NATO központi hivatala például Brüsszel szűken vett városi területén kívül, a fővárosi régió Evere kerületében található).
 Brüsszel város és Brüsszel régió helyzete némileg hasonlít a City of London és Nagy-London viszonyához. A brüsszeli városmag terjeszkedését azonban később fagyasztották be, mint a londoni City-t, ezért a történelmi városmag mellett ma Brüsszel város közigazgatási részei lettek Laken, Neder-Over-Heembeek és Haren települések, illetve az Avenue Louise környéke és a Bois de la Cambre-Ter Kamerenbos erdő is.
 2015. október 1.-jén a város lakosa közül külföldi volt az Európai Unióból, külföldi az EU-n kívülről, összesen 163 nemzetiség képviselői. A város területe 32,61 km2, ennek megfelelően a népsűrűség 5322 fő/km2.
 A köznyelv általában a „Brüsszel” szó jelentésébe beleérti a többi 19 önkormányzatot is, amelyek együttesen alkotják a Brüsszel fővárosi régiót, sőt a Brüsszel megnevezésbe időnként beleértik még a fővárosi régión kívül eső, flandriai peremtelepülések egy részét is, ahonnan a lakosok nagy többsége Brüsszelbe ingázik (mint például Zaventem, Wezembeek-Oppem, Machelen).
 Nevének eredete
 A település neve eredetileg frank nyelvjárásban Bruocsella volt, ami később Broekzele lett (Broeklanden aan de Zenne, vagyis szó szerinti fordításban „település a mocsárban”).
 Nyelvhasználat
 Brüsszel eredetileg flamand nyelvű település volt. Belgium függetlenné válása után az uralkodó osztály nyelve a francia volt, és a fővárosban egyre erősödött a francia nyelv szerepe. A 20. században a flamand területek gazdasági fejlődésének meggyorsulásával ez a tendencia lefékeződött, de Brüsszel addigra már túlnyomórészt francia nyelvű lett.
 Brüsszel és az egész fővárosi régió hivatalosan kétnyelvű, azaz a francia és a holland nyelv egyenjogú. Minden ügyintézést mindkét nyelven biztosítani kell a polgároknak. A helyneveket, utcaneveket mindkét nyelven fel kell tüntetni, és nem lehet különbséget tenni aszerint sem, hogy melyik nevet tüntetik fel elsőként, ezért váltakozva szerepeltetik első helyen a francia, illetve holland elnevezést. A külföldiek számára ez zavaró lehet.
 Brüsszel város Brüsszel fővárosi régió része, amely utóbbi enklávéként ékelődik a flandriai régióba. A környező településeken ezért már a holland a hivatalos nyelv. A nyelvi viták Belgiumban gyakoriak és komoly politikai tartalmuk is van.
 Fekvése
 A település a korai középkorban a Senne folyó (hollandul Zenne) és mellékvizei mocsaras völgyében alakult ki. A folyó összeköti a várost a tengerrel, és a 19. századig komoly közlekedési jelentősége is volt.
 Brüsszel város részei
 A szűkebb értelemben vett Brüsszel város területéhez a következő városrészek tartoznak:
 a történelmi városrész, amely többé-kevésbé a korábbi városfalak közötti területet jelenti (Brüsszel korban második városfala, amely a 14. században épült). Ma a városfal helyén az R20 jelű Petite ceinture (kiskörút) helyezkedik el. A városrész meglehetősen szabályos ötszög alakja miatt a neve franciául informálisan Le Pentagone vagy Cœur de Bruxelles („Brüsszel szíve”). A terület postai irányítószáma 1000.
 a 19. század végén és a 20. század elején a történelmi városmaghoz csatolt területek:
 északon 1853-ban, a Saint-Josse-ten-Noode község csődje után a brüsszeli városvezetés felvásárolta az önkormányzat területének felét és saját irányítása alá vonta. Ma a "Quartier Nord" (északi kerület) néven ismert résznek ugyanaz a postai irányítószáma (1040), mint Etterbeek-nek.
 a városmagtól délre 1860-ban 123 hektárt csatoltak el a forêt de Soignes néven ismert erdőségből, hogy létrehozzák a Bois de la Cambre néven ismert parkot. A parkot angol mintára alakították ki, és hamarosan a város arisztokratáinak kedvelt kirándulóhelye lett. Ezzel egyidőben alakították ki az Avenue Louise sugárutat, amely a városközpontot kötötte össze a parkkal és amely ma két részre osztja Ixelles-t.
 a városmagtól keletre 1880-ban a hadsereg egy korábbi gyakorlóterét, amely Etterbeek-hez tartozott, elcsatolták, hogy létrehozzák a Parc du Cinquantenaire/Jubelpark néven ismert parkot (a belga monarchia fennállásának 50. évfordulójára). A parkban múzeumokat alakítottak ki, a belváros és a park közötti területen pedig ma az Európai Unió intézményei találhatók.
 északon 1921-ben olvasztották be Brüsszel városába a korábban önálló Laeken, Neder-Over-Heembeek és Haren településeket.
 Le Pentagone
 Le Quartier du Centre („Központi negyed”)
 Ez a körzet az île Saint-Géry közepén található, amely a Senne folyó egyik szigete volt és ahol 979-ben építettek egy várat. Ma Halles Saint-Géry (egy régi piac) körül a város egyik legdivatosabb kerülete alakult ki. A kerületben itt-ott (pl. a Magyar Kulturális Intézet épületének alagsorában) még fellelhetők az első brüsszeli városfal maradványai, amelyeket a Senne folyón kialakított kikötő köré építettek a 12. szd-ban. Itt épült a brüsszeli püspökök első temploma, amelynek helyén ma a Szent Mihály és Szent Gudula-székesegyház áll. Megtalálhatók még a Coudenberg hercegi palota maradványai is a Quartier royal kerületben. A kerület középpontjában a Grand-Place (Brüsszel), az l’Îlot sacré (egy régi városrész, amelyet már többször le akartak rombolni), Galeries royales Saint-Hubert fedett bevásárlóutca, a Bourse (tőzsde) és környéke (utóbbit egy 1238-ban épült kolostor helyére építették és amelynek maradványai ma is láthatók).
 Le Quartier Royal („Királyi negyed”)
 A kerület nevét az itt található Place Royale térről kapta, amelyet Károly Sándor lotaringiai herceg építtetett a Coudenberg-hegyen, a Coudenberg hercegek korábbi palotája helyére. Másrészt itt található a belga királyok városi rezidenciája, a Parc de Bruxelles mellett, a parlament épületével átellenben. A központ felé található a Brüsszel Central/Centraal pályaudvar, a Mont des Arts kerület, valamint a Belga Királyi Könyvtár, a Királyi Szépművészeti Múzeum és intézményei, a Bellevue Múzeum, valamint a BOZAR néven ismert művészeti központ.
 Le Quartier des Sablons
 A Place royale-tól a rue de la Régence vezet keresztül a Petit et Grand Sablon néven ismert kerületeken, amelyek elsősorban a régiségboltokról és a vasárnaponként tartott régiségvásárról ismertek. A régiségek mellett divatos galériák, előkelő csokoládéboltok és más érdekességek várják a látogatókat. Itt található még a Maison du Peuple (hollandul: Volkshuis) szecessziós stílusú épület, amelyet Victor Horta tervezett, illetve a Palais d'Egmont, valamint a királyi konzervatórium épülete.
 Le Quartier des Marolles
 A Marolles környéket a monumentális Brüsszeli Igazságügyi Palota (franciául: Palais de Justice, hollandul: Justitiepaleis) dominálja, ennek árnyékában húzódnak meg a környék öreg házai. A Place de la Chapelle és a Place du Jeu de Balle között 1873 óta naponta szerveznek bolhapiacot, majd a Rue Haute és a Rue Blaes környékén az ócskásokat felváltják a régiségkereskedők. Itt található a Cité Hellemans, amely a világ egyik legelső szociális lakásépítési projektje volt a 20. század elején, amelyet a kerület számtalan kicsi, egészségtelen hajléka helyén építettek. A Rue Haute a kerület egyik legöregebb és leghosszabb utcája, amely egy ókori, gallo-román kereskedelmi útvonal helyén épült ki. Az utca előbb a Szent Péter-kórházhoz vezet, amelyet 1935-ben egy leprakórház helyén építettek, majd a Porte de Hal/Hallepoort nevű városkapuhoz, amely a második brüsszeli városfal része volt, ma pedig várostörténeti múzeum működik itt.
 Le Quartier Midi-Lemonnier
 A városrész közepén, a mai Place Rouppe helyén állt az első brüsszeli pályaudvar, az ún. ligne du Midi, vagyis Belgium déli részeit kiszolgáló vasútvonal végállomása, amelyet 1839-ben építettek. A pályaudvart Gare des Bogards-nak hívták, egy korábban itt található zárda emlékére, a nevet ma már csak egy utca viseli. A pályaudvar és a vasúti sínek jelenléte magyarázza a kerület utcáihoz viszonyítva szokatlanul széles sugárutak, mint például a Boulevard de Stalingrad létezését. A vasúti síneket 1869-ben, a Brüsszel Midi/Zuid pályaudvar megépítése után felszedték és a sugárút ma az brüsszeli belső körgyűrű része. Ugyanebben az időszakban, a Senne folyó beborítása után a környéket haussmann-i stílusban újjáépítették és széles sugárutakat alakítottak ki, mint pl. a Boulevard Maurice Lemonnier, amely a városközponttal köti össze a környéket.
 Le Quartier de la Senne
 A Rue de la Senne és Rue des Fabriques utcák környékén található, mocsaras, nedves földeket a középkor óta kézművesek foglalták el. A Senne folyó egyik mellékága, amely a Porte de Ninove városkapu környékén keresztezte a második brüsszeli városfalat, a környék folyami kikötőjének adott otthont, a kikötői berendezések és zsilipet egészen az 1960-as évekig megmaradtak. Később kis sörfőzdék települtek meg a környéken, innen származik a környékbeli utcák némelyikének neve is (Rue du Houblon – komló, és Rue de Marché aux Grains – gabonapiac). További elnevezések, mint pl. a Tour à Plomb (ólomtorony) és a Rue de la Poudrière (puskapor utca) tanúskodnak a élénk ipari tevékenységről. A 19. századtól azonban az üzemek a városon kívülre települtek és a környék elszegényedett, leromlott. Ma a nem használt gyár- és raktárépületeket felújítják és lakásokká alakítják, különösen a Rue Antoine Dansaert utca környéke divatos a fiatal és tehetős (flamand) lakosok körében.
 Le Quartier des Quais vagy Quartier maritime
 Már a középkortól kezdve ebben a negyedben építették ki Brüsszel legfontosabb folyami kikötőjét. A Schelde folyó felől érkező hajók a Porte du Rivage kaput keresztül léptek be a városba, amely a Place de l'Yser helyén állt, majd behajóztak a csatornákba, amelyet minden egyes áruféleségnek külön kialakítottak. A 19. század kezdetén, amikor Brüsszel jelenlegi kikötőjét kiépítették, a csatornákat befedték és helyükön széles sugárutakat alakítottak ki, de nevük ma is őrzi a régi ipari (mint pl. Quai aux Briques – faszén rakpart, Bois à Brûler – szénégető, Quai aux Foin – szalma, Houille – szén, Chaux – mész, stb.) és kereskedelmi (Rue du Magasin – boltok utcája, Rue des Commerçants – kereskedők utcája, Marché aux Porcs – sertéspiac vagy Quai du Commerce – kereskedelmi rakpart) tevékenységek emlékét. A rakpartok mentén álltak a gazdag kereskedők házai, amelyek díszes homlokzatai mögött a raktárak bejáratai is megbújtak. A Boulevard d’Ypres környékén ma is üzemelnek élelmiszer-nagykereskedések, bár a hajók helyett teherautók hozzák-viszik az árukat. Ezen a környéken állt a brüsszeli beginázs, amelynek egyik legjelentősebb nyoma a beginák temploma, az Église Saint-Jean-Baptiste du Béguinage.
 Le Quartier Marais-Jacqmain
 A Boulevard Pacheco és a Rue Neuve között található régi Marais kerület néhány épülete menekült csak meg a 20. századi nagyszabású építkezések során. A lerombolt épületek helyére egy nagyszabású kormányzati negyedet (Cité Administrative de l'État), kiadókat, bankszékházakat és kereskedelmi központokat húztak fel. Jelenleg azzal kísérleteznek, hogy a régi, nem használt irodaépületeket ismét lakóházakká alakítják vissza. Victor Horta egyik épülete, a Magasins Waucquez épületét is felújították és ma a belga képregény háza (Centre belge de la bande dessinée/Belgisch Centrum voor het Beeldverhaal) található itt. A régi környék másik maradványa a Place de Martyrs, amely szinte folyamatosan felújítás alatt áll – a tér közepén áll Frédéric de Mérode báró, a belga szabadságharc egyik hősi halottjának szobra. A tértőlő nem messze található Brüsszel (és talán Belgium) leghíresebb bevásárlóutcája, a Rue Neuve/Nieuwstraat, a Boulevard Adolphe Max és a Boulevard Émile Jacqmain sugárutak.
 Le Quartier des Libertés
 A "Quartier des Libertés" nevű negyed, amely a szövetségi parlament épülete, a Rue Royale és a belső körgyűrű között található, a 19. század előtt a Notre-Dame-aux-Neiges nevet viselte és túlnyomórészt munkások laktak itt. A városvezetés azonban elhatározta, hogy felszámolja a meglehetősen zsúfolt, szennyezett és egészségtelen környéket, kilakoltatták a lakosokat és lerombolták a házakat. Ezt követően egy teljesen "bourgeois" negyed épült fel, amelynek legfontosabb pontjait a belga szabadságharc emlékére nevezték el: Place de la Liberté, Place des Barricades, Rue de la Révolution, Rue du Gouvernement Provisoire és Rue du Congrès. A Place de la Liberté térre vezető négy utcát a négy legfontosabb szabadságjogról nevezték el, amelyeket nőalakok reprezentálnak a tér közepén álló Colonne du congrès oszlopon: Rue de liberté de la Presse (sajtószabadság), des Cultes – vallásszabadság, d’Association – gyülekezési szabadság és d’Enseignement – az oktatás szabadsága.
 Les quartiers du nord – az északi kerületek
 Éghajlata
 Közlekedés
 Több nagy pályaudvara és négy metróvonala van.(1, 2, 5, 6). A fő villamosvonalak egy része is a felszín alatt fut a centrumban, valamint több vasúti vonal is a felszín alatt halad át a belvároson.
 Antwerpenig tengerjáró hajókkal használható csatornával rendelkezik.
 Repülőterek: Bruxelles National (Zaventem), Charleroi (Gosselies) (Ez 50 km-re délre fekszik a várostól)
 A város története
 A legenda szerint a várost a 6. században Goorik alapította. A középkorban (a 7. századtól) a burgundi hercegek birtokaihoz tartozó Németalföld egyik fontos kereskedővárosa volt.
 Korabeli dokumentumok először 996-ban említik I. Ottó német-római császár egyik okmányában „Bruocsella” néven. 977 és 979 között Karl von Niederlothringen egy várat és egy kápolnát épített a Senne folyó egyik szigetére. A 11. században várfallal vették körül a várost.
 1430-ban Jó Fülöp burgundiai herceg örökölte a brabanti hercegséget. Ő tette fővárossá Brüsszelt. Ebben az időben építették fel a városházát. A városban felvirágzott a gazdaság: képkészítés, szőnyegkészítés. Fülöp utóda, Merész Károly viszont fiúörökös nélkül halt meg, ezért lánya, Burgundi Mária hozományaként (az összes burgundi birtokkal együtt) 1477-től a Habsburg Birodalom része lett. Mária és férje, I. Miksa német-római császár unokája V. Károly egyesítette a spanyol és osztrák Habsburg birtokokat, Németalföldi képviselője viszont Mechelen városában rendezte be udvarát. Károly halála után fia, II. Fülöp hozta létre Brüsszel központtal a németalföldi tartományt. Ebben az időszakban számos spanyol földesúr érkezett a vidékre.
 Fülöp vallási, gazdasági és politikai intézkedései miatt hamarosan felkelés tört ki, a tömeg katolikus templomokat támadott meg és a királynak nem volt más választása, a hadsereget küldte, hogy rendet teremtsen. 1567. augusztus 22-én Fernando Álvarez de Toledo, Alba hercege bevonult katonái élén Brüsszelbe és ezzel kezdetét vette a megtorlás.
 Alba herceg első intézkedései közé tartozott, hogy létrehozott egy különleges bíróságot (Raad van Beroerten), amelynek joga volt mindenkit elítélni, aki a király ellen lázadt – még a főnemesség sem élvezett kivételt. Csapdába csalta a királlyal szemben álló nemeseket, köztük Egmont grófját és Horne grófját, akiket egy évvel később Brüsszel főterén, a Grand-Place-on lefejeztetett.
 A nyolcvan évig elhúzódó konfliktus eredményeként, az 1648-ban aláírt vesztfáliai béke értelmében létrejött a független Hollandia, Brüsszel viszont a továbbra is spanyol kézen maradó Tizenhét Tartomány része maradt.
 A spanyol örökösödési háború után Brüsszel az osztrák Habsburg-ágnak birtoka lett. 1695-ben XIV. Lajos francia király hadserege körbezárta és lebombázta Brüsszelt, ezt követően építették újjá, meglehetősen egységes stílusban, a Grand Place-t és környékét.
 A francia forradalom során a köztársaság csapatai elfoglalták és Brüsszel 1795 – 1815 között Franciaország része volt. A napóleoni háborúk után 1815-ben megalakult az Egyesült Holland Királyság, Brüsszel a királyság déli részének volt de facto székhelye. 1830-ban kitört a forradalom, amelynek eredményeként kikiáltották a független Belgiumot és Lipót szász-coburg-gothai herceg 1831-ben az ország első királya lett.
 A két világháború alatt német megszállás alá került a város. (Lásd: Belgiumi Német Császári Főkormányzóság, 1914–1918.) 1958-ban világkiállítás színhelye volt (az Atomium erre az alkalomra készült).
 A belga alkotmányreformnak (az alkotmány 194. bekezdése értelmében) köszönhetően Brüsszel városa jelenleg Belgium fővárosa és a szövetségi kormány székhelye. Emellett Flandria, a francia közösség, valamint a flamand közösség és régió kormányának székhelye, illetve az itt található nagyszámú európai uniós intézménynek köszönhetően de facto Európa fővárosa is.
 Az eredeti városmaghoz, amelynek központja a Grand-Place, 1853-ban csatolták a Quartier Léopold néven ismert városrészt, majd 1861-ben az Avenue Louise környékét és a Bois de la Cambre parkerdőt, végül 1921-ben a már fent említett településeket, Laekent, Neder-Over-Heembeeket és Harent.
 Az európai intézmények és Brüsszel
 Az 1951-ben alakult Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK) intézményeinek az alapító országok megegyezése szerint Brüsszelben lett volna a székhelyük. Azonban az akkori belga miniszterelnök (Joseph Pholien) a vallóniai iparvárost, Liège-t javasolta. A kialkudott kompromisszum értelmében az intézmények székhelye Luxembourgba került volna, itt azonban nem volt az összes képviselő befogadására alkalmas ülésterem, ezért a ESZAK parlamenti közgyűlésének székhelye az Európa Tanács strasbourgi ülésterme lett, míg az ügyvivő testületek Brüsszelben dolgoztak.
 1957-ben a három európai intézmény összevonásával és a római szerződés aláírásával megalakult az Európai Gazdasági Közösség (EGK), amelynek központja Brüsszel lett, bár a pénzügyi, jogi intézmények és a Számvevőszék Luxemburgban maradt. Derek Prag brit konzervatív EP-képviselő 1989. januári jelentését követően hivatalosan is elfogadták a parlamenti működés Brüsszelbe történő részleges áthelyezését, a parlament munkájának észszerűsítése és a Bizottsághoz és a Európai Tanácshoz való fizikai közelség érdekében. Az Európai Tanács 1992-es edinburgh-i ülésén született megállapodás értelmében az Európai Parlamentnek Strasbourg a hivatalos székhelye, évi tizenkét plenáris ülést tartanak itt, míg a többi tevékenység (bizottsági és képviselőcsoporti ülések, egyéb ülések) helyszíne Brüsszel. Ezt a megállapodást hivatalosan az 1999-es amszterdami szerződés rögzítette.
 Brüsszel és a NATO
 A NATO katonai szövetség 1949-ben alakult meg és első központja Londonban, a 13 Belgrave Square alatt volt. A szövetség fejlődésével és a katonai-politikai funkciók kiszélesítésével egyre több helyre volt szüksége a szervezetnek, ezért egy új központot építettek Párizsban. 1952. április 16-án foglalták el a Palais de Chaillot-ban található ideiglenes főhadiszállást, majd 1960-ban átköltöztek a Porte Dauphine-nál található végleges épületbe. 1966-ban azonban Franciaország felfüggesztette tagságát a NATO katonai szervezetében, és emiatt új központot kellett keresni a szervezetnek. Ekkor költözött át a szövetség politikai tanácsa Brüsszel északi részébe, Harenbe, a Boulevard Leopold III sugárútra. Az új épületet 1967-ben fejezték be.
 A hidegháború befejezésével és a szövetség szerepének megváltozásával ez a székház azonban már nem elégíti ki a szövetség igényeit, ezért 1999-ben a NATO országok állam- és kormányfői megegyeztek, hogy új székházat építenek, amelyben jobban alkalmazkodik a szervezet megváltozott struktúrájához. Ez is Brüsszelben fog felépülni, a szükséges telket 2002-ben adta át a belga állam a szövetségnek, az új épület 2016-ban készült el.
 A város gazdaságát a szolgáltatóipar és a közintézmények dominálják:
 minisztériumok, nemzeti és regionális szervezetek
 Belgiumba delegált nagykövetségek és az EU mellé delegált állandó képviseletek
 a NATO központ és kiszolgáló intézményei
 az Európai Bizottság, az Európai Tanács, a régiók bizottsága, a szociális és gazdasági bizottság, az Európai Parlament és más EU-s intézmények
 nemzetközi vállalatok regionális és európai központjai
 a fentiekhez kapcsolódóan ide települt tanácsadó és jogi cégek
 a vendéglátó- és szállodaipar
 közlekedés: a metro, a közeli Zaventemben található repülőtér, stb.
 Az európai intézményeknek köszönhetően számos nemzetközi cég tart még fenn állandó képviseletet Brüsszelben, ezért nagyon erős a kereslet a kiadó irodák piacán, emellett számos nemzetközi rendezvényt, kiállítást tartanak itt és a brüsszeli tőzsde révén Európa egyik pénzügyi központja is.
 Kultúra
 Történelmi emlékek
 Grand Place/Grote Markt
 A brüsszeli városháza
 A Broodhuis, vagyis „kenyérház”
 La Monnaie, vagyis a királyi pénzverde színháza (hollandul: Koninklijke Muntschouwburg de Munt, franciául: Théâtre Royal de la Monnaie). 1830. augusztus 25-én a francia Daniel Auber szentimentális és patrióta operaművének, „A portici némá”nak (franciául: „La Muette de Portici”) előadását követően itt robbant ki a belga szabadságharc.
 Brüsszel városfalainak maradványai,
 Jelképe a Manneken Pis (Pisilő fiúcska) 60 cm-es szobra a belvárosban a Grande Place közelében.
 Az 1958-as világkiállításra épült és nemrég teljesen felújított Atomium
 A Parc du Cinquantenaire (hollandul: Jubelpark), a belga királyság fennállásának 50. évfordulójára épített diadalív, valamint a két oldalán lévő nagy csarnokok, amelyek az 1880-as világkiállítás eredeti pavilonjainak helyettesítésére épültek.
 A gótikus építészeti stílus nagyszerű alkotása, a Szent Mihály és Szent Gudula-székesegyház
 A brüsszeli királyi palota, illetve a közelében található Parc de Bruxelles (Park van Brussel)
 Marolles/Marollen: Brüsszel egyik népszerű kerülete, ahol rendszeresen szerveznek bolhapiacot. A környéket a monumentális Brüsszeli Igazságügyi Palota (franciául:Palais de Justice, hollandul:Justitiepaleis) dominálja
 Sablon/Zavel, a régiségkereskedőknek otthont adó kerület
 Heysel park: az 1958-as világkiállításnak otthon adó terület, ma itt található az Atomium, az Europark, a hírhedt Heysel stadion (jelenlegi nevén a Balduin király stadion) és a Brussels Expo épületei
 a 160 hetáros laekeni park, a Laekeni Királyi Palotával (amely a belga uralkodó hivatalos rezidenciája), a királyi üvegházzal, a japán toronnyal és a kínai pavilonnal
 Templomok
 Chapelle/Kapellekerk
 Szent Szív Nemzeti Bazilika (más nevén Koekelberg bazilika)
 a laekeni Miasszonyunk-templom
 Szent Mihály és Szent Gudula-székesegyház
 Múzeumok
 Királyi Szépművészeti Múzeum (Brüsszel), részei:
 Szépművészeti Múzeum (15. – 18. századi műalkotások)
 Modern Művészetek Múzeuma (19. – 20. századi alkotások)
 a Meunier Múzeum
 a Wiertz Múzeum
 Királyi Művészeti és Történelmi Múzeum, részei:
 a Musée du Cinquantenaire/Jubelparkmuseum
 a Porte de Hal/Hallepoort
 a Japán torony
 a Kínai pavilon
 és a Hangszermúzeum
 Királyi Hadtörténeti Múzeum
 az Autoworld autómúzeum
 a Belga Királyi Természettudományi Intézet
 Horta Múzeum, Victor Horta belga építész korábbi lakhelye
 a Belga Képregény Múzeuma
 Szórakozási lehetőségek
 Brüsszel az európai nagyvárosokhoz hasonlóan számos szórakozási lehetőséget kínál az itt lakóknak és az ide látogatóknak, ezekből a legtöbb a Tőzsdepalota (Bourse) és a place Saint-Géry környékén található. A legfontosabb kulturális központok az Ancienne Belgique, a La Monnaie, a Beursschouwburg, illetve a Királyi Flamand Színház (Koninklijke Vlaamse Schouwburg – Théâtre Royal flamand).
 A nyelvi kérdés
 Brüsszel városa, csakúgy mint a brüsszeli regió, hivatalosan kétnyelvű, vagyis a francia és a holland nyelv egyenértékűnek számít. Minden felirat két nyelven található, de Brüsszel legtöbb lakosa, belgák és külföldiek egyaránt, a franciát részesítik előnyben, amit az itt élő és idelátogató flamandok nagy problémának tartanak.
 A jelenség magyarázata némileg a belga történelemre is visszavezethető: a 19. század végéig Brüsszelben szinte kizárólag flamandok laktak, de a függetlenné vált ország a déli országrész vallon politikusainak irányítása alá került, és természetesen a kialakuló közigazgatási intézményekbe is elsősorban vallonok kerültek. A folyamatot felerősítették az ide települő bevándorlók, akik elsősorban Franciaország és Belgium korábbi gyarmatairól érkeztek és szintén a franciát részesítették előnyben. Mindeközben a flamand lakosság előnyben részesítette Brüsszel külvárosait és a közelben fekvő településeket, amelyek Belgium nyelvi felosztása után a flamand nyelvterülethez tartoznak.
 Az első tudományos felmérés a témáról 2000-ben készült, ezt 2005-ben megismételték és 2008-ban hozták nyilvánosságra az eredményeket. Eszerint a belga főváros lakosságának 95%-a beszéli magas vagy közepes szinten a francia nyelvet. Ez a mutató az előző felméréshez képest változatlan maradt. A hollandul (flamandul) jól beszélők száma azonban 33,29%-ról 23,23%-ra csökkent, míg az angol nyelv ismerete 33,25%-ról 35,4%-ra emelkedett. A spanyol nyelv ugyanakkor 7,39%-kal a negyedik helyre szorította az arabot (6,36%).
 A hagyományos francia-holland kétnyelvűséget a brüsszeliek 95%-a természetesnek tartja a munkahelyen. A flamand függetlenség hívei Brüsszelben elenyésző kisebbségben vannak. Érdekesség, hogy a holland anyanyelvűek 92,7%-a szépnek tartja a francia nyelvet, míg a fordított arány csak feleekkora.
 Jelentős események
 minden második évben augusztusban a Grand Place-on virágkiállítás
 Zinneke Parade
 Bruksel Live (minden évben július utolsó hétvégéje)
 Politikai élet és közigazgatás
 Polgármesteri hivatal és a városi képviselőtestület
 A városi képviselőtestületben a következő partook képviselői találhatók: PS, cdH (együtt a CD&V képviselőivel), valamint az sp.a-spirit-Groen! választási szövetség képviselői.
 A városi tanács tagjai
 Közlekedés
 Brüsszel város közlekedése szervesen illeszkedik a Brüsszel fővárosi régió közlekedési rendszerébe. A belváros jól megközelíthető autóval az R20 (kis körgyűrű) segítségével. Az R20 nyomvonala a régi brüsszeli városfal helyén vezet; emellett számos alagút segíti a közlekedést.
 A városban csak a Brüsszel Central/Centraal vasútállomás található, bár könnyen megközelíthetőek a Brüsszel Midi/Zuid és a Brüsszel Nord/Noord állomások is. A Brüsszel Central/Centraal állomásról rendszeres járatok indulnak a zaventemi nemzetközi repülőtérre.
 A brüsszeli metrónak négy vonala (a kelet-nyugati irányú 1-es és 5-ös, valamint a 2-es és 6-os metró, melyek nagyrészt átfedik egymást és szinte végig az R20-as "kis körgyűrű" alatt futnak) és 75 állomása van, ezek közül azonban csak néhány található Brüsszel város határain belül, mivel a metróhálózat kiterjed az egész Brüsszel fővárosi régió területére.
 Brüsszel – Európa fővárosa
 Bár ezt egyik szerződés sem rögzíti hivatalosan, de Brüsszel az Európai Unió de facto fővárosa. Ennek oka, hogy itt találhatók a legfontosabb EU-s intézmények épületei, valamint számos más nemzetközi szervezet központja. Ezek közül a legfontosabbak:
 Európai Bizottság
 Az Európai Unió Tanácsa
 Európai Parlament
 Gazdasági és Szociális Bizottság
 Régiók Bizottsága
 EUROCONTROL
 Európai Védelmi Ügynökség
 Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Ügynökség
 A legtöbb EU-s intézmény székhelye a Leopold-negyednek (hollandul: Leopoldswijk, franciául: Quartier Léopold) vagy Európai negyednek nevezett kerületben található, mint pl. a Berlaymont-épület (Bizottság), a Justus Lipsius-épület (Tanács), a Madou-torony, a Charlemagne-épület (Bizottság).
 Testvérvárosok
 Kinshasa (Kongói Demokratikus Köztársaság)
 Amszterdam (Hollandia)
 Peking (Kína)
 Makaó (Kína)
 Berlin (Németország)
 Párizs (Franciaország)
 Prága (Csehország) (2003)
 Tirana (Albánia)
 Szarajevó, Bosznia-Hercegovina
 Washington, Amerikai Egyesült Államok
 Atlanta, Amerikai Egyesült Államok
 Bonn, Németország
 Brazíliaváros, Brazília
 Kijev, Ukrajna
 Kuala Lumpur, Malajzia
 Marseille, Franciaország
 Moszkva, Oroszország
 Demográfiai változások
 Kik az igazi brüsszeliek?
 A város és a régió nemzetközi jellege, az itt élő és ide települő vallonok, flamandok, bevándorlók és külföldiek miatt ma már szinte teljesen eltűntek Brüsszel eredeti lakosai (hollandul: echte Brusselaars). Olyannyira ritkák, hogy külön kifejezések vonatkoznak rájuk: például a „Ketje” olyan brüsszeli lakos, akinek a szülei is itt laktak, míg a „Zinneke” szintén itt született, de csak az egyik szülője volt „Ketje”. A brüsszeliek legfőbb megkülönböztető jegye a nyelv, amely a holland nyelv brabanti nyelvjárása. Legfeltűnőbb vonása, hogy számos francia, illetve francia kiejtésű angol szót vett át. A nyelvjárás a középkori, óholland nyelv egyik változatából, a "Diets"-ből alakult ki. Szintén hasonlóan jellegzetes a brüsszeli francia dialektus, amely számos szót kölcsönzött az angolból és a flamandból.
 A város szülöttei
 Lucas Achtschellinck, flamand tájképfestő
 I. Albert belga király
 II. Albert belga király
 II. Lipót belga király (1865–1909)
 III. Lipót belga király
 Brian Molko A Placebo nevű brit együttes énekese
 Ludwig-Engelbert von Arenberg, Arenberg hercege
 Jacques d'Arthois, flamand tájképfestő
 Thierry Boutsen, flamand autóversenyző
 I. Mária burgundi hercegnő
 Clemens August I. von Bayern, kölni érsek
 Joséphine Charlotte von Belgien, Henri luxemburgi nagyherceg édesanyja
 Városképek
 Jegyzetek
 Források
 További információk
 Interaktív várostérkép
 A híres Brüsszeli 'Cartoon Murals'-ről
 Képek Brüsszelről
 360 fokos virtuális túra a Google Maps-on
 Brüsszel – linkgyűjtemény
 A történelmi városmag térképe
 Belgium közigazgatása
 Brüsszel fővárosi régió kerületei
 Európai fővárosok


text:
Kobarettepanek seaduste muudatusteks Kriminaalmenetluse seadustikus ja Karistusseadustikus süütute inimeste kinnipidamise lõpetamiseks - Rahvaalgatus
 Kobarettepanek seaduste muudatusteks Kriminaalmenetluse seadustikus ja Karistusseadustikus süütute inimeste kinnipidamise lõpetamiseks
 Alar Sudak, 15.02.2019
 Peatatud: 2 allkirja
 998 häält puudu riigikokku saatmiseks. Hääletamise tähtaeg: 22.02.2019 23:59 .
 Kriminaalmenetluse seadustikus peab sätestama:
 1. Inimest ei tohi sundpaigutada hullumajja, kui ta on ohutu.
 2. Kui maakohus on võtnud vastu otsuse inimese sundpaigutamiseks psühhoneuroloogia haiglasse, siis politseil ja prokuratuuril on keelatud anda välja määrust tema minekuks hullumajja enne, kuni ta pole soovi korral läbinud ringkonnakohtu ja Riigikohtu instantse.
 3. Kui kohus pole kohtuotsuses kummutanud kaitsja ja kahtlustatava esitatud tõendeid, siis on kohtuotsus kuritegelik.
 Karistusseadustikus peab sätestama:
 4. Kohtuistungi protokolli moonutamine on kriminaalkuritegu.
 5. Kui kohtualusel on pärast tema kinnpidamise otsust kindlad tõendid, et kohtuotsus või määrus põhineb prokuratuuri ja/või kohtu poolsel seaduserikkumistel, siis on tal õigus hoiduda kinnipidamisest ja tema eemalehoidmine ei ole karistatav.
 6. 1. Kui psühhiaatrilisse sundekspertiisi määratu keeldub ekspertiisist, siis juhul, kui ta on ohutu endale ja teistele inimestele, alustatakse või jätkatakse tema suhtes väärteo- või kriminaalmenetlust.
 Põhiseaduse § 11 garanteerib. „Õigusi ja vabadusi tohib piirata ainult kooskõlas põhiseadusega. Need piirangud peavad olema demokraatlikus ühiskonnas vajalikud ega tohi moonutada piiratavate õiguste ja vabaduste olemust“.
 Põhiseaduse § 15 garanteerib. „Igaühel on õigus pöörduda oma õiguste ja vabaduste rikkumise korral kohtusse. Igaüks võib oma kohtuasja läbivaatamisel nõuda mis tahes asjassepuutuva seaduse, muu õigusakti või toimingu põhiseadusevastaseks tunnistamist“.
 Põhiseaduse § 20. garanteerib „Igaühel on õigus vabadusele ja isikupuutumatusele. Vabaduse võib võtta ainult seaduses sätestatud juhtudel ja korras“. Lõige 5 sätestab vaimuhaige kinnipidamise ainult juhul, kui ta on ohtlik.
 1. Miks inimest ei tohi sundpaigutada hullumajja, kui ta on ohutu?
 Inimese põhiõigus on vabadus.
 Põhiseaduses on vabaduse mõistet käsitletud seitsmeteistkümnes paragrahvis, kuid kriminaalmenetluse seadustikus on seadused, mis võimaldavad prokuratuuril paigutada vaimselt terved inimesed psühhoneuroloogia haiglatesse justkui sundekspertiisi tegemiseks.
 Kriminaalmenetluse seadustiku paragrahvides 102, 382, 385, 387, 390, 408 on määratud kohtupsühhiaatria- ja kohtuarstliku statsionaarsesse ekspertiisi sundpaigutamise võimalus ja määramise kord.
 Nendes paragrahvides peaks sätestama, et kui inimene pole ohtlik endale ega teistele, siis on sundpaigutamine keelatud, sest sel juhul on sundpaigutamine vastuolus põhiseadusega garanteeritud vabadusele.
 Paragrahvide paragrahvide sõnastustes võidakse sundekspertiisi kasutada ka ebaseaduslikuks vabadusevõtmiseks. Ehk siis, kui prokurör tahab varjata, et ta on menetluse käigus sooritanud ametialased kuriteod tõendite kõrvaldamise ja kunstlike tõendite loomisega ja kohus kuritegelikult prokuratuuri taotluse rahuldab, siis praegune seadus võimaldab prokuröril saata tema ametialaste kuritegude ohver saata hullumajja, et ei tuleks välja prokuröri enda kuriteod.
 2. Miks politsei ja prokuratuur ei tohi anda välja määrust sundpaigutamiseks psühhoneuroloogiahaiglasse kohe pärast vastavat kohtuotsust?
 KrMS 408 lg.5 sätestab, et isiku raviasutusse sundpaigutamise määrused või kohtumäärus, mida ei saa vaidlustada, jõustub määruse tegemisest.
 Just see seadus võimaldab politseil ja prokuratuuril kohe pärast kohtumäärust sundekspertiisi saatmiseks anda välja määrus, milles kohustatakse vaimselt tervet inimest minema sundekspertiisi enne määruskaebuse menetlemist ringkonnakohtus.
 Kui inimene mõistetakse madalamal kohtuisntantsi tasandil sundekspertiisi, aga sundekspertiisil tunnistatakse terveks, siis on tegemist õigusvastase vabaduse võtmisega.
 Selleks peabki välistama olukorra, et politsei ja prokuratuur ei saaks määrusega määrata sundekspertiisi ilmumise tähtaja varasemaks, kui on määruskaebuse või kassatsiooni menetlemine ringkonnakohtus ja Riigikohtus.
 3. Miks on kohtuotsus, milles kohus pole kummutanud kaitsja ja kahtlustatava esitatud tõendeid, kuritegelik?
 Kui kohus eirab tõendeid, mis kummutavad kohtu seisukohad, siis on kahtlustatava ja kaitsja seisukohtade eiramine teadvalt vale kohtuotsuse tegemine, mis on kriminaalkorras karistatav.
 4. Miks on kohtuistungi protokolli moonutamine kriminaalkuritegu?
 Istungi protokoll on tõend.
 Tõendi moonutamine on kunstliku tõendi loomine.
 Kunstliku tõendi loomine on kriminaalkorras karistatav.
 Kui varem pidi istungi sekretär pidi istungil öeldu kirjutama üles kuuldu järgi, siis oli inimlike eksituste vigade tekkimine tõttu istungi protokollis mõistetav.
 Tänapäeval, kui istungitest tehakse helisalvestused, siis on moonuste tegemine lohakus või lausa kuritegelik.
 Siinkohal soovitan Justiitsministeeriumil ja Siseministeeriumil hakata ülekuulamiste protokollide koostamiseks kasutama kõnesalvestuse brauserit.
 Kõnesalvestuse brauser muudab salvestatud kõne tekstiks.
 Täpsemalt vaata: ERR uudis: TTÜs loodud rakendus muudab kõne kirjaks
 https://www.err.ee/372605/ttus-loodud-rakendus-muudab-kone-kirjaks
 5. Miks ei tohi karistada neid, kes keelduvad karistuse kandmisest teades, et kohtuotsus on seadusevastane?
 Karistusseadustik näeb ette eriolukordi, kui kuriteona määratletav tegu ei ole kuriteona karistatav.
 Nendeks eriolukordadeks on hädakaitse, hädaseisund ning kohustuste kollisioon.
 Karistusseadustiku § 29. selgitab hädaseisundi kohta. „Tegu ei ole õigusvastane, kui isik paneb selle toime, et kõrvaldada vahetut või vahetult eesseisvat ohtu enda või teise isiku õigushüvedele, tema valitud vahend on ohu kõrvaldamiseks vajalik ning kaitstav huvi on kahjustatavast huvist ilmselt olulisem. Huvide kaalumisel arvestatakse eriti õigushüvede olulisust, õigushüve ähvardanud ohu suurust ning teo ohtlikkust“.
 Samalaadne olukord tekib ka siis, kui inimene on sattunud kuritegelike politsei, prokuratuuri ja kohtuesindajate meelevalla alla.
 6. Miks peab inimese suhtes, kes loobub psühhiaatrilisest sundekspertiisist alustama või jätkama väär- või kriminaalmenetlust?
 Juhul, kui sundpaigutamisele määratu teab, et ta on terve ning teab, et kohus ei saa teda tõendite alusel süüdi mõista, siis on tema kinnipidamine sundekspertiisiks õigusvastane, sest see takistab õigusmõistmist.
 Sellisel juhul on see tema enda valik.


text:
Croma Select E 1 Raindance Select E 1
 Potinkinės sistemos 2
 GROHE (Vokietija) 8 HANSGROHE (Vokietija) 4 PALAZZANI (Italija) 3 RAVAK (Čekija) 1
 Potinkinė dėžutė HANSGROHE iBox, 01800180
 74.42 € 136.80 € -46% Be mokesčių: 61.50 €
 Universali potinkinė dėžutė HANSGROHE iBox 01800180Hansgrohe iBox yra universali potinkinė dėžutė (mazgas), tinkanti tik prie visų HANSGROHE potinkinių sistemų, prie kitų gamintojų potinkinė dalis netinka. iBox rinkoje pasirodė 2001 metais ir buvo nu..
 Potinkinė dėžutė maišytuvui GROHE Rapido SmartBox, 35600000
 59.29 € 98.79 € -40% Be mokesčių: 49.00 €
 Potinkinė dėžutė maišytuvui GROHE Rapido SmartBox, 35600000 p.p1 {margin: 0.0px 0.0px 0.0px 0.0px; font: 12.0px Helvetica; -webkit-text-stroke: #000000} span.s1 {font-kerning: none} Techninės savybės:Montavimo gylis 75-105 mm. ..
 Potinkinės dušo sistemos komplektas GROHE Eurosmart Cosmopolitan 180, 25183000
 300.36 € 500.59 € -40% Be mokesčių: 248.23 €
 Potinkinės dušo sistemos komplektas GROHE Eurosmart Cosmopolitan 180, 25183000GROHE Silk Move®- ypač lengvas ir tikslus vandens reguliavimas;GROHE StarLight®- ypač plonai padengtas chromas - pažeidus chromą jis nelūžta, o įlinksta, dėl ko nepradeda l..
 Potinkinės sistemos komplektas Grohe Grohetherm 3000 Cosmopolitan, 34399000
 443.95 € 792.76 € -44% Be mokesčių: 366.90 €
 Potinkinės sistemos komplektas Grohe Grohetherm 3000 Cosmopolitan, 34399000Komplektą sudaro:Termostatinis dušo maišytuvas Grohetherm 3000 Cosmopolitan su Aquadimmer - vandens srovės valdymas, perjungimas..
 Potinkinės sistemos komplektas Grohe Grohetherm 3000 Cosmopolitan, 34408000
 569.55 € 1,017.04 € -44% Be mokesčių: 470.70 €
 Potinkinės sistemos komplektas Grohe Grohetherm 3000 Cosmopolitan, 34408000Komplektą sudaro:Termostatinis dušo maišytuvas Grohetherm 3000 Cosmopolitan su Aquadimmer - vandens srovės valdymas, perjungimas..
 Potinkinio maišytuvo dėžutė RAVAK R-box
 54.00 € 72.00 € -25% Be mokesčių: 44.63 €
 Universali potinkinio maišytuvo dėžutė RAVAK R-boxR-box yra universali vonios ir dušo maišytuvo, integruoto į sieną, sistema. Skirtingai nei montuojant įprastus potinkinius maišytuvus. R-box dėžutę daug lengviau sumontuosite arba, jei prireiks, nesun..
 Potinkinis termostatinis dušo komplektas GROHE Eurocube, 23409000
 349.00 € 734.47 € -52% Be mokesčių: 288.43 €
 Potinkinis termostatinis dušo komplektas GROHE Eurocube, 23409000Komplektą sudaro:Potinkinė termostatinio maišytuvo dalis GROHE Rapido SmartBox, 35600000Virštinkinė, 2 funkcijų, termostato dalis Eurocube, 29126000Euphoria Cube stacionarios dušo galvo..
 Potinkinis termostatinis dušo komplektas GROHE Grohtherm SmartControl, 34705000
 865.15 € 1,400.00 € -38% Be mokesčių: 715.00 €
 Potinkinis termostatinis dušo komplektas GROHE Grohtherm SmartControl, 34705000KOMFORTAS IR TIKSLI KONTROLĖ: GROHE SmartControl termostatas užtikrina tikslų vandens temperatūros ir srovės valdymą be jokių svyravimų, o taip pat suteikia saugumą i..
 Potinkinis termostatinis dušo komplektas GROHE Grohtherm SmartControl, 34706000
 Potinkinis termostatinis dušo komplektas GROHE Grohtherm SmartControl, 34706000KOMFORTAS IR TIKSLI KONTROLĖ: GROHE SmartControl termostatas užtikrina tikslų vandens temperatūros ir srovės valdymą be jokių svyravimų, o taip pat suteikia saugumą i..
 Potinkinis termostatinis dušo komplektas GROHE Grohtherm SmartControl, 34744000
 605.00 € 739.00 € -18% Be mokesčių: 500.00 €
 Potinkinis termostatinis dušo komplektas GROHE Grohtherm SmartControl, 34744000KOMFORTAS IR TIKSLI KONTROLĖ: GROHE SmartControl termostatas užtikrina tikslų vandens temperatūros ir srovės valdymą be jokių svyravimų, o taip pat suteikia saug..
 Potinkinis termostatinis dušo komplektas HANSGROHE Croma Select E 180
 562.65 € 833.87 € -33% Be mokesčių: 465.00 €
 Potinkinis termostatinis dušo komplektas HANSGROHE Croma Select E 180Komplektacija ir techninės savybės:Croma Select E 180 2jet stacionari dušo galva (26524000): skersmuo 180 mm, srovės tipai: Rain ir IntenseRain, debitas (prie 0,3 MPa) - 17 l/minSie..
 Potinkinis termostatinis dušo komplektas HANSGROHE Croma Select S 180
 Potinkinis termostatinis dušo komplektas HANSGROHE Croma Select S 180Komplektacija ir techninės savybės:Croma Select S 180 2jet stacionari dušo galva (26522000): skersmuo 180 mm, srovės tipai: Rain ir IntenseRain, debitas (prie 0,3 MPa) - 17 l/minSie..
 Potinkinis termostatinis dušo komplektas HANSGROHE Raindance Select E 300
 852.09 € 1,310.90 € -35% Be mokesčių: 704.21 €
 Potinkinis termostatinis dušo komplektas HANSGROHE Raindance Select E 300Komplektacija ir techninės savybės:Raindance Select E 300 2jet stacionari dušo galva (27385000): skersmuo 300 mm, srovės tipai: Rain ir RainAir, debitas (prie 0,3 MPa) - 15 l/mi..
 Potinkinis termostatinis dušo komplektas PALAZZANI, chromuotas
 1,011.57 € 1,264.45 € -20% Be mokesčių: 836.01 €
 Potinkinis termostatinis dušo komplektas PALAZZANI, chromuotasKomplektacija ir techninės savybės:Stacionari dušo galva juoda (9926A9): skersmuo 300 x 300 mmSieninis laikiklis 350 mm (9929E2)Visi komplekto elementai matinės juodos spalvosKrioklys 236 ..
 Potinkinis termostatinis dušo komplektas PALAZZANI, juodas
 1,750.64 € 2,188.29 € -20% Be mokesčių: 1,446.81 €
 Potinkinis termostatinis dušo komplektas PALAZZANI, juodasKomplektacija ir techninės savybės:Stacionari dušo galva juoda (9926A9): skersmuo 300 x 300 mmSieninis laikiklis 350 mm (9929E2)Visi komplekto elementai matinės juodos spalvosKrioklys 236 x 57..
 2,514.96 € 3,143.70 € -20% Be mokesčių: 2,078.48 €
 Potinkinis termostatinis dušo komplektas PALAZZANI, juodasKomplektacija ir techninės savybės:Stacionari dušo galva juoda (9926A9): skersmuo 300 x 300 mm, srovės tipai: Rain ir IntenseRain, debitas (prie 0,3 MPa) - 17 l/minSieninis laikiklis 350 mm (9..


text:
Sónčev mŕk nastane, kadar se Sonce, Luna in Zemlja navidezno poravnajo na premico,
 Luna pa je med Zemljo in Soncem. Gledano z Zemlje je Luna pred Soncem in tako zastira svetlobo s Sonca. Pojavi se lahko le ob mlaju ali prazni luni.
 Sončevi mrki so eni izmed najbolj spektakularnih nebesnih pojavov. Vsako leto je z Zemlje vidnih od dva do celo pet sončevih mrkov, ki so v večini vidni iz neposeljenih območij. Vsak mrk je povezan tudi z Luninim mrkom, ki se zgodi nekaj mesecev (tudi tednov) prej ali pa kasneje.
 Del Zemljine površine zaide v senco, kadar Luna Sončevi svetlobi zapre pot do Zemlje. Okoli 25-30 odstotkov mrkov je popolnih; takrat Luna za opazovalce na ožjem območju, imenovanem območje popolnega mrka, za nekaj minut popolnoma zastre Sonce. Nastane tema, pojavijo se zvezde in nebo izgleda kot ponoči. Med kratkimi trenutki popolnega mrka lahko opazujemo Sončevo korono: njegovo redko, zelo segreto zunanjo atmosfero.
 Poleg tega območja je širše območje, na katerem opazovalci vidijo le delno zakrit Sončev obris. Okoli 35 odstotkov mrkov je samo delnih.
 Mrki pa so lahko tudi kolobarjasti oz. obročasti, pojavijo se takrat, kadar je Luna tako daleč od Zemlje, da ne prekrije vsega Sonca. Ob vrhuncu takega mrka je temna Lunina obla obdana z ozkim obročem svetlobe.
 Izjema pa je hibridni Sončev mrk, tu gre za popolni in kolobarjasti Sončev mrk hkrati. Z dela Zemlje namreč lahko opazujemo popolni, z drugega dela pa kolobarjasti Sončev mrk.
 Popolni mrki se pojavijo povprečno na vsakih 18 mesecev. Leta 2011 smo videli 4 delne Sončeve mrke.
 Vrste
 Poznamo štiri vrste sončevega mrka:
 Popolni mrk se zgodi, ko temna silhueta Lune popolnoma prekrije ekstremno svetlo Sonce, kar omogoči prikaz veliko šibkejši koroni. Med katerimkoli mrkom se popolnost v najboljšem primeru zgodi le na ozkem delu površja Zemlje. Ta ozek pas se imenuje pot popolnosti.
 Kolobarjasti mrk se zgodi, ko sta Sonce in Luna v isti črti z Zemljo, toda je navidezna velikost Lune manjša kot od Sonca. Torej se Sonce pojavi kot zelo svetel prstan ali kolobar, ki obkroža temni Lunin disk.
 Hibridni mrk (imenovan tudi kolobarjasti/popolni mrk) je mešanica popolnega in kolobarjastega mrka. Na nekaterih področjih Zemlje se ga vidi kot popolni mrk, na drugih pa kot kolobarjasti. Hibridni mrki so dokaj redki.
 Delni mrk nastane, ko Sonce in Luna nista natančno v isti črti z Zemljo in je Sonce le delno zakrito z Luno. Ta dogodek se lahko po navadi opazuje z zelo širokega področja Zemlje zunaj kolobarjastega ali popolnega mrka. Toda nekateri mrki se lahko vidijo le kot delni mrk, saj senca prečka nad ali pod Zemljinimi polarnimi območji in torej nikoli ne seka Zemljine površine. Delnih mrkov se po navadi glede na Sončevo svetlost ne zazna, saj rabi Luna zakriti več kot 90 %, da bi vsaj zaznali kakšno temnenje. Še pri 99 % ne bi bila okolica temnejša nič več kot meščanski mrak. Seveda se lahko delni mrki (in delne faze ostalih mrkov) lahko opazujejo le skozi očala za opazovanja Sonca ali skozi sončev filter (ki se mora natakniti na teleskop zaradi varnosti).
 Sončeva oddaljenost od Zemlje je približno 400-krat večja od Lunine ter Sončev premer je okoli 400-krat večji od Luninega. Ker sta te dve razmerji približno enaki, izgledata Sonce in Luna z Zemlje približno enake velikosti: okoli 0,5 kotnih stopinj v kotnih enotah.
 Obstaja tudi posebna kategorija sončevih mrkov, ko je Sonce zakrito z drugim telesom, kot je Luna in se lahko opazuje le stran od Zemljine površine. Tako je recimo posadka Apolla 12 opazovala Zemljin mrk Sonca leta 1969 in sonda Cassinini Saturnov mrk leta 2006.
 Lunina tirnica okoli Zemlje je rahlo eliptična, kakor je tudi Zemljina okoli Sonca. Navidezni velikosti Sonca in Lune se torej spreminjata. Magnituda mrka je razmerje med navidezno velikostjo Lune in Sonca med mrkom. Popolni mrk se zgodi, ko je Luna blizu najbližje razdalje od Zemlje (t.i. blizu perigeja), saj bo tako Luna dovolj velika, da popolnoma zakrije Sončev svetli disk ali fotosfero; popolni mrk ima magnitudo večjo ali enako kot 1,000. Obratno, ko je Luna blizu najdaljše razdalje od Zemlje (t.i. blizu apogeja), se lahko vidi kolobarjast mrk, saj se bo Luna pojavila rahlo manjša kot Sonce; magnituda kolobarjastega mrka je manj kot 1.
 Hibridni mrk se zgodi, ko se magnituda mrka med dogodkom samim spremeni med mrkom iz manj v več, tako da se pojavi popolni mrk blizu sredine poti mrka, kolobarjasti pa blizu koncev. To se zgodi zaradi ukrivljenosti Zemlje, saj sta polarni območji rahlo dlje od Lune. Poti teh mrkov so po navadi zelo ozke in kratke na katerikoli točki, za razliko od daljših popolnih mrkov; 20. aprila 2023 je hibridni mrk trajal preko ene minute na različnih točkah popolnosti. Kot pri gorišču, sta širina in dolžina popolnosti in kolobarnosti blizu nič na točkah, kjer se zgodi sprememba med obema dogodkoma.
 Ker je Zemljina tirnica okoli Sonca tudi eliptična, se spreminja tudi Zemljina oddaljenost od Sonca. To spremeni navidezno velikost Sonca, toda manj kot pri Luni. Ko se Zemlja približuje svoji največji oddaljenosti od Sonca v zgodnjem juliju, je popolni mrk rahlo bolj verjeten, toda ko se Zemlja v zgodnjem januarju bliža svoji najbližji oddaljenosti od Sonca, je večja verjetnost kolobarjastega mrka.
 Terminologija za središčni mrk
 Središčni mrk se pogosto uporablja za popolni, kolobarjasti ali hibridni mrk. A to pogosto ni popolnoma pravilno: središčni mrk je takrat, ko se središčni del sence seka z Zemljinim površjem. Možno pa je, četudi izjemno redko, da del sence pade na Zemljo (ter povzroči popolni ali kolobarjasti mrk), ne pa tudi sredina. Tak mrk se imenuje ne-središčni mrk. Gama je merilo za to, kako središčen je mrk. Zadnji ne-središčni sončev mrk je bil 29. aprila 2014. To je bil kolobarjasti mrk. Naslednji ne-središčni mrk se bo zgodil 9. aprila 2043.
 Faze, ki jih lahko opazujemo med popolnim mrkom se imenujejo:
 Prvi stik—ko se Lunin rob tangentno dotika Sončevega roba.
 Drugi stik—se začne z bailyjevimi biseri (ki jih povzroči svetloba, ki sije skozi doline na Lunini površini) in diamantnim prstanom. Pokrit je skoraj cel disk.
 Popolnost—Luna pokrije cel sončev disk. Vidna je le sončeva korona.
 Tretji stik—ko postane vidna prva svetla svetloba in se Lunina senca umika stran od opazovalca. Ponovno se lahko vidi diamantni prstan.
 Četrti stik—ko se zadnji del Lune dotakne roba Sonca in se konča rob.
 Prejšnji in sledeči sončevi mrki=
 Mrki se zgodijo le v obdobju mrkov, ko je Sonce blizu dvižnemu ali padnemu Luninemu vozlu. Vsak mrk je od drugega oddaljen eno, pet ali šest lunacij (sinodskih mesecev), sredine teh obdobij pa so med seboj oddaljene 173,3 dni, kar je srednji čas Sonca, da prepotuje od enega vozla k drugemu. Perioda je rahlo manj od polovice koledarskega leta, saj se lunini vozli rahlo premikajo. Ker 223 sinodskih mesecev ni enakih 239 anomalističnim mesecem ali 242 drakonskim mesecem, se saroški cikli ne ponavljajo za vedno. Vsak cikel se začne s prehodom Lunine sence blizu severnega ali južnega pola, sledeči dogodki pa drsijo proti drugemu polu, dokler Lunina senca ne gre mimo Zemlje in se tako saros konča. Sarosi so oštevilčeni; trenutno je aktivnih 117 do 156 ciklov.
 Varnost
 Za opazovanje Sonca in mrka veljajo posebni zaščitni ukrepi za oči, saj že kratkotrajni pogled v Sonce povzroči nepopravljivo poškodbo vida. Za opazovanje Sonca uporabljamo posebna očala iz folije mylar ali temna varilska stekla z gostoto 12 ali več. V nobenem primeru pa ne smemo uporabiti improviziranih filtrov, saj ti ne nudijo primerne zaščite pred infrardečo svetlobo. V Sonce ne smemo gledati skozi optične naprave (fotoaparat, daljnogled, ...), saj nam svetloba v hipu uniči očesno mrežnico.
 Če nimamo očal, je za opazovanje Sončevega mrka primeren tudi kos papirja skozi katerega naredimo majhno odprtino in, ko površino papirja izpostavimo sončnim žarkom, lahko na senci, ki jo ustvari papir, brez škode za naše oči opazujemo svetlo piko, ki je ravno takšne oblike kot je trenutno Sonce preko katerega potuje Luna.
 Nejasnosti in zanimivosti
 Zakaj se Sončev mrk ne pojavi vsakič ko je mlaj? -Ker je tir Lune nagnjen glede na Zemljino orbito, tako se položaj Lune večinoma ne ujame v točno premico.
 Zmotno je imenovanje sončni mrk; pravilno je sončev mrk, kot pravimo lunin mrk in ne lunski mrk. Pridevnik je namreč svojilni in ne vrstni. (Četudi Pravopis 2001 in SSKJ2 svetujeta, da uporabimo različici sončni in lunin mrk, saj "s tem nakazuje, da govorimo o vrsti nebesnega pojava, ne o »enkratnem izginotju« zvezde z imenom Sonce, ki jo pišemo z malo začetnico, kadar ne govorimo o nebesnem telesu, temveč o delu nas obdajajoče stvarnosti".)
 Prvi zapis o Sončevem mrku sega v leto 2137 pr. n. št., v čas stare Kitajske kulture. Kmalu so tamkajšnji astronomi že pravilno napovedovali Sončeve mrke.
 V času starih južnoameriških kultur je bil Sončev mrk posebno pomemben, saj si ljudstva kot so Maji in Azteki pojava niso znali razlagati. Predstavljal je smrt boga sonca.
 Naslednji popolni Sončev mrk bo na ozemlju Slovenije viden 3. septembra 2081, ko bo v temi tudi srednja Evropa ter del Bližnjega vzhoda.
 Opombe
 Glej tudi
 Lunin mrk
 prehod Venere
 Sončev mrk 11. avgusta 1999 (Srednja Evropa)
 Zunanje povezave
 Vodič po Sončevem mrku
 Mrki