type: other

text:
OIKEUS RAKENTAA? Rakennuspaikkaoikeuden muodostuminen ja pysyminen - PDF
 OIKEUS RAKENTAA? Rakennuspaikkaoikeuden muodostuminen ja pysyminen
 Download "OIKEUS RAKENTAA? Rakennuspaikkaoikeuden muodostuminen ja pysyminen"
 1 Antero Kortesmaa OIKEUS RAKENTAA? Rakennuspaikkaoikeuden muodostuminen ja pysyminen Opinnäytetyö Maanmittaustekniikan koulutusohjelma Maaliskuu 20082 KUVAILULEHTI Opinnäytetyön päivämäärä Tekijä(t) Antero Kortesmaa Koulutusohjelma ja suuntautuminen Maanmittaustekniikan koulutusohjelma Nimeke Oikeus rakentaa? - Rakennuspaikkaoikeuden muodostuminen ja pysyminen Tiivistelmä Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää rakennusoikeuden muodostumiseen vaikuttavat asiat, lähtökohdat ja kokonaisuus. Keskeinen tarkastelun kohde oli rakennusoikeuden saaminen uuden rakennuspaikan muodostamiseksi. Toisaalta tutkimus oli kehittämistehtävä, jolla pyrittiin käytännön ongelmakohtien tiedostamiseen ja ratkaisemiseen. Tutkimuksessa selvitettiin rakennusoikeuden muodostuminen lainsäädännön ytimestä alkaen, jolloin lähdettiin perustuslain lähtökohdista liikkeelle edeten yleis- ja erityislakeihin saakka sekä käsiteltiin lainsäädäntöön ja lainkäyttöön liittyviä erilaisia periaatteita sekä tarkoituksenmukaisuus- ja oikeusharkinnan välistä eroa. Rakennusoikeuden muodostumiseen liittyy useita monisyisiä asioita, jotka täytyy tietää, jotta voisi käsittää, kuinka rakennusoikeus muodostuu ja kuinka muodostumista voi ohjata. Näistä asioista päättäminen ei myöskään ole yksiselitteistä. Poliittiseen ja virkamies käsittelyyn vaikuttavat monet asiat. Lisäksi Lempäälän kunnassa on paljon erityispiirteitä, jotka tulee tietää ymmärtääkseen kokonaisuuden. Normisto on laaja, laajenee edelleen ja sisältää ristiriitaisuuksia, eikä monikaan hallitse sitä kokonaan. Työssä tuli ilmi kehitettäviä asioita Maanomistaja voi saada oikeuden rakentaa joko lupakäsittelyn tai kaavan avulla. Lupaprosessin avulla haettavaan rakennusoikeuteen liittyvät selvitykset ja asiakirjat tulee hakijan itse hankkia. Hakemisen tekemiseen liittyviä ongelmakohtia tarkasteltiin lähemmin. Niin sanottua perusrakentamisoikeutta ei Lempäälän kaltaisissa kunnissa ole oikeastaan olemassa vaan rakennusoikeus määräytyy lähinnä yhdenvertaisuusperiaatteen mukaan, mikäli rakentamisen muut ehdot täyttyvät. Kunnalla on varsin suuret mahdollisuudet vaikuttaa rakentamisen mitoituksiin. Asiasanat (avainsanat) rakennusoikeus, maapolitiikka, kaavoitus, alueidenkäyttö, maankäyttö- ja rakennuslaki, ympäristöoikeus Sivumäärä Kieli URN 146 s. ja liit. 53 s. suomi URN:NBN:fi:mamk-opinn Huomautus (huomautukset liitteistä) Ohjaavan opettajan nimi Opinnäytetyön toimeksiantaja Reijo Aalto3 DESCRIPTION Date of the bachelor's thesis Author(s) Antero Kortesmaa Degree programme and option Bachelor of surveying Name of the bachelor's thesis Right to build? - The formation and maintaining of a premitted building site Abstract The aim of this research was to find out the matters that affects the formation of premited building volume from starting points to entirety. An essential focus of interest was the obtaining of premited building volume in order to form/create a new building site. On the other hand the research was a development assignment which aimed to find out and solve practical problems. In this research the forming of premited building volume was defined starting form the core of legislation, whereby I started from the starting-point of the constitutional law proceeding to the general laws and special laws. I also discussed various principles related to legislation and jurisdiction as well as the differences between expediency consideration and consideration of the matters of law. The formation of premited building volume concludes many complex matters that one should know in order to understand: how premitted building volume build up and how the development can be directed. Deciding about these matters is not unequivocal. Many matters affect the political and official processing. In addition, in the municipality of Lempäälä there are many special features that one should know in order to understand the entirety. The norms are broad and are getting broader. It also contains contradiction. Not many master them complately. This research shows up some matters to develope. A Landowner can have a right to build either with the help of premission processing or land use plan. The applicants should obtain the clarifications and documents related with the premitted building rights, by themselves. Also problems related to application were studied more closely. In a municipality as Lempäälä, there is no so called basic premitted building volume. The premitted building volume is determined mainly according to the equality principal, if other conditions related to the building are realized. Lempäälä municipality has quite large potential to impact on the construction's sizing. Subject headings, (keywords) Permitted building volume, country politics, town planning, land use, land use and building law, environment right Pages Language URN 146 p. and app. 53 p. Finnish URN:NBN:fi:mamk-opinn Remarks, notes on appendices Tutor Bachelor s thesis assigned by Reijo Aalto4 SISÄLTÖ 1 JOHDANTO Johdatus aiheeseen Tutkimusongelma, tavoite ja rajaus Oikeus rakentaa ja rakennusoikeuden määrittely Tutkimuksen metodi, käytettävät lähteet ja aikaisempi tutkimus RAKENNUSOIKEUDEN MYÖNTÄMISEN OIKEUDELLINEN PERUSTA Oikeuslähteet, normihierarkian esittely ja virallislähteet Perustuslaki Omaisuuden suoja Vastuu ympäristöstä, ympäristöperusoikeus Yhdenvertaisuus PeL Vaikuttava lainsäädäntö Ympäristöoikeudenalan lait Ympäristöoikeudenalan periaatteet Hallinnon oikeusperiaatteet ja hallinto-oikeus Oikeusharkinta vs tarkoituksenmukaisuusharkinta Oikeusharkinnan lakisidonnaisuus Tarkoituksenmukaisuusharkinta Harkintavallan rajoitusperiaatteet Harkintavallankäyttö Harkinnanvaraiset oikeudet ja edut RAKENNUSOIKEUDEN REALITEETIT Perusrakennusoikeus ja rakentamisvapaus Kiinteistönmuodostus, rakennuspaikka ja osittamisrajoitukset Rakennuspaikan jakaantumisen estäminen Maaomaisuuden erityispiirteet ja ulottuvuudet Maan arvo Rakennusoikeuden menettäminen, rakennusoikeus Vaadittavat selvitykset... 615 4 RAKENNUSOIKEUDEN MUODOSTAMISEN OHJAAMINEN Kunnan asema Maankäyttöpolitiikka Intressivertailu ja eturistiriidat Suunnittelujärjestelmä (rakentamisen ohjaamisen keinot) Lupasuunnittelu RAKENTAMINEN LEMPÄÄLÄN KUNNASSA Nykyinen rakentaminen Lempäälän kunnan maapolitiikka Maankäytöllinen organisaatio ja ohjaus Lempäälässä Kaavoituksen käynnistyminen Rakentamisen ohjaaminen kaavojen ja lupien avulla Lempäälän kaavat Maankäyttösopimukset ja kaavoitusmaksu Tonttijako Suunnittelutarvealue Vesiosuuskunnat Rakennusjärjestys ja ympäristönsuojelumääräykset Lempäälän ympäristö RAKENNUSOIKEUDEN TIETOPALVELU Tieto rakennusoikeudesta asiakkaalle Tieto rakennusoikeudesta asiantuntijalle RAKENNUSOIKEUDEN HAKEMINEN Kaavoitusprosessi vs ennakkolupaprosessi Rakennusoikeuden hakeminen ennakkolupaprosessilla Hakemuksen tekemisen vastuu Hakemuksen ja ohjeen kehittäminen Selvitys naapureiden kuulemisesta Päätöksellä kiire Päätöspykälä6 8 MITOITUSPERIAATTEET LOPPUPÄÄTELMIÄ LÄHDELUETTELO 140 LIITELUETTELO 147 Käytetyt lyhenteet MRL maankäyttö- ja rakennuslaki MRA maankäyttö- ja rakennusasetus KML kiinteistönmuodostuslaki MK maakaari HE hallituksen esitys laiksi HO hallinto-oikeus KHO korkein hallinto-oikeus 16.1 lain pykälä ja momentti P poikkeamislupa S suunnittelutarveratkaisu P/S poikkeamislupa ja/tai suunnittelutarveratkaisu R rakennuslupa7 1 JOHDANTO Johdatus aiheeseen OIKEUS RAKENTAA? Nykyään tavallisetkin ihmiset tiedostavat oikeutensa hyvin. He ymmärtävät, että erilaiset oikeudet ovat vain päätöksiä eli niihin voi vaikuttaa. Ei siis ole olemassa mitään absoluuttista oikeutta rakentaa. Lisäksi ihmisiä kehotetaan ottamaan kantaa erilaisiin asioihin ja ohjataan ajamaan oikeuksiaan. Jokaisella on mielipiteensä, kun rakentamisesta on kysymys. Varsinkin, jos omaa rakentamista joku yrittää rajoittaa. Tuohtumukset ja jyrähtelyt kuuluvat niin käytävillä kuin lehtienkin palstoilla. Milloin jyrähtää yritysjohtaja, milloin asukas, virkamies, lakimies, poliitikko tai vaikkapa luonnonsuojelija. Kaikki he kokevat olevansa oikeassa. Oikeus rakentaa on kuin monihaarainen köysi, jota kaikki vetävät eri suuntiin tai positiivisemmassa mielessä kuin kattila, johon tuodaan eri aineksia, joita kunta sitten hämmentää suurella kauhallaan ja nostaa valmiita annoksia lautasille. Eri tahojen intressit ovat erilaiset ja monelta osin ristiriitaiset eikä näiden näkemyserojen yhteensovittaminen ole aina kovin helppoa. Karrikoidusti voisin sanoa, että oikeusihmisille asiat ovat pelkkää lain tulkintaa, ympäristönsuojeluihmiset säädättävät lukuisia lakeja ja säädöksiä, maankäytön ihmiset yrittävät tehdä suunnitelmallista maapolitiikkaa, kunnan korkein viranomaisjohto, poliitikot ja yritysmaailma haluavat toimia sopimusteitse ja asianosaisten sekä etujärjestöjen vaikutuskanava on vuorovaikutusmenettely. Ollessani kävelemässä pikkupoikana metsässä isäni kanssa jouduin tekemisiin maanomistajan oikeuksien kanssa ensimmäistä kertaa. Järkytyin kuullessani, että omassa metsässä tulee pyytää lupa metsän kaatamiseen ja sitoutua istuttamiseen. Emmekö me omistakaan metsää täysin ja saa tehdä sillä ja siellä ihan mitä halutaan? Tämä romutti ensimmäistä kertaa ajatukseni omistamisesta ja vapaudesta. Minusta asia oli kerta kaikkiaan väärin. Kun omistaa jotakin, niin hallitsee sen täysin eikä muilla pitäisi olla siihen mitään sanomista.8 2 Kiinnostukseni aiheeseen tulee osaksi maakuntakaavoituksesta ja osaksi poikkeamislupien ja suunnittelutarveratkaisujen käsittelystä. Mietin usein, mikä vaikutus seutu- /maakuntakaavalla on konkreettiseen rakentamiseen? Tällä en tarkoita suurenluokan rakentamista, kuten kaupan suuryksikköjen sijoittamista tai verkostosuunnittelua. Maakuntaliitossa työskennellessäni en kyennyt näkemään näillä kaavoilla olevan selvää vaikutusta. Tarkempaa kaavoitusta varten aluevaraukset pyydettiin kunnista, joten yksityiskohtaisemman kaavoituksen ohjausvaikutuskin lienee ollut vähäinen. Nykyisin kuntapuolelta maankäytön suunnittelua tarkastellessani on rakennusoikeuden myöntämisen asiat tulleet konkreettisemmiksi. Olen valmistellut noin 300 lupahakemusta kahden vuoden aikana ja olen ollut mukana sekä seurannut muuta maankäytön suunnittelua läheltä. Tämän takia halusin tarkastella ja ymmärtää asioita laajemmin. Mitkä kaikki asiat vaikuttavat rakennusoikeuden erityisesti rakennuspaikkaoikeuden saamiseen? 1.2 Tutkimusongelma, tavoite ja rajaus Tutkimuksen tavoitteena on saada selville rakennusoikeuden muodostumiseen vaikuttavat asiat ja pyrkiä selvittämään lähtökohdat oikeudelle rakentaa. Työssä pyritään saamaan hallintaan kokonaisuus ja ymmärtämään lainkäyttöä sekä nivomaan tiedot todellisiin tilanteisiin niin, ettei työ jäisi teoreettiseksi pohdinnaksi. Näiden tilanteiden ongelmia käsitellään tarkemmin ja yritetään löytää niihin ratkaisuja. Kaikkia osa-alueita käsitellään rajoitetussa määrin ja vähemmän merkitykselliset asiat kokonaan sivuuttaen. Varsinainen työ on kokonaisuuden hallinta ja perusteiden löytäminen. Rakennusoikeuksien varsinaisen myöntämisen (luvan myöntämisen tarkempi käsittely, edellytysten arviointi, kaavoitusprosessi), kaavamerkintöjen vaikutukset, valitusasiat ja asioiden historiallisen kehityksen jätän pääosin käsittelemättä. Samoin rajaan ulkopuolelle ympäristökeskuksen, ympäristöministeriön, hallinto-oikeuden ja korkeimman hallinto-oikeuden ja muiden viranomaisten toiminnan, vaikka näillä on merkittävä rooli mm. valvottaessa kunnan toimintaa. Asioita on tarkasteltu Lempäälän kunnan9 3 näkökulmasta. Tutkimuksessa käsitellyt asiat sopivat vain soveltaen muihin kuntiin. Varsinkin suurissa kaupungeissa ja väestökatokunnissa ongelmat ja niistä tehtävät johtopäätökset ovat aivan erilaiset. Tutkimuksen tarkoituksena ei ole opastaa ja ohjata, vaan käsitellä perusteita ja kokonaisuutta rakennusoikeuden myöntämisessä. Työssä ei pyritä esittelemään asioita, jotka on jo kirjoitettu maankäyttö- ja rakennuslain kommentaareihin lakiselityksenä, vaan pyritään keskittymään lakien soveltamisesta ja muista asioista johtuviin käytännön ongelmakohtiin. Päälähtökohta kaikessa on lupajärjestelmän kautta saatava oikeus rakentaa uusi asuintai lomarakennus. Asioita selostetaan myös maankäyttöpolitiikan näkökulmasta, sillä kaavoitus ja maapolitiikka liittyvät käsiteltävään aiheeseen niin saumattomasti. Maanomistajalla on kaksi vaihtoehtoa rakennusoikeuden saamiseen uudeksi rakennuspaikaksi, jonka mukaan rakennuslupa myönnetään. Nämä ovat suunnittelutarvelupa tai kaava sekä joissain tapauksissa voidaan myöntää rakennuslupa suoraan. Maanomistajan näkökulman lisäksi aihetta käsitellään virkamiehen, poliitikon ja asianosaisten näkökulmista. Työ jakaantuu seuraaviin osakokonaisuuksiin. Luvussa 2 käsitellään lainsäädäntöä ja harkintaa. Normit ohjaavat miten tulee toimia ja viimekädessä asiat ratkaistaan tuomiistuimessa. Luvussa 3 käydään läpi rakennusoikeuden realiteetteja, jotka tulee ottaa huomioon lähtökohtina. Luvussa 4 tarkastellaan kunnan ohjausjärjestelmää. Siihen kuuluu osaksi poliittinen ja hallinnollinen ohjaaminen sekä suunnittelujärjestelmän ja lupasuunnittelun käyttö. Luvussa 5 tutkitaan Lempäälän kunnan asioita. Paikallinen toimintatapa, alue ja paikalliset olot ovat ratkaisevan tärkeitä. Luku 6 käsittelee rakennusoikeustietoa. Jotta rakennusoikeutta voisi myöntää, tulee tietää olemassa oleva tilanne ja usein myös muodostuminen. Luku 7, rakennusoikeuden hakeminen, on tärkeä, sillä jos rakennusoikeutta ei hae, niin ei sitä yleensä voi saadakaan. Luku 8 pohtii, miten asemakaavan ulkopuolisen alueen rakentamisen kohdentumiseen voidaan vaikuttaa. Lopuksi luvussa 9 on loppupäätelmä työstä.10 1.3 Oikeus rakentaa ja rakennusoikeuden määrittely 4 Rakennusoikeudella yleispiirteisimmin käsitettynä tarkoitetaan, mitä ja kuinka paljon tietylle alueelle saadaan rakentaa. Rakennusoikeus voidaan ilmaista rakennusoikeuden määränä tai tehokkuuslukuna. Keskeisimmät käsitteet rakennusoikeutta tarkemmin määriteltäessä ovat kerrosala, kerrosluku ja käyttötarkoitus (MRL 115 ). Oikeus rakentaa liittyy läheisesti rakennusoikeus käsitteeseen. Ensin täytyy olla oikeus rakentaa, jotta voisi ylipäätään olla rakennusoikeutta. Toisaalta, jos on olemassa rakennusoikeutta, on myös oikeus rakentaa. Oikeus rakentaa käsite on tietynlainen raja sille, mitä saa tehdä ja mitä ei saa tehdä. Rakennusoikeuden hakija on voinut saada oikeuden rakentaa poikkeamisluvan turvin vastoin asemakaavaa tai muita määräyksiä tai hänellä voi olla oikeus rakentaa uusi talousrakennus. Maanomistajan (ja tämän työn kannalta) kaikkein tärkein asia yleensä on, onko oikeutta rakentaa uutta asuinrakennusta tai loma-asuntoa? Tässä työssä käytettäessä termiä rakennusoikeus, ilman rakennusoikeuden määrän kuvaamista, tarkoitetaan yleensä oikeutta rakentaa uusi asuintai lomarakennus. Luvun 3.1 kohdassa johtopäätöksiä käsitellään termiä rakennuspaikkaoikeus. Uuden termin käyttö toisi selvyyttä rakennusoikeus asiaan. Rakennusoikeus termin alku voi mennä helposti sekaisin rakentamisoikeuden termin kanssa. Monessa yhteydessä jälkimmäistä käytetäänkin samassa merkityksessä. Rakentamisoikeus liittyy yleensä sanapariin kaavoitus- ja rakentamisoikeus, mikä on yksi oikeudenala (ympäristöoikeuden yksi sektori). Muita käyttöjä on rakentamiskielto ja rakentamismääräyskokoelma, kun taas rakennusalkuista käytetään esim. haja- tai perusrakennusoikeus tai rakennustuotedirektiivi -termin kanssa. Maankäyttö- ja rakennuslaissa käytetään termiä poikkeamislupa (MRL 173 ), kun aikaisemmassa rakennuslaissa termi oli poikkeuslupa. (Nykyisen termin käyttö eroaa osittain vanhan termin käytöstä muun muassa siksi, koska on otettu käyttöön myös suunnittelutarveratkaisulupa nimitys) Muissa kohdissa lakia käytetään edelleen poikkeustermiä, kun poiketaan jostakin asiasta. Suunnittelutarveratkaisualueella tehdystä lupapäätöksestä käytetään termiä suunnittelutarveratkaisu. Lupaan voi liittyä myös poikkeamispäätös. Käsittelystä käytetään11 5 myös nimitystä rakennusluvan erityiset edellytykset (MKR 137 ) tai laajennettu rakennuslupaharkinta. Ranta-alueen ja vyöhykkeen suunnittelutarvealueella (MKR 72 ) tehdään poikkeamispäätös ranta-alueen suunnittelutarpeesta. Poikkeamis- ja suunnittelutarveratkaisulupien käsittelemisen yhteydessä (ei vähäisen poikkeamisen MRL 175 ) puhutaan toisinaan myös rakentamisedellytysten harkinnasta, esiharkinnasta, esiharkintaluvasta ja ennakkoluvasta. Varsinainen lupa on rakennus- tai toimenpidelupa. Tosin näillä ennakkoluvillakin voi olla ennakkolupia, kuten esimerkiksi lupa rakentaa maantiealueen suoja-alueelle tai liittymälupa. 1.4 Tutkimuksen metodi, käytettävät lähteet ja aikaisempi tutkimus Työ liittyy hallinto-oikeuden ja ympäristöoikeuden oikeudenalaan. Tutkimus on osaksi lainopillinen tutkimus, joka perustuu voimassa olevaan lainsäädäntöön ja normeihin sekä asioiden hallintokäsittelyyn, hallintojuridiikkaan. Toisaalta opinnäytetyö oli kehittämistehtävä, jolla pyrittiin käytännön ongelmakohtien tiedostamiseen, selvittämiseen ja ratkaisemiseen. Oikeustieteen pro graduihin verrattuna tutkimuksessa ei esitetä oikeusoppineiden ja oikeuksien erilaisia näkemyksiä käsiteltävään asiaan vaan käytännön läheisesti asiantuntijoiden ja oikeustapausten näkemykset on otettu huomioon ja jalostettu palvelemaan käytännön tilannetta, jolloin käsiteltävään aiheeseen sekoittuu vääjäämättä kirjoittajan oma käsitys asiasta. Asioita on käsitelty pelkistäen. Kun on viitattu lakiin, sieltä ei ole tuotu esille kaikkia ehtoja, joiden pitää toteutua rakennusoikeuden saamiseksi. Siksi tarkemman tiedon varmistamiseksi tulee lukea mm. viitatut lainkohdat kokonaan. Lähteinä on käytetty pääsääntöisesti vuosituhannen vaihteen jälkeistä aineistoa. Aihealueesta on kirjoitettu paljon kirjoja ja artikkeleja. Tekstit keskittyvät kuitenkin yksittäisiin aiheisiin tai ovat kommentaareja tietystä laista. Eniten tietoja olisin kuvitellut saavani kahdesta maanomistusoikeutta käsittelevästä kirjasta /0/ ja Vesa Majamaan kirjasta Oikeudesta rakentaa poikkeusluvalla /0/. Kirjat olivat kuitenkin liian tieteellistä - teoreettista - filosofista pohdintaa ja viimeksi mainittu oli lisäksi täysin van-12 6 hentunut. Majamaalta on tulossa mielenkiintoinen teos. Maankäyttö- ja rakennuslain perusteet, jossa ehkä käsitellään samoja asioita kuin tässä tutkimuksessa. Tosin kirjan piti ilmestyä jo keväällä Tutkimuksen lähteenä on lisäksi käytetty noin kahden vuoden aikana Lempäälän kunnan käsittelyssä olleita hankkeita ja niistä työtovereilta saadut neuvot. Asioita on seurattu aina syksyyn 2007 asti. Varsinaisia haastatteluja ei ole tehty. Työtoverit ovat myös tehneet joitakin tarkennuksia tekstiin. Tutkimuksen sisältö on kokonaan tekijän vastuulla ja voi poiketa kunnan ja muiden työntekijöiden näkemyksistä. Aihetta sivuavat aikaisemmat tutkimukset ja varsinkin pro gradu -tutkielmat pohtivat yksinomaan yhtä puolta asiasta, kuten lainsäädännöllistä puolta tms., eikä niistä pysty hahmottamaan kokonaisuutta. Maapoliittinen ja maankäytöllinen aspekti, joka on arkkitehtien ja maanmittaustieteiden parissa oleville itsestäänselvyys näkyy näissä puutteena ja vaikuttaa näin ollen tutkielmien tuloksiin ja johtopäätöksiin asioista. Tähän tutkimukseen liittyy oleellisesti ohessa olevat liitteet. Suuri osa niistä on valmiita asiakirjoja, mutta osa on tehty tätä tutkimusta varten. Näistä liitteistä saa käsiteltävänä olevaan ongelmakohtaan käytännön esimerkin. 2 RAKENNUSOIKEUDEN MYÖNTÄMISEN OIKEUDELLINEN PERUSTA 2.1 Oikeuslähteet, normihierarkian esittely ja virallislähteet Kansainvälisen oikeuden säädöksiä ei ole koottu kokoelmaksi. Ne ovat osittain tapaoikeutta, osittain ne on luotu valtioiden välisillä sopimuksilla (esim. YK:n peruskirja, ihmisoikeussopimukset ja erilaiset valtioiden kahdenväliset sopimukset). /1./ Sekä kansainvälinen oikeus että EU-normit (käsitellään jäljempänä) vaikuttavat suoraan lainsäädäntöömme, joko välillisesti Suomen perustuslain kautta tai suoraan alempaan lainsäädäntöön. Esimerkiksi MRL:N 2 :ssä on viittaus rakennustuotedirektiiviin. Näiden lisäksi sitoviin oikeuslähteisiin kuuluvat Suomen perustuslaki ja muut alemmat lait, joita on yleis- sekä erityislakeja. Lakeja selventäviä asetuksia voivat antaa13 tasavallan presidentti, valtioneuvosto ja ministeriöt. Ympäristöministeriön asetuksiin kuuluvat mm. kaavamerkkiasetus ja rakentamismääräyskokoelma. 7 Oikeuslähteiden ohella hallintoelinten toimintaan vaikuttavat pääosin kunnan itse päättämät virallislähteet /2. s. 178/. Tähän kunnalliseen normistoon voidaan lukea kunnan omat säädökset, joita ovat muun muassa rakennusjärjestys, ympäristönsuojeluohjeet, maapoliittinen ohjelma, toiminta- ja taloussuunnitelma, määrärahapäätökset, ohjesäännöt ja muu hallinnollinen ohjaus sekä kaavat ja suunnitelmat. Virallislähteiden sitovuus on kuitenkin väljempää, suppeampaa kuin velvoittavien oikeuslähteiden /2. s. 178/. Oikeuslähteiden ymmärtämistä ja tulkintaa auttavat lainsäädännön esityöt, joita ovat hallitukset esitys, erilaiset lausunnot ja mietinnöt. Lainkäytön soveltamista voi taas tutkia oikeuslaitoksien käsittelemistä oikeustapauksista. Ratkaisuihin vaikuttavat myös valtioneuvosto, ministeriöt, Suomen ympäristökeskus, alueelliset ympäristökeskukset ja maakunnalliset liitot, jotka antavat erilaisia ohjeistuksia, päätöksiä, tekevät tutkimuksia ja valvovat asioiden käsittelyä. Lisäksi tulee ottaa huomioon vakiintunut käytäntö jossain asiassa. 2.2 Perustuslaki Rakennusoikeuden myöntäminen perustuu lähtökohdiltaan Suomen perustuslakiin, koska se on kaiken lainsäädännön ja julkisen vallan käytön perusta. Perustuslain tutkiminen ja sen säätämisen vaiheiden selvittäminen antaa ymmärrystä niistä rakennusoikeuden muodostumisen prosesseista, jotka johtavat rakennusoikeuden saamiseen ja myöntämiseen tai estymiseen. Perusoikeudet ovat lähtökohdiltaan yleisiä ja siksi konkreettiset tulkinnat johonkin tiettyyn asiaan vaativat asian monipuolista selvitystä. Perusoikeuksiin on aiemmin vedottu lähinnä lainsäädäntömenettelyssä lainsäätämisjärjestystä ratkaistaessa. Ne ovat saaneet yhä enemmän yksilön oikeuksien luonnetta, kun niitä on ryhdytty soveltamaan käytännön hallinnossa ja tuomioistuimissa. Yksityisen ihmisen näkökulmasta on suuri merkitys sillä, että hän voi entistä useammin vedota suoraan perusoikeuksiinsa. Niiden selkeä määrittäminen auttaa ihmisiä hahmotta-14 maan oikeutensa ja asemansa suhteessa julkiseen valtaan, yhteiskuntaan ja ympäristöönsä. /3, s. 32./ 8 Uusi perustuslaki oli pitkän vuosikymmeniä kestäneen valmistelun tulos. Erityisesti tähän oli syynä omaisuudensuoja-asia. Perustuslakia edeltävä laki oli hallitusmuoto vuodelta 1919, jota oli muutettu vain vähän. Esimerkiksi perusoikeussäännökset olivat voimassa vuoteen 1995 saakka. Jatkossa muutoksia on kuitenkin tulossa enemmän johtuen EU:n yhä enenevässä määrin valmistelemien säädöksien joutumisesta ristiriitaan Suomen perustuslain kanssa. /4, s. 87, 85, / Suomen perustuslakiuudistuksen jälkeen allekirjoitettiin EU:n perusoikeuskirja. Se kattaa mm. kaikki perinteiset vapausoikeudet (mm. omaisuuden suoja). Viimeisessä vaiheessa tämä julistus on tarkoitus ottaa osaksi tulevaa Euroopan perustuslakia (termi vaihdettiin perusoikeuskirjaksi poliittisista syistä). /4, s. 2, 18./ Euroopan perusoikeusjärjestelmä lähtee kokonaan uudenlaiselta arvopohjalta, mikä aiheuttaa haastetta Suomen oikeusjärjestelmälle /4, s. 2/. Euroopan yhteisön (ei EU) ja keskuspankin antamat yhteisösäädökset mm. asetukset, direktiivit, puitepäätökset ja EY:n tekemät kansainvälisoikeudelliset sopimukset voivat sisältää perusoikeussäännösten kanssa ristiriidassa olevia säännöksiä. Nämä syrjäyttävät etusijaperiaatteen vuoksi jopa perusoikeussäännöksen. /1, s. 80/. Erityisesti ongelman muodostavat EU:n asetukset, koska ne tulevat voimaan suoraan ilman kansallisia voimaansaattamistoimenpiteitä. /3, s. 141/. Perustuslain lakipykälistä 15 (omaisuuden suoja), 20 (vastuu ympäristöstä) ja 21 (oikeusturva) sekä 6 (yhdenvertaisuus), 106 (perustuslain etusija) ja 107 (lakia alemmanasteisten säädösten soveltamisrajoitus) vaikuttavat käsiteltävään aiheeseen eniten. Seuraavassa käsitellään kahta ensin mainittua ja kolmea jälkimmäistä myöhemmin. Pykälää 21 ei käsitellä lähemmin. Perusoikeuksien perusteluihin viittaaminen Perusoikeussäännösten yksityiskohtaisten perustelujen osalta voidaankin viitata yleisesti hallituksen esitykseen perustuslakien perusoikeussäännösten muuttamisesta (HE 309/1993 vp) sekä eduskunnan perustuslakivaliokunnan esityksestä antamaan mietintöön (PeVM 25/1994 vp). Ehdotettujen perusoikeussäännösten15 tulkinnassa voidaan lisäksi nojautua vuoden 1995 perusoikeusuudistuksen jälkeiseen perusoikeuksien tulkintakäytäntöön. /5./ 9 Perustuslain vaikutus muuhun lainkäyttöön Pääsäännön mukaan perusoikeussäännöksistä ei voida säätää rajoituksia eikä heikennyksiä tavallisella lailla ainakaan perusoikeuksien ydinalueella. Ne turvaavat siis minimitason. Klassiset vapausoikeudet (kuten yhdenvertaisuus ja omaisuuden suoja) taas viittaavat maksimiin ja niihin saattaa liittyä lakivarauksia, jotka oikeuttavat säätämään rajoituksia enimmäistasosta. Ohjelma-, toimeksianto- ja tavoiteluonteisilla perusoikeussäädöksillä ei ole välitöntä vaikutusta lainsäädäntöön. Perusoikeuksien merkitys määräytyy perusoikeussäännöksen ja sitä toteuttavan erityislainsäädännön kokonaisvaikutuksena. /4, s ,75./ Perustuslakivaliokunta on usein korostanut, että vähäisemmästä puuttumisesta perustuslaissa turvattuihin kansalaisen oikeuksiin ja vapauksiin voidaan säätää tavallisella lailla. Sitä vastoin ankarammat ja syvemmälle käyvät puuttumiset tällaisiin kansalaisen oikeushyviin ovat mahdollisia vain perustuslain säätämisjärjestyksessä. Toisaalta mitä voimakkaammasta ja pakottavammasta yleisestä edusta on kysymys, sitä pitemmälle menevästä puuttumisesta kansalaisen oikeuksiin voidaan säätää lailla. /6./ Omaisuuden suoja Perustuslain :n mukaan Jokaisen omaisuus on turvattu. Omaisuuden pakkolunastuksesta yleiseen tarpeeseen täyttä korvausta vastaan säädetään lailla /7/. Tätä sanotaan myös täyden korvauksen periaatteeksi. Omistusoikeuden osalta suojan piiriin kuuluu kiinteistön omistajan vapaus käyttää ja hyödyntää omaisuuttaan taloudellisesti sekä sulkea ulkopuoliset pois sen käytöstä. Esimerkiksi kiinteistön omistajalla on vapaus käyttää (olemassa olevaa) kiinteistöään rakennuspaikkana, hyödyntää sillä olevaa metsää ja muita luonnonvaroja, kalastus ja vesivoimaa. Lisäksi jokaisella on oikeus hyödyntää maan pinnan alla olevia maaaineksia. /3, s. 482./ Omaisuuden suoja on perusoikeus, jonka konkretisoiminen on vaikeaa. Perusoikeuden rajoittamisesta on säädetty yksilöity lakivaraus 2 momentissa. Lunastuslaki on säädet-16 ty konkretisoimaan tässä tapauksessa perusoikeuden rajoitusvaltuutta. Toisaalta omaisuuden suojaa nimenomaisesti toteuttavia tai vahvistavia säädöksiä ei ole. Voidaan myös ajatella, että pääosa kaikesta yksityisoikeudellisesta sääntelystä olisi omaisuuden suojan konkretisointia. /3, s. 239/ Kaikissa muissa kuin pakkolunastustilanteissa arvioidaan omaisuuden suojaa yleissäännöksen pohjalta. /3, s. 497./ 1 momentti, jonka perusteella arvioidaan muun muassa omistajan käyttövapauden erilaisten rajoitusten sallittavuutta ja 2 momentti koskee pakkolunastustilanteita. 2 momenttiin sisältyy pakkolunastustilanteita koskeva yksilöity (kvalifioitu) lakivaraus, joka sisältää yleisen tarpeen ja täyden korvauksen vaatimukset. Sen sijaan omaisuuden käyttörajoitusten osalta ei ole vastaavanlaista lakivarausta. Tältä osin valtiosääntöoikeudellinen arviointi jää perusoikeuksien yleisten rajoitusedellytysten varaan. Hallitusmuodon 12 n (PL 15 ) eri momenttien väliseen suhteeseen liittyy se, että tämä perustuslainkohta ei sanamuotonsa mukaan aseta korvausvaatimusta muihin kuin 2 momentin pakkolunastustilanteisiin. Pykälän 1 momentista ei sen sijaan johdu vaatimusta korvata omistajalle mitä tahansa käyttörajoitusta. /8./ Toisena merkittävänä omaisuudensuojan soveltamisalueena on ollut sopimusten pysyvyyden suojaaminen. Säännöksi on kehittynyt, ettei tavallisella lailla voida jommankumman sopimuspuolen vahingoksi muuttaa taannehtivasti sopimussuhteen sisältöä. /4, s. 429./ Muilla perus- tai ihmisoikeuksilla voi olla omaisuudensuojaa vahvistava tai heikentävä vaikutus esim. jos toimenpide uhkaa toisten ihmisten toimeentuloa. /3, s. 500./ 10 Yleissäännös (1 momentti) Perustuslakivaliokunta esitti mietinnössään yleiset tulkintasäännöt, joiden mukaan voidaan rajoituksia oikeuteen tehdä. Näitä ovat 1. rajoituksen on perustuttava lakiin, 2. täsmällisyys ja tarkkarajaisuus, 3. hyväksyttävyysvaatimus eli yhteiskunnallinen tarve, 4. ydinalueen koskemattomuus, 5. suhteellisuusvaatimus eli toteutuskeinon suhde tavoitteeseen, 6 oikeusturvavaatimus, yleensä muutoksenhakuvaatimus ja 7. ihmisoikeuksien noudattamisen vaatimus sekä vielä maininta 1919 hallitusmuodon omaisuudensuojatulkintoihin. /9, s. 4-5./ Perustuslakivaliokunta on omaksunut useita yleisiä arviointikriteerejä sille, milloin omaisuudensuojaan puuttuminen on mahdollista tavallisella lailla ja milloin se vaatii perustuslainsäätämisjärjestyksen käyttämistä. Keskeisellä sijalla on oikeustieteessä kehitetty testi, jonka mukaan hallitusmuodon 6 :n estämättä voidaan omistusoikeuden rajoituksista säätää tavallisella lailla, jos rajoitukset eivät A. Kortesmaa 3/200817 loukkaa omistajan oikeutta omaisuutensa normaaliin, kohtuulliseen ja järkevään käyttämiseen (esim. PeVL 13/1989 vp, PeVL 3/1990 vp, PeVL 9/1990 vp).n /6./ 11 Koska vuoden 1919 hallitusmuodon kirjatut tulkintaperiaatteet ja perustuslakivaliokunnan vanhat lausunnot vaikuttavat vielä nykyiseenkin laintulkintaan, otan molemmista esiin yhden tärkeän. Omaisuuden pelkät odotusoikeudet, kuten tuleva kaavoituksesta johtuva arvonnousu, eivät olleet suojan piirissä. Sekä tavallisilla lailla tehtävän käyttörajoituksen tuli olla normaali, kohtuullinen, järkevä ja yhteiskuntakehitykseen soveltuva. /4, s. 419, 421./ Viranomaisten laatimiin suunnitelmiin ja kaavapäätöksiin perustuvien oikeuksien ja odotusten osalta omaisuudensuojan syntyminen riippuu siitä, kuinka konkreettisista ja reaalisista oikeuksista on kysymys. Vallitsevana kantana Lasinneva (1999) pitää sitä, ettei esimerkiksi kaavaan perustuvaa rakennusoikeutta pidetä sellaisena yksilön omaisuutena, joka nauttii perustuslain suojaa. Eli toisin sanoen sellainen yksilön varallisuus, joka perustuu julkisen vallan toimenpiteisiin jää suurelta osin omaisuudensuojan ulkopuolelle. /10, s. 487./ Kuitenkin lähestyttäessä omaisuudensuojan soveltamisalaa ulkopuolelta käsin alkavat yleiset oikeussuojaperiaatteet (luottamuksensuojaperiaate, yhdenvertaisuusperiaate, kohtuus, mielivallan ja syrjinnän kielto) vähitellen voimistua ja täsmentyä. Tulkinnanvaraisessa tilanteessa ei sitten välttämättä ole kovin suurta merkitystä sillä, mille puolelle rajaa jokin oikeus sijoitetaan. /3 s. 490./ Pakkolunastussäännös (2 momentti) Pakkolunastuksen tulee täyttää pykälässä määrätyt ehdot eli pakkolunastus pitää tulla yleiseen tarpeeseen, korvaus tulee olla täysimääräinen ja siitä tulee olla säädetty lailla. Pääsääntöisesti lunastus tapahtuu lunastuslain mukaan muussa laissa esitettyyn tarpeeseen. Omistaja saa täyden korvauksen, kun häneltä lunastetaan maata johonkin tarkoitukseen esim. suojeluun tai tietä varten. Tällöin toimenpide ei loukkaa omaisuuden perustuslainsuojaa. Toimenpiteen tulee täyttää tietenkin myös muut vaatimukset mm. tulkintasäännöt.18 12 Viime vuosina on laajennettu luontokohteiden suojeluun käytettävää keinovalikoimaa, mikä on osaltaan vähentänyt lunastamisen tarvetta. Maanomistajat ovat voineet solmia ympäristötukisopimuksen. Sopimuksen mukaan maanomistaja rauhoittaa kyseisen alueen sopimusajaksi ja saa siitä korvausta, josta ei tarvitse maksaa veroa. /11./ Pakkolunastuksessa muodostuva hinta on asia erikseen. Mitä vaikuttavat maan odotusarvot pakkolunastuksessa saatuun hintaan? Pääperiaatteena voitaisiin pitää perustuslakivaliokunnan seuraavaa yleisesti pätevää tulkintaa, vaikka se on annettu vähän erilaiseen tilanteeseen. Perustuslakivaliokunta on katsonut, että vain perustellut ja konkreettiset odotusoikeudet nauttivat omaisuudensuojaa /12/. Lunastus vs rajoittaminen Perusoikeusrajoituksena pakkolunastus ei ole niin merkittävä kuin omistusoikeuden rajoitukset käyttörajoituksin. Yleensä julkinen valta välttää kalliita pakkolunastuksia ja tavoitteisiin pyritään omaisuuden käyttörajoituksin, jolloin käyttörajoitteinen omistusoikeus säilytetään. Juuri käyttörajoitukset ovat omaisuuden perusoikeussuojan ongelmallisin osa. /4, s. 427/. Perustuslakivaliokunnan käytännössä on täyden korvauksen vaatimus kuitenkin eräitä kertoja ulotettu omaisuuden käyttörajoitustilanteisiin. Tällöin käyttörajoitusta on pidetty niin merkittävänä, että se on tosiasiallisilta vaikutuksiltaan rinnastettu pakkolunastukseen. /8, s.13/. Rajoittaminen vs säätely Perustuslaillisia ongelmia syntyy varallisuusoikeuksien rajoittamisesta, kun taas sääteleminen on lähtökohtaisesti perustuslain sallimaa. Rajoittamisella tarkoitetaan sellaisia toimenpiteitä, joilla oikeuksia tai vapauksia kavennetaan tai velvollisuuksia lisätään aikaisempaan tilanteeseen verrattuna oleellisella tavalla. Sääntelyllä puolestaan viitataan hyvin laajaan normistoon, joka määrittelee, organisoi ja täsmentää varallisuuden sisältöä, mutta joka ei olennaisesti kavenna varallisuusoikeuden haltijan oikeusasemaa. /3, s / Rajoitusperusteiden hyväksyttävyyden osalta voidaan yleisesti todeta kaavoitusinstituution taustalla olevan sellaisia yhdyskuntasuunnitteluun ja myös hallitusmuodon 14 a :ään liittyviä seikkoja, jotka ilmentävät perusoikeusjärjestel-19 män kannalta hyväksyttävinä pidettäviä tärkeitä yhteiskunnallisia intressejä. Lisäksi kaavoihin ja rakennusjärjestyksiin sisältyvät määräykset ovat merkittäviltä osiltaan pikemminkin nykyaikaisessa yhteiskunnassa välttämätöntä omaisuuden käytön sääntelyä kuin sen varsinaista rajoittamista. /13./ 13 Yleinen sietovelvollisuus Maanomistajan on siedettävä tiettyyn rajaan saakka naapurikiinteistön käyttöä ja siitä johtuvia seurauksia. Naapuruussuhdelaki toisaalta kieltää omistajaa käyttämästä kiinteistöään tavalla, josta naapuri joutuisi kärsimään kohtuutonta haittaa. Yhteiskunnan kehittyessä ja maankäytön tehostuessa ovat kiinteistön käytöstä aiheutuvat seuraamukset alkaneet ulottua laajemmalle kuin lakia kirjoitettaessa. Uudentyyppisiä rasituksia on syntynyt esim. liikenteestä johtuvasta melusta ja ilman pilaantumisesta. /14, s. 78./ Yleisen sietovelvollisuuden piiriin kuuluvia rajoituksia ei yleensä korvata. Korvaamatta jäävät esimerkiksi tehostuneeseen maankäyttöön liittyvät epämiellyttävät muutokset ympäristössä. Haittoja ei myöskään korvata, jos rasitusten ei paikallisten olosuhteiden mukaan voida katsoa olevan tavattomia ja odottamattomia. Kohtuuttomista haitoista esim. yleisen tien rakentamisesta ja parantamisesta voi saada haitan tai vahingon korvausta. Tällöin haitta on tavanomaista suurempi pysyvä tai kohtuuton rasitus. /14, s. 79./ Vastuu ympäristöstä, ympäristöperusoikeus Perustuslain 20 :n mukaan Vastuu luonnosta ja sen monimuotoisuudesta, ympäristöstä ja kulttuuriperinnöstä kuuluu kaikille. Julkisen vallan on pyrittävä turvaamaan jokaiselle oikeus terveelliseen ympäristöön sekä mahdollisuus vaikuttaa elinympäristöään koskevaan päätöksentekoon. /7./ Vastuu ympäristöstä on perusoikeutena erityinen siitä syystä, että se on tavallaan käänteinen. Oikeus konkretisoituu sitä mukaan kuin esim. luonnonsuojelulainsäädäntöä kehitetään ja tehostetaan sekä säädetään luonnonsuojelualueista ja toteutetaan esim. Natura 2000-ohjelmaa. /1, s. 239./20 Lain perustelujen mukaan vastuu kohdistuu luontoon (eläimet ja kasvit), elottomaan luonnonympäristöön (vesistöt, ilmakehä, maa- ja kallioperä) ja ihmisen toiminnan tuloksena syntyneeseen kulttuuriympäristöön (rakennukset, rakennelmat ja maisemat). /6./ Säännöksen piiriin kuuluvat sekä ympäristön tuhoutumisen tai pilaantumisen estäminen että aktiiviset luonnolle suotuisat toimet. Siten säännös ilmaisee ihmisten kaikinpuolisen vastuun sellaisesta taloudellisen ja yhteiskunnallisen toiminnan kokonaislinjasta, joka turvaa elollisen ja elottoman luonnon monimuotoisuuden säilymisen. Yksilön osuus ympäristönsuojelussa voi toteutua sekä aktiivisena tekemisenä että passiivisena pidättymisenä ympäristön vahingoittamisesta. /6./ 14 Säädöksen viimeinen lauselma tarkoittaa, että julkisen vallan on pyrittävä turvaamaan jokaiselle mahdollisuus vaikuttaa elinympäristöään koskevaan päätöksentekoon. Tämä velvoite kohdistuu pääsääntöisesti lainvalmisteluun ja muihin norminantajiin. Nämä vaikutus mahdollisuudet konkretisoituvat sitten hallintomenettelylaissa ja erityislainsäädännössä vaadittavana vuorovaikutuksena mm. kuulemista, puhevaltaa ja valitusoikeutta koskevina säädöksinä. /3, s 641./ Perusoikeussäännösten 15 ja 20 :n vaikutus toisiinsa Perusoikeussäännöksillä saattaa olla ristiriitaisia päämääriä ja toteutuksia lainsäädännössä. Mikäli usea perusoikeus on samassa tilanteessa ristiriidassa toisiinsa nähden on pyrittävä noudattamaan kaikkia siinä määrin kuin mahdollista. /15./ Esimerkiksi kun joku muu laki vahvistaa määrättyä perusoikeutta niin, toisaalta se rajoittaa jotain toista perusoikeussäännöstä. Kun PL:n 20 :n mukaan säädetty ja toteuttava luonnonsuojelulainsäädäntö asettaa käyttörajoituksia, toimenpidekieltoja tai rauhoitusmääräyksiä saattaa sääntely osoittautua maanomistajan PL 15 :n turvatun omaisuudensuojan vastaiseksi tai olla ristiriitainen maanomistajan käyttöoikeuksien kanssa. Omaisuuden suojaan kuuluu oikeus tietyissä rajoissa vapaasti käyttää varallisuuttaan tietyllä tavalla. Euroopan ihmisoikeusyleissopimus säätää omistajan oikeudesta nauttia omaisuudestaan. Lisääntyvät perustuslakiristiriidat johtuvat perusoikeuksien lisääntymisistä ja uusista sekä laajennetuista vapausoikeuksista sekä erilaisista muista perustuslain laajennuksista. /1, s. 241./ Näytä lisää
 Maankäyttö- ja rakennuslain poikkeamistoimivallan siirto kunnille Kaupunginarkkitehti Ilmari Mattila 13.4.2016 Maankäyttö- ja rakennuslain poikkeamistoimivallan siirto kunnille Poikkeamistoimivallan siirtoa Lisätiedot VESILAIN VAIKUTUS RUOPPAUKSEN SUUNNITTELUUN
 VESILAIN VAIKUTUS RUOPPAUKSEN SUUNNITTELUUN Kari Nieminen, Varsinais-Suomen ELY-keskus Parainen 9.5.2012 9.5.2012/ Lähtökohta (VL 2:6): Yleisen oikeuden mukaisen ruoppauksen toteuttamiseen ei tarvitse Lisätiedot Ohjausvaikutus alueiden käytön suunnitteluun (MRL 32.1 ja 32.3 )
 Maakuntakaavan oikeusvaikutukset, Keski-Suomen liitto 1.6.2004 Jukka Reinikainen, YM MAAKUNTAKAAVAN OIKEUSVAIKUTUKSET Ohjausvaikutus alueiden käytön suunnitteluun (MRL 32.1 ja 32.3 ) Viranomaisvaikutus Lisätiedot Poikkeamislupien ja suunnittelutarveratkaisujen edellytykset. Pori
 Poikkeamislupien ja suunnittelutarveratkaisujen edellytykset Pori 19.12.2013 Poikkeamisen edellytykset (MRL 172 ): Poikkeaminen ei saa: aiheuttaa haittaa kaavoitukselle, kaavan toteuttamiselle tai alueiden Lisätiedot VESILAIN VAIKUTUS RUOPPAUKSEN SUUNNITTELUUN JA TOTEUTUKSEEN
 VESILAIN VAIKUTUS RUOPPAUKSEN SUUNNITTELUUN JA TOTEUTUKSEEN Kari Nieminen, Varsinais-Suomen ELY-keskus Salo 6.3.2013 Oikeus vesialueen ruoppaukseen VL 2:6: Lietteestä, matalikosta tai muusta niihin verrattavasta Lisätiedot edellytykset yy Kankaanpää
 Poikkeamislupien i i ja suunnittelutarveratkaisujen edellytykset yy Kankaanpää 5.9.2013 Poikkeamispäätös / suunnittelutarveratkaisu rakennusluvan edellytyksenä Asemakaavoitettu alue rakennuslupa kaavanmukaiseen Lisätiedot Yleiskaavat ja rakentaminen asemakaava-alueiden ulkopuolella
 Yleiskaavat ja rakentaminen asemakaava-alueiden ulkopuolella Valmisteilla olevat MRL:n muutokset Seminaari, sipoo 13.5.2016 Matti Laitio, ympäristöministeriö Hallitusohjelman kirjauksia Helpotetaan haja-asutusalueiden Lisätiedot Maankäyttö- ja rakennuslaki /132
 Maankäyttö- ja rakennuslaki 5.2.1999/132 Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään: 43 Rakentamis ja toimenpiderajoitukset Lupaa rakennuksen rakentamiseen ei saa myöntää siten, että vaikeutetaan yleiskaavan Lisätiedot Maa-29.321 Kaavoitus- ja rakentamisoikeus
 Maa-29.321 Kaavoitus- ja rakentamisoikeus 1. Onko väite oikein vai väärin? (10/03) Yleistä tietä ei saa suunnitella tai rakentaa asemakaavan vastaisesti Alueellinen ympäristökeskus vastaa maakuntakaavoituksesta Lisätiedot Rantapoikkeamiset kunnalla entä vastuu? Tuire Nurmio Turun hallinto-oikeus
 Rantapoikkeamiset kunnalla entä vastuu? Tuire Nurmio Turun hallinto-oikeus 14.6.2016 Kunta voi erityisestä syystä hakemuksesta myöntää poikkeamisen myös uuden rakennuksen rakentamiseen ranta-alueella, Lisätiedot Näkökulmia maankäyttö- ja rakennuslain muuttamiseen
 Näkökulmia maankäyttö- ja rakennuslain muuttamiseen 12.9.2016 Uudistuksen aikataulu Lakimuutos tulisi voimaan vuonna 2017 ELY-keskuksia koskeva lainsäädäntö ja viranomaistoiminta muuttuvat vuoden 2019 Lisätiedot Ympäristönsuojelulain soveltamisala ja yhteydet muuhun ympäristölainsäädäntöön. kesä 2011 Hilkka Heinonen 1
 Ympäristönsuojelulain soveltamisala ja yhteydet muuhun ympäristölainsäädäntöön kesä 2011 Hilkka Heinonen 1 YSL:n soveltamisala 1 (2) Ympäristön pilaantumisentorjunnan yleislaki YSL:a sovelletaan toimintaan, Lisätiedot Rakentamis- ja toimenpiderajoitukset, rakennuskielto
 Rakentamis- ja toimenpiderajoitukset, rakennuskielto Prof. Kai T. Kokko Lapin yliopisto, syksy 2011 Tentit 24.11. ja 26.1. Sisältö Rakentamisrajoitukset Toimenpiderajoitus Rakennuskiellot 1a Ehdollinen Lisätiedot Maa Korvausarviointi TkT Juhana Hiironen
 Maa-20.2334 Korvausarviointi 15.9.2015 TkT Juhana Hiironen Päivän aikataulu 14:15 14:45 Kertausta lukutehtävän aihepiiristä 14:45 15:15 Ryhmätyö 15:15 15:40 Ryhmätöiden esittely 15:40 15:45 Seuraavaksi Lisätiedot Avoin data ja tietosuoja. Kuntien avoin data hyötykäyttöön Ida Sulin, lakimies
 Avoin data ja tietosuoja Kuntien avoin data hyötykäyttöön 27.1.2016 Ida Sulin, lakimies Lakipykäliä, avoin data ja julkisuus Perustuslaki 12 2 momentti» Viranomaisen hallussa olevat asiakirjat ja muut Lisätiedot MUSEOT KULTTUURIPALVELUINA
 Elina Arola MUSEOT KULTTUURIPALVELUINA Tutkimuskohteena Mikkelin museot Opinnäytetyö Kulttuuripalvelujen koulutusohjelma Marraskuu 2005 KUVAILULEHTI Opinnäytetyön päivämäärä 25.11.2005 Tekijä(t) Elina Lisätiedot Turvetuotanto, suoluonto ja tuulivoima maakuntakaavoituksessa. Petteri Katajisto Yli-insinööri 3. Vaihemaakuntakaavaseminaari 2.3.
 Turvetuotanto, suoluonto ja tuulivoima maakuntakaavoituksessa Petteri Katajisto Yli-insinööri 3. Vaihemaakuntakaavaseminaari 2.3.2012 Alueidenkäytön suunnittelun tavoitteet (maankäyttö- ja rakennuslaki Lisätiedot LAUSUNTO 15.1.2016 OM 198/43/2015
 OIKEUSMINISTERIÖ LAUSUNTO 15.1.2016 OM 198/43/2015 Työ-ja elinkeinoministeriö TEM/1924/00.04.01/2014 LÄHETETTYJEN TYÖNTEKIJÖIDEN DIREKTIIVIN TÄYTÄNTÖÖNPANOA KOSKEVAN DIREKTIIVIN JA TYÖNTEKIJÖIDEN VAPAATA Lisätiedot YMPÄRISTÖMINISTERIÖ Muistio Luonnos EHDOTUS VALTIONEUVOSTON ASETUKSEKSI YMPÄRISTÖVAIKUTUSTEN ARVI- OINTIMENETTELYSTÄ
 YMPÄRISTÖMINISTERIÖ Muistio Luonnos 7.3.2017 EHDOTUS VALTIONEUVOSTON ASETUKSEKSI YMPÄRISTÖVAIKUTUSTEN ARVI- OINTIMENETTELYSTÄ PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten Lisätiedot TERVEYDENSUOJELU- JA RAKENNUSVALVONTAVIRANOMAISEN YHTEISTYÖSTÄ RAKENNUSTEN TERVEYSHAITTAKORJAUKSISSA
 TERVEYDENSUOJELU- JA RAKENNUSVALVONTAVIRANOMAISEN YHTEISTYÖSTÄ RAKENNUSTEN TERVEYSHAITTAKORJAUKSISSA Ylitarkastaja Vesa Pekkola Sosiaali- ja terveysministeriö 17.11.2014 Hallintolaki 10 Viranomaisten yhteistyö Lisätiedot ELY yleiskaavoituksen ohjaajana ja metsät ELYkeskuksen. Aimo Huhdanmäki Uudenmaan ELY-keskus Elinympäristöyksikön päällikkö
 ELY yleiskaavoituksen ohjaajana ja metsät ELYkeskuksen näkökulmasta Aimo Huhdanmäki Uudenmaan ELY-keskus Elinympäristöyksikön päällikkö 30.8.2013 ELY:n tehtäviä (kytkös metsiin) Alueidenkäyttö, yhdyskuntarakenne Lisätiedot HE 89/2006 vp. 2. Toiminnan tavoite Teknologian kehittämiskeskuksesta
 HE 89/2006 vp Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi teknologian kehittämiskeskuksesta annetun lain muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi teknologian kehittämiskeskuksesta Lisätiedot Teuvo Pohjolainen
 1 Teuvo Pohjolainen 9.12.2016 Lausunto eduskunnan perustuslakivaliokunnalle Hallituksen esityksestä eduskunnalle laiksi puolustusvoimista annetun lain muuttamisesta sekä eräiksi siihen liittyviksi laeiksi Lisätiedot Vakinainen asuminen maistraatin näkökulmasta. Henkikirjoittaja Minna Salmela Mikkelin yksikkö
 Vakinainen asuminen maistraatin näkökulmasta Kotikuntalaki 2 : Henkilön kotikunta on jäljempänä tässä laissa säädetyin poikkeuksin se kunta, jossa hän asuu. Vastasyntyneen lapsen kotikunta on se kunta, Lisätiedot Rakennusjärjestykset Etelä- Pohjanmaan ELY-keskuksen alueella
 Rakennusjärjestykset Etelä- Pohjanmaan ELY-keskuksen alueella Rakennetun ympäristön neuvottelupäivä Seppo Hakala, Insinööri 1 MRL 14 Rakennusjärjestys Kunnassa tulee olla rakennusjärjestys. Rakennusjärjestyksen Lisätiedot Säännöstelyluvan muuttaminen
 Säännöstelyluvan muuttaminen Näkökulmana Pirkanmaan keskeiset järvet Oikeudelliset edellytykset Tarvitaanko säännöstelyluvan muuttamiseen lupa? VL2:2 4 mom Lupa tarvitaan myös luvan saaneen vesitaloushankkeen Lisätiedot Valtioneuvoston asetus
 Luonnos 24.2.2017 Valtioneuvoston asetus maankäyttö- ja rakennusasetuksen muuttamisesta Valtioneuvoston päätöksen mukaisesti kumotaan maankäyttö- ja rakennusasetuksen 31 ja 34 :n 2 momentti, sellaisena Lisätiedot Päiväys Datum Dnro Dnr 27.4.2011 YM 15/ 04 /2011 Oikeusministeriö Viite Hänvisning lausuntopyyntö Asia Ärende Lausunto Oikeusministeriö on pyytänyt ympäristöministeriöltä lausuntoa prosessityöryhmän ehdotuksesta Lisätiedot ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ
 HE 118/2012 vp Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi yrittäjän eläkelain 115 :n muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi yrittäjän eläkelakia. Muutos koskisi Lisätiedot Merialuesuunnittelun lainsäädäntö
 Merialuesuunnittelun lainsäädäntö Ajankohtaista merialuesuunnittelussa Ympäristöministeriön Pankkisali 11.11.2016 Neuvotteleva virkamies Tiina Tihlman Merialuesuunnitteludirektiivi 2014/89/EU Edistää merialueiden Lisätiedot Täydennysrakentaminen onnistuu
 Täydennysrakentaminen onnistuu Ohjaavan viranomaisen näkemyksiä täsmäiskuihin Alueidenkäyttöpäällikkö Brita Dahlqvist-Solin/Uudenmaan ELY-keskus Näkemykset perustuvat ELY:n rooliin ELY-keskusten tehtävä Lisätiedot Ympäristölautakunnan päämääränä on hyvä ja turvallinen elinympäristö.
 1 ULVILAN KAUPUNGIN YMPÄRISTÖLAUTAKUNNAN JOHTOSÄÄNTÖ Hyväksytty: 31.01.2011 Valt. 7 Voimaantulo: 01.02.2011 1 Toiminta-ajatus Ympäristölautakunnan päämääränä on hyvä ja turvallinen elinympäristö. Ympäristölautakunta Lisätiedot Rakennusjärjestyksen uusiminen
 Rakennusjärjestyksen uusiminen Vihdin kunta 22.11.2016 Pekka Laitinen johtava rakennustarkastaja Mikä on rakennusjärjestys? (MRL 14 ) Jokaisessa kunnassa tulee olla rakennusjärjestys Rakennusjärjestyksen Lisätiedot Yleiskaavoitus metsäalueiden. Ismo Pölönen Oikeustieteiden laitos Itä-Suomen yliopisto
 Yleiskaavoitus metsäalueiden käytön ohjauksessa Ismo Pölönen Oikeustieteiden laitos Itä-Suomen yliopisto Osahanketta koskevat julkaisut Pölönen, Ismo & Malin, Kimmo: Yleiskaavoitus metsäalueiden käytön Lisätiedot ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ
 Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi Tieliikelaitoslain muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi lakia Tieliikelaitoksesta. Valtion liikelaitoksista annetun Lisätiedot Maisematyöluvat. Pohjois-Savon ELY keskus/leila Kantonen
 Maisematyöluvat Pohjois-Savon ELY keskus/leila Kantonen 10.3.2015 Maisematyölupavelvollisuus Maankäyttö- ja rakennuslain (MRL) 128 :n 1 momentin 1 kohdan mukaan maisemaa muuttavaa rakennustyötä, puiden Lisätiedot Muiden kuin kuivatusvesien johtaminen toisen ojaan Toimintaohjeet VL:n ja YSL:n valossa
 Muiden kuin kuivatusvesien johtaminen toisen ojaan Toimintaohjeet VL:n ja YSL:n valossa Ympäristönsuojelupäivät 2013 Lammin biologinen asema Marko Nurmikolu & Vesa Valpasvuo On erilaisia vesiä ja niille Lisätiedot KAJAANIN KAUPUNGISSA KAAVOITUKSESTA JA MUISTA KAAVOITUKSEEN LIITTYVISTÄ VIRANOMAISTEHTÄVISTÄ PERITTÄ- VÄT MAKSUT
 1 KAJAANIN KAUPUNGISSA KAAVOITUKSESTA JA MUISTA KAAVOITUKSEEN LIITTYVISTÄ VIRANOMAISTEHTÄVISTÄ PERITTÄ- VÄT MAKSUT Hyväksytty ympäristöteknisessä lautakunnassa 30.9.2015 71 Voimassa 23.10.2015 alkaen. Lisätiedot Reinboth ja Vuortama antoivat 20.5.1996 Oikeustoimittajat ry:n puolesta vastineen lausunnon ja selvitysten johdosta.
 5.9.1996 487/4/96 Oikeustoimittajat ry Journalistiliitto Hietalahdenkatu 2 B 22 00180 HELSINKI P Ä Ä T Ö S 1 KIRJOITUSOikeustoimittajat ry:n puheenjohtaja Susanna Reinboth ja sihteeri Timo Vuortama arvostelevat Lisätiedot HE 51/2002 vp. Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi ympäristönsuojelulakia,
 HE 101/2001 vp Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi julkisista hankinnoista annetun lain muuttamisesta Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi julkisista hankinnoista annettua lakia. Ehdotuksen mukaan asian Lisätiedot Kyläyleiskaavoituksen koulutuspäivät Vuonislahti Anne Jarva, kaavoituspäällikkö, Hyvinkää
 Kyläyleiskaavoituksen koulutuspäivät Vuonislahti 6.-7.9.2012 Anne Jarva, kaavoituspäällikkö, Hyvinkää Kyläyleiskaavoituksen lähtökohdat, tavoitteet ja tarpeellisuus Kunnan kokonaisuuden tarkastelu Erilaisten Lisätiedot Hollolan kunta Valvontajaosto. Rakennusvalvonnan päätösvaltaluettelo alkaen
 Rakennusvalvonnan päätösvaltaluettelo 6.6.2016 alkaen Toimialajohtaja alueen päällikkö tekninen johtaja rakennustarkastaja 2 Maankäyttö- ja rakennuslaki MRL 15 Hyväksyy rakennusjärjestyksen MRL 21 Määrää Lisätiedot Kalatalousvelvoitteiden muuttamisen juridiset reunaehdot
 Kalatalousvelvoitteiden muuttamisen juridiset reunaehdot Asianajaja Matias Wallgren Asianajotoimisto Castrén & Snellman Oy 1 Esityksen rakenne Oikeudellinen lähtökohta: perusoikeudet ja oikeusvoima Lainsäädäntö Lisätiedot Kuopion kaupunki Pöytäkirja 19/ (1) Kaupunginhallitus Asianro 5398/ /2016
 Kuopion kaupunki Pöytäkirja 19/2016 1 (1) 220 Asianro 5398/10.03.00.01/2016 Poikkeaminen (KH) / Kuopio 297-510-10-33 Va. yleiskaavajohtaja Matti Asikainen Strateginen maankäytön suunnittelu Selostus Rakennuspaikka Lisätiedot Ajankohtaista tuulivoimarakentamisesta. Tuulivoimaseminaari, Pori Katri Nuuja, YM
 Ajankohtaista tuulivoimarakentamisesta Tuulivoimaseminaari, Pori Katri Nuuja, YM 2 HE laiksi uusiutuvilla energialähteillä tuotetun sähkön tuotantotuesta (VN 16.9.2010) Tuulivoimatuotannolle syöttötariffi Lisätiedot Miten perus- ja ihmisoikeuksia käytetään? Ensisijaisena lähteenä YK:n vammaisten ihmisoikeussopimus
 VIA-PROJEKTIN JURIDINEN POHJA Miksi juridiikkaa? Mikä on perusoikeus tai ihmisoikeus? Miten perus- ja ihmisoikeuksia käytetään? Ensisijaisena lähteenä YK:n vammaisten ihmisoikeussopimus Miksi juridiikkaa? Lisätiedot Mitä on hyvä hallintomenettely lastensuojeluasioissa?
 Mitä on hyvä hallintomenettely lastensuojeluasioissa? 1. Huostaanottohakemus Hyvä hallintomenettely hyvä hallintolainkäyttömenettely 2. Tuomioistuimen lupa lapsen tutkimiseen Riitta Eskola Hallinto-oikeustuomari, Lisätiedot Arkeologisten kohteiden huomioon ottaminen ympäristön lupa asioissa
 Arkeologisten kohteiden huomioon ottaminen ympäristön lupa asioissa 24.11.2016 Kaarlo Katiskoski Itä ja Pohjois Suomen kulttuuriympäristöpalvelut KV sopimukset ja arkeologinen kulttuuriperintö Kansallinen Lisätiedot PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ
 HE 57/2001 vp Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi kemikaalilain muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan kemikaalilain säännöksiä muutettavaksi siten, että kemikaalin päällysmerkintöihin Lisätiedot Osallistumis- ja arviointisuunnitelma (OAS)
 1 MITEN VOIN VAIKUTTAA RAKENNUSJÄRJESTYKSEEN? 1 Mikä on rakennusjärjestys Jokaisessa kunnassa tulee olla rakennusjärjestys, mutta sen määräykset voivat olla erilaisia kunnan eri alueilla (MRL 14.1 ). Rakennusjärjestyksen Lisätiedot Liito-oravan suojelustatus ja asema Suomen ja EU:n lainsäädännössä suhteessa kaavoitukseen
 Liito-oravan suojelustatus ja asema Suomen ja EU:n lainsäädännössä suhteessa kaavoitukseen Liito-oravat kaupunkioloissa seminaari Espoossa 11.11.2014 12.11.2014 Esityksen sisältö Liito-oravaa koskevat Lisätiedot HE 112/1996 vp. Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi kiinteistörekisterilain muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ
 HE 112/1996 vp Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi kiinteistörekisterilain muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi kiinteistörekisterilakia siten, että kiinteistötunnuksen Lisätiedot Syrjinnän sääntely ja työelämä
 1 Syrjinnän sääntely ja työelämä Esiteteksti heinäkuu 2004 (vain sähköisenä) Sisällysluettelo Lainsäädäntö... 2 Suomen perustuslaki (731/1999)... 2 Yhdenvertaisuuslaki (21/2004)... 2 Työsopimuslaki (55/2001)... Lisätiedot Putkilahden kyläselvitys
 Putkilahden kyläselvitys Kyläilta 22.10.2015 Arto Sipinen Jyväskylän kaupunki / yleiskaavoitus Rakentaminen KUIVALLA MAALLA Suunnittelu- Yleiskaava Asemakaava tarvealue Suunnittelu- tarveharkinta tai/ja Lisätiedot Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi yleisistä teistä annetun lain muuttamisesta annetun lain voimaantulosäännöksen muuttamisesta
 Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi yleisistä teistä annetun lain muuttamisesta annetun lain voimaantulosäännöksen muuttamisesta Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi yleisistä teistä annetun lain muuttamisesta Lisätiedot Kauppa ja kaavoitus. Suomen Ympäristöoikeustieteen Seuran ympäristöoikeuspäivä Klaus Metsä-Simola
 Kauppa ja kaavoitus Suomen Ympäristöoikeustieteen Seuran ympäristöoikeuspäivä 8.9.2011 OTL 2 Kauppa ja kaavoitus Esityksen sisältö Johdanto Maankäyttö- ja rakennuslain muutos 15.4.2011 Uusi 9 a luku Tausta Lisätiedot Käyttötarkoituksen muutokset Lainsäädäntökatsaus
 Käyttötarkoituksen muutokset Lainsäädäntökatsaus Rakennusvalvonnan ajankohtaisseminaari Savoy-teatteri, 2.12.2014 Hallitussihteeri Erja Werdi, Ympäristöministeriö, Rakennetun ympäristön osasto Lähtökohtia Lisätiedot Laki. EDUSKUNNAN VASTAUS 51/2004 vp. Hallituksen esitys laeiksi maankäyttö- ja rakennuslain sekä kiinteistönmuodostamislain muuttamisesta.
 EDUSKUNNAN VASTAUS 51/2004 vp Hallituksen esitys laeiksi maankäyttö- ja rakennuslain sekä kiinteistönmuodostamislain muuttamisesta Asia Hallitus on vuoden 2003 valtiopäivillä antanut eduskunnalle esityksensä Lisätiedot Asemakaavan sisällöstä. VARELY / Ympäristövastuualue / Alueiden käyttö / Maarit Kaipiainen
 Asemakaavan sisällöstä 11.4.2013 Asemakaava: yksityiskohtaisin kaavataso Asemakaava on yksityiskohtaisin kaavataso. Sillä ohjataan maankäyttöä ja rakentamista paikallisten olosuhteiden, kaupunki- ja maisemakuvan, Lisätiedot 4. Vesihuolto Jos kiinteistöä ei voi liittää yleiseen vesijohtoverkkoon, niin rakennuspaikalla on oltava oma kaivo, jonka vesi kelpaa talousvedeksi.
 RAKENNUSVALVONTA 2015 RANTA-ALUEELLA SIJAITSEVAN VAPAA-AJAN ASUNNON KÄYTTÖTARKOIITUKSEN MUUT- TAMINEN VAKITUISEKSI ASUNNOKSI I YLEISTÄ Vapaa-ajanasunnon muuttaminen vakituiseksi asunnoksi tulisi ensisijaisesti Lisätiedot PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ
 Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi rikoslain muuttamisesta Esityksessä ehdotetaan tehtäväksi rikoslakiin muutokset, jotka aiheutuvat Suomen liittymisestä tarkastusten asteittaisesta lakkauttamisesta Lisätiedot Asemakaava-alueiden ulkopuolinen rakentaminen Uudellamaalla, maakuntakaavoituksen näkökulma. Maija Stenvall, Uudenmaan liitto
 Asemakaava-alueiden ulkopuolinen rakentaminen Uudellamaalla, maakuntakaavoituksen näkökulma Maija Stenvall, Uudenmaan liitto MAL verkosto Oulu 13.11.2012 Uudenmaan 2. vaihemaakuntakaava 2 Suunnittelualueena Lisätiedot MRL:n muutokset. Merja Vikman-Kaverva
 MRL:n muutokset Merja Vikman-Kaverva 2.10.2015 Kaavoitusta ja rakentamisen ohjausta uudistetaan Tavoitteena menettelyjen sujuvoittaminen ELY-keskuksille kuuluva poikkeamistoimivalta siirretään kuntiin Lisätiedot Uusi rahoituslaki ja soveltaminen. Hallitusneuvos Tuula Manelius AKY/Aluestrategiaryhmä
 Uusi rahoituslaki ja soveltaminen Hallitusneuvos Tuula Manelius AKY/Aluestrategiaryhmä Rahoituslaki ja rahoitusasetus Laki eräiden työ- ja elinkeinoministeriön hallinnonalan ohjelmien ja hankkeiden rahoittamisesta Lisätiedot Suvianna Hakalehto-Wainio OTT,VT Asiantuntijalakimies. Lapsen osallisuus lastensuojelussa
 Suvianna Hakalehto-Wainio OTT,VT Asiantuntijalakimies Lapsen osallisuus lastensuojelussa Esityksen rakenne 1) Lapsen oikeuksista Lapsen oikeuksien sopimus: keskeiset periaatteet Lasten oikeuksien toteutumisen Lisätiedot Kuopion kaupunki Pöytäkirja 17/ (1) Kaupunginhallitus Asianro 4087/ /2016
 Kuopion kaupunki Pöytäkirja 17/2016 1 (1) 186 Asianro 4087/10.03.00.01/2016 Poikkeaminen (KH) / Kuopio 297-471-1-45 Yleiskaavajohtaja Juha Romppanen Strateginen maankäytön suunnittelu Selostus Rakennuspaikka Lisätiedot Poikkeamisluvan ja suunnittelutarveratkaisun hakeminen
 Ohje 19.1.2016 KAUPUNKIRAKENNEYKSIKKÖ Poikkeamisluvan ja suunnittelutarveratkaisun hakeminen Peruste Poikkeaminen Erityisistä syistä voidaan myöntää poikkeaminen rakentamista koskevista säännöksistä, määräyksistä, Lisätiedot Kaavoitus ja maaseudun kehittäminen
 Kaavoitus ja maaseudun kehittäminen Kaavoitusjärjestelmä Kaavat maaseudun maankäytön ohjaajana Itäsuomalainen kylä suunnittelualustana Janne Nulpponen Maakuntasuunnittelija Etelä-Savon maakuntaliitto Maankäytönsuunnittelujärjestelmä Lisätiedot ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ PERUSTELUT
 Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi Pallas- Yllästunturin kansallispuistosta annetun lain :n muuttamisesta Pallas-Yllästunturin kansallispuistosta annettuun lakiin ehdotetaan lisättäväksi säännös, jonka Lisätiedot VESILAIN VAIKUTUS RUOPPAUKSEN SUUNNITTELUUN JA TOTEUTUKSEEN
 VESILAIN VAIKUTUS RUOPPAUKSEN SUUNNITTELUUN JA TOTEUTUKSEEN Pori 4.11.2013 Varsinais-Suomen ELY-keskus/ Kari Nieminen Lain tavoite 1. Edistää, järjestää ja sovittaa yhteen vesivarojen ja vesiympäristön Lisätiedot Ympäristötoimialalla toimii neljä lautakuntaa
 Ympäristötoimialan johtosääntö 1 Toimiala Ympäristötoimialalla toimii neljä lautakuntaa Kaupunkisuunnittelu- ja ympäristölautakunta Rakennuslautakunta Turun kaupunkiseudun joukkoliikennelautakunta Turun Lisätiedot Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi maankäyttö- ja rakennuslain muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ
 Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi maankäyttö- ja rakennuslain muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan maankäyttö- ja rakennuslakia muutettavaksi. Esityksen yleinen tavoite Lisätiedot Teuvo Pohjolainen
 1 Teuvo Pohjolainen 11.11.2016 Lausunto eduskunnan perustuslakivaliokunnalle Hallituksen esityksestä eduskunnalle vuoden 2017 tuloveroasteikkolaiksi sekä laiksi tuloverolain muuttamisesta (HE 135/2016 Lisätiedot Syrjintäolettama, koulutukseen pääsy, oletettu mielipide, yhdistys YHDENVERTAISUUS- JA TASA-ARVOLAUTAKUNTA/Täysistunto
 Syrjintäolettama, koulutukseen pääsy, oletettu mielipide, yhdistys YHDENVERTAISUUS- JA TASA-ARVOLAUTAKUNTA/Täysistunto Diaarinumero: 49/2015 Antopäivä: 31.3.2016 Hakija oli ilmoittautunut M ry:n järjestämään Lisätiedot JOUTSAN RANTAOSAYLEISKAAVAN MUUTOS
 JOUTSAN RANTAOSAYLEISKAAVAN MUUTOS SIIKANIEMI SELOSTUS Ote rantayleiskaavakartasta SISÄLLYSLUETTELO 1. LÄHTÖKOHDAT 1.1 Selvitys suunnittelualueen oloista 1.2 Alueen yleiskuvaus 1.3 Luonnonympäristö 1.4 Lisätiedot Kalajoen kaupunki on antanut kantelun perusteella asiasta selvityksen.
 ANONYMISOITU PÄÄTÖS 17.03.2014 Dnro OKV/734/1/2013 1/6 KANTELU A on 26.4.2013 osoittanut oikeuskanslerille kantelun, jossa hän pyytää tutkimaan Kalajoen kaupungin menettelyn lainmukaisuutta kaupungin osoitettua Lisätiedot Lainsäädäntö ja yritysten itsesääntely ohjaamassa kaivostoimintaa. Dilacomi-loppuseminaari Prof. Kai Kokko
 Lainsäädäntö ja yritysten itsesääntely ohjaamassa kaivostoimintaa Dilacomi-loppuseminaari 27.9.2013 Prof. Kai Kokko Sisältö Sääntelyn kokonaisvaltaisuus Sääntely ja lainsäädäntö Yritysten ympäristövastuu Lisätiedot HE 27/2006 vp. Ehdotetuin säännöksin pantaisiin täytäntöön
 HE 27/2006 vp Hallituksen esitys Eduskunnalle laeiksi palkkaturvalain ja merimiesten palkkaturvalain muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan lisättäviksi palkkaturvalakiin Lisätiedot KALAJOEN KAUPUNKI LAUSUNTO
 KALAJOEN KAUPUNKI LAUSUNTO 15.8.2016 Ympäristöministeriö PL 35 00023 Valtioneuvosto Viite: Asia: YM019:00/2015 LAUSUNTO Ympäristöministeriö pyytää Kalajoen kaupungin lausuntoa hallituksen esityksestä eduskunnalle Lisätiedot Kärsämäen kunta Kaavoituskatsaus 2015
 1 Kärsämäen kunta Kaavoituskatsaus 2015 Sisällysluettelo 1. Yleistä 2. Maakuntakaava 3. Yleiskaava 4. Asemakaava 5. Rakennusjärjestys 6. Ohjelmoimattomat kaavoitustyöt 7. Kaavoitusohjelma 8. Liitekartat Lisätiedot Timo Saarinen, ympäristöministeriö
 Maankäyttö- ja rakennuslain muutokset 2013 olennaiset tekniset vaatimukset 2014 rakennuksen suunnittelu, rakennustyönjohto, viranomaisvalvonta P-Savon ELY-keskus 4.12.2013 Timo Saarinen, ympäristöministeriö Lisätiedot Pohjavesialueita koskevan lainsäädännön uudistukset
 Pohjavesialueita koskevan lainsäädännön uudistukset Kaavoituksen ajankohtaispäivä 14.6.2016 Ylitarkastaja Maria Mäkinen Varsinais-Suomen ELY-keskus 13.6.2016 Kartoituksen vaihe Tärkeät pohjavesialueet Lisätiedot PERUSTUSLAKIVALIOKUNTA. ESITYSLISTA 90/2002 vp. Keskiviikko 23.10.2002 kello 09.00. 1. Nimenhuuto. 2. Päätösvaltaisuus
 PERUSTUSLAKIVALIOKUNTA ESITYSLISTA 90/2002 vp Keskiviikko 23.10.2002 kello 09.00 1. Nimenhuuto 2. Päätösvaltaisuus 3. HE 200/2002 vp laiksi valmiuslain muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi Lisätiedot Suvianna Hakalehto Koulutusoikeuden apulaisprofessori KOULUTUSOIKEUS KEVÄT 2015
 Suvianna Hakalehto Koulutusoikeuden apulaisprofessori KOULUTUSOIKEUS KEVÄT 2015 RYHMÄTEHTÄVÄ 1) Mitkä ovat koulutusoikeuden oikeuslähteet 2) Oppilaan velvollisuudet koulussa - mitä sinulle on jäänyt mieleen Lisätiedot AVAINBIOTOOPPITIEDON SAATAVUUS
 AVAINBIOTOOPPITIEDON SAATAVUUS LAINSÄÄDÄNNÖN TARKASTELUA AVOIMUUDEN NÄKÖKULMASTA Minna Pappila OTT, tutkijatohtori Itä-Suomen yliopisto Turun yliopisto ESITYKSEN RAKENNE: Ympäristötiedon avoimuuden merkitys Lisätiedot PALVELUALUEEN JOHTOSÄÄNTÖ / TEKNISET PALVELUT
 PALVELUALUEEN JOHTOSÄÄNTÖ / TEKNISET PALVELUT Hyväksytty Kv 10.12.2008 80 Voimaantulo 1.1.2009 1 LUKU HALLINTO-ORGANISAATIO 1 Luottamushenkilöorganisaatio Teknisen palvelualueen luottamushenkilöorganisaatio Lisätiedot Kuopion kaupunki Pöytäkirja 5/2015 1 (1) Kaupunkirakennelautakunta 67 08.04.2015. 67 Asianro 722/10.00.02.00/2015
 Kuopion kaupunki Pöytäkirja 5/2015 1 (1) 67 Asianro 722/10.00.02.00/2015 Oikaisuvaatimus / Tontin 297-34-166-5 (Piikatie 6) myynti Tonttipäällikkö Jarkko Meriläinen Tonttipalveluyksikkö Tontin 34-166-5 Lisätiedot ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ
 HE 97/2002 vp Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi työsopimuslain 1 luvun :n muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi työsopimuslakia siten, että vapaaehtoisen Lisätiedot Vastauksena sosiaali- ja terveysministeriön esittämään lausuntopyyntöön tutkimuseettinen neuvottelukunta esittää seuraavaa:
 Sosiaali- ja terveysministeriö Terveyspalveluosasto Terveyspalveluryhmä PL 33 00023 VALTIONEUVOSTO 19.12.2003 LAUSUNTO 1 (5) Sosiaali- ja terveysministeriölle ASIA Lausunto luonnoksesta hallituksen esitykseksi Lisätiedot Muutoksia ratasuunnitteluun
 Muutoksia ratasuunnitteluun Elisa Sanasvuori, suunnittelupäällikkö, Liikennevirasto 19.4.2016 Esityksen sisältö Vähäinen asemakaavaristiriita RataL 10, 4 mom muutetaan (MTL 17, 2 mom muutetaan) Suunnitelmien Lisätiedot Osallistumis- ja arviointisuunnitelma Pitkämön tekojärven tilan 7:391 ranta-asemakaavan muutos
 Osallistumis- ja arviointisuunnitelma 16.3.2016 KURIKAN KAUPUNKI Pitkämön tekojärven tilan 7:391 ranta-asemakaavan muutos OSALLISTUMIS- JA ARVIOINTISUUNNITELMA Maankäyttö- ja rakennuslain 63 :n mukaan Lisätiedot Mitä velvoitteita syrjinnän kielto ja tasapuolisen kohtelun vaatimus asettavat työnantajalle? MaRan Marraspäivä 19.11.2014
 Mitä velvoitteita syrjinnän kielto ja tasapuolisen kohtelun vaatimus asettavat työnantajalle? MaRan Marraspäivä 19.11.2014 MaRa-koulutuspalvelut Suvi Lahti-Leeve Syrjintäkielto ja tasapuolinen kohtelu Lisätiedot HE 305/2010 vp. Hallituksen esitys Eduskunnalle laeiksi sosiaaliturvan muutoksenhakulautakunnasta annetun lain 17 :n ja vakuutusoikeuslain
 HE 305/2010 vp Hallituksen esitys Eduskunnalle laeiksi sosiaaliturvan muutoksenhakulautakunnasta annetun lain 17 :n ja vakuutusoikeuslain 21 :n muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä Lisätiedot OSALLISTUMIS- JA ARVIOINTISUUNNITELMA (MRL 63 ) päivitetty
 IMATRAN KAUPUNKI TEKNINEN TOIMIALA Rakennusvalvonta OSALLISTUMIS- JA ARVIOINTISUUNNITELMA (MRL 63 ) päivitetty 27.1.2016 RAKENNUSJÄRJESTYKSEN UUSIMINEN 1.LÄHDÖKOHDAT Peruste rakennusjärjestyksen uudistamiseksi Lisätiedot Unohtuuko hiljainen asiakas?
 Unohtuuko hiljainen asiakas? - yhdenvertaisuuden pullonkaulat päihdepalveluissa Päihdetyön seminaari Kuopio 5.11.2015 Heidi Poikonen Sosiaalioikeuden yliopisto-opettaja Oikeustieteiden laitos Oikeudellinen Lisätiedot Espoon kaupunki Pöytäkirja 21. Rakennuslautakunta Sivu 1 / 1
 Rakennuslautakunta 07.02.2013 Sivu 1 / 1 4922/10.03.00/2012 21 Lausunnon antaminen Helsingin hallinto-oikeudelle uudisrakennuslupaa koskevasta valituksesta, kiinteistö 49-12-14-2, Revontulentie 1, 02100 Lisätiedot Helsingin kaupunki Pöytäkirja 28/ (7) Kaupunkisuunnittelulautakunta Akp/ kaupunginosan (Haaga) korttelin tontti 3
 Helsingin kaupunki Pöytäkirja 28/2012 1 (7) 354 Poikkeamishakemus (Haaga, Puutarhurinkuja 2) (b-asia) HEL 2012-011277 T 10 04 01 Rakvv 29-2575-12-12-S 14.8.2012 Päätös Rakennuspaikka Hakemus Säännökset, Lisätiedot Ekologinen kompensaatio ja liito-oravan suotuisa suojelun taso. Espoo Nina Nygren, Tampereen yliopisto
 Ekologinen kompensaatio ja liito-oravan suotuisa suojelun taso Espoo 11.4.2013 Nina Nygren, Tampereen yliopisto Luontodirektiivin tavoitteet Tavoite: edistää luonnon monimuotoisuuden säilymistä suojelemalla Lisätiedot 2017 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 21999D0722(05)
 ETA:n sekakomitean päätös N:o 86/98, tehty 25 päivänä syyskuuta 1998, ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta
 Virallinen lehti nro L 189 , 22/07/1999 s. 0058 - 0059
 ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖSN:o 86/98,tehty 25 päivänä syyskuuta 1998,ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisestaETA:N SEKAKOMITEA, jokaottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on tarkistettuna mainitun sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä "sopimus", ja erityisesti sen 98 artiklan,sekä katsoo, ettäsopimuksen liite II muutettiin 1 päivänä maaliskuuta 1996 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 10/96(1), jalannoitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annettujen neuvoston direktiivien 76/116/ETY, 80/876/ETY, 89/284/ETY ja 89/530/ETY muuttamisesta 24 päivänä marraskuuta 1997 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/63/EY(2) olisi otettava osaksi sopimusta,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaLisätään sopimuksen liitteessä II olevan XIV luvun 1 kohtaan (neuvoston direktiivi 76/116/ETY) luetelmakohta seuraavasti: "- 397 L 0063: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/63/EY, annettu 24 päivänä marraskuuta 1997 (EYVL L 335, 6.12.1997, s. 15)."2 artiklaLisätään sopimuksen liitteessä II olevan XIV luvun 3 kohtaan (neuvoston direktiivi 80/876/ETY) seuraava: ", sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:- 397 L 0063: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/63/EY, annettu 24 päivänä marraskuuta 1997 (EYVL L 335, 6.12.1997, s. 15)."3 artiklaLisätään sopimuksen liitteessä II olevan XIV luvun 5 kohtaan (neuvoston direktiivi 89/284/ETY) seuraava: ", sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:- 397 L 0063: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/63/EY, annettu 24 päivänä marraskuuta 1997 (EYVL L 335, 6.12.1997, s. 15)."4 artiklaLisätään sopimuksen liitteessä II olevan XIV luvun 7 kohtaan (neuvoston direktiivi 89/530/ETY) seuraava: ", sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:- 397 L 0063: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/63/EY, annettu 24 päivänä marraskuuta 1997 (EYVL L 335, 6.12.1997, s. 15)."5 artiklaDirektiivin 97/63/EY islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka on liitetty tämän päätöksen kielitoisintoihin, ovat todistusvoimaisia.6 artiklaTämä päätös tulee voimaan 26 päivänä syyskuuta 1998, jos sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle.7 artiklaTämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.Tehty Brysselissä 25 päivänä syyskuuta 1998.ETA:n sekakomitean puolestaN. v. LIECHTENSTEINPuheenjohtaja(1) EYVL L 124, 23.5.1996, s. 11.(2) EYVL L 335, 6.12.1997, s. 15.


type: wikipedia

text:
Sankt Oswald eller St. Oswald kan syfta på:
 Geografi
 Tyskland
 Sankt Oswald-Riedlhütte – en kommun i Landkreis Freyung-Grafenau i Bayern,
 Sankt Oswald (kommunfritt område) – kommunfritt område i Landkreis Freyung-Grafenau i Bayern,
 Österrike
 Sankt Oswald ob Eibiswald – tidigare kommun, Steiermark, Politischer Bezirk Deutschlandsberg,
 Sankt Oswald, Niederösterreich – kommun i Niederösterreich
 Sankt Oswald bei Freistadt – en kommun i Oberösterreich,
 Sankt Oswald bei Haslach – en kommun i Oberösterreich,
 Sankt Oswald bei Plankenwarth – en kommun i Steiermark,
 Sankt Oswald-Möderbrugg – tidigare kommun i Steiermark,


type: caselaw

text:
29.4.2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 122/13
 Anmodning om præjudiciel afgørelse forelagt ved ken- sine ansatte, bortset fra fire personer, og virksomhed D
 delse afsagt den 16. december 1999 af Bundessozialgericht derefter får overdraget udførelsen af arbejdet af virksomhed
 i sagen Hasan Gevin mod Bundesanstalt für Arbeit — A og i medfør af en kollektiv overenskomst ansætter en
 Kindergeldkasse del af virksomhed C’s ansatte, men ikke overtager noget
 aktiv fra denne virksomhed, som fortsat består, og som
 (Sag C-47/00) vedblivende forfølger sit vedtægtsmæssige formål?
 2. Såfremt det fastslås, at virksomhed C er overdrager og
 (2000/C 122/20) samtidig fortsat består, er ovennævnte direktiv da til hinder
 for, at virksomheden fortsat kan have visse arbejdstagere
 Ved kendelse afsagt den 16. december 1999, indgået til ansat?
 Domstolens Justitskontor den 14. februar 2000, har Bundesso-
 zialgericht i sagen Hasan Gevin mod Bundesanstalt für Arbeit
 — Kindergeldkasse — forelagt De Europæiske Fællesskabers (1) Om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varetagelse
 Domstol en anmodning om præjudiciel afgørelse af følgende af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med overførsel af
 virksomheder, bedrifter eller dele af bedrifter (EFT L 61, s. 26).
 spørgsmål:
 Finder artikel 3, stk. 1, i Associeringsrådet EØF/Tyrkiets
 afgørelse nr. 3/80 af 19. september 1980 om anvendelsen af
 De Europæiske Fællesskabers medlemsstaters sociale sikring-
 sordninger på tyrkiske arbejdstagere og på deres familie-
 medlemmer også anvendelse på tyrkiske statsborgere, der
 opholder sig lovligt i en af Den Europæiske Unions medlemss- Anmodning om præjudiciel afgørelse forelagt ved dom
 tater og dér er beskæftiget som arbejdstagere, når de ikke er afsagt den 11. januar 2000 af Tribunal des Affaires de
 indrejst i medlemsstaten som vandrende arbejdstagere eller Sécurité Sociale de Creteil i sagen S.A. Ferring mod
 som familiemedlemmer til sådanne, men som flygtninge fra Agence centrale des organismes de sécurité sociale
 Tyrkiet, uden dog at være blevet anerkendt som flygtninge i »ACOSS«
 medlemsstaten, og som først efter asylsagens afslutning har
 opnået en arbejdstilladelse? (Sag C-53/00)
 (2000/C 122/22)
 Ved dom afsagt den 11. januar 2000, indgået til Domstolens
 Justitskontor den 21. februar 2000, har Tribunal des Affaires
 de Sécurité Sociale de Creteil i sagen S.A. Ferring mod Agence
 Anmodning om præjudiciel afgørelse forelagt ved dom centrale des organismes de sécurité sociale »ACOSS« forelagt
 afsagt den 14. februar 2000 af Cour du travail de Bruxelles De Europæiske Fællesskabers Domstol en anmodning om
 (6. Afdeling) i sagen Temco Service Industries SA mod præjudiciel afgørelse af følgende spørgsmål:
 Samir Imzilyen, Mimoune Belfarh, Abdesselam Afia-
 Aroussi og Khalil Lakhdar, procesdeltagere: General Main- — Kan det bidrag, der er indført ved artikel L. 245-6-1 i lov
 tenance Contractors SPRL og Buyle-Medros-Vaes Associa- om social sikring, anses for en offentlig støtte i den
 tes SA forstand, hvori udtrykket er anvendt i traktatens artikel 87
 (tidligere artikel 92)?
 (Sag C-51/00)
 — Såfremt spørgsmålet besvares bekræftende, er afgiften
 (2000/C 122/21) da berettiget ud fra ordningens art og opbygning?
 — Er distributør-grossisterne pålagt at administrere en tje-
 Ved dom afsagt den 14. februar 2000, indgået til Domstolens neste af almindelig økonomisk interesse i den forstand,
 Justitskontor den 17. februar 2000, har Cour du travail de hvori udtrykket er anvendt i traktatens artikel 86, stk. 2
 Bruxelles (6. Afdeling) i sagen Temco Service Industries SA (tidligere artikel 90, stk. 2)?
 mod Samir Imzilyen, Mimoune Belfarh, Abdesselam Afia-
 Aroussi og Khalil Lakhdar, procesdeltagere: General Mainte- — Såfremt det indførte bidrag kan anses for at udgøre en
 nance Contractors SPRL og Buyle-Medro-Vaes Associates SA, offentlig støtte, skal det da nøjagtigt udligne de meromkost-
 forelagt De Europæiske Fællesskabers Domstol en anmodning ninger, der er forbundet med de forpligtelser, der er pålagt
 om præjudiciel afgørelse af følgende spørgsmål: distributør-grossisterne, for at undtagelsen i artikel 86, stk.
 2, kan finde anvendelse?
 1. Finder artikel 1, stk. 1, i Rådets direktiv 77/187 (EØF) af
 14. februar 1977 (1) anvendelse i det tilfælde, at virksomhed — Skal traktatens artikel 49 (tidligere artikel 59) fortolkes
 A, der har overdraget arbejdet med rengøringen af sine således, at den er til hinder for en national lovgivning som
 industrielle anlæg til virksomhed B, som overdrager den, der følger af lov af 19. december 1997?
 udførelsen af det pågældende arbejde til virksomhed C,
 der, efter at virksomhed B mister kontrakten, afskediger
 alle


type: legislation

text:
 20.1.2020
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 15/2
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/42 AL COMISIEI
 din 17 ianuarie 2020
 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 37/2010 în vederea clasificării substanței bambermicină în ceea ce privește limita maximă de reziduuri
 (Text cu relevanță pentru SEE)
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (CE) nr. 470/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 mai 2009 de stabilire a procedurilor comunitare în vederea stabilirii limitelor de reziduuri ale substanțelor farmacologic active din alimentele de origine animală, de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2377/90 al Consiliului și de modificare a Directivei 2001/82/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în special articolul 14 coroborat cu articolul 17,
 având în vedere avizul Agenției Europene pentru Medicamente, formulat la 16 aprilie 2019 de către Comitetul pentru medicamente de uz veterinar,
 întrucât:
 (1)
 Articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 470/2009 prevede că se stabilește printr-un regulament limita maximă de reziduuri (LMR) pentru substanțele farmacologic active destinate utilizării în Uniune în medicamentele de uz veterinar pentru animalele de la care se obțin alimente sau în produsele biocide folosite în zootehnie.
 (2)
 Tabelul 1 din anexa la Regulamentul (UE) nr. 37/2010al Comisiei (2) stabilește substanțele farmacologic active și clasificarea acestora în funcție de LMR din alimentele de origine animală.
 (3)
 Substanța bambermicină nu figurează în tabelul respectiv.
 (4)
 Agenției Europene pentru Medicamente (EMA) i s-a înaintat o cerere de stabilire a LMR pentru bambermicină în țesuturile de iepure,
 (5)
 Pe baza avizului emis de Comitetul pentru medicamente de uz veterinar, EMA a recomandat că nu este necesar să se stabilească o LMR pentru bambermicină la iepuri pentru protecția sănătății umane.
 (6)
 În conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 470/2009, EMA trebuie să ia în considerare utilizarea LMR-urilor stabilite pentru o substanță farmacologic activă într-un anumit produs alimentar pentru un alt produs alimentar obținut de la aceeași specie sau a LMR-urilor stabilite pentru o substanță farmacologic activă la una sau mai multe specii pentru alte specii.
 (7)
 EMA a considerat că în prezent, din cauza datelor insuficiente, nu este adecvată extrapolarea clasificării „nu se cere nicio LMR” pentru bambermicină de la țesuturile de iepure la țesuturile de animale din alte specii de la care se obțin alimente.
 (8)
 Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 37/2010 ar trebui modificat în consecință.
 (9)
 Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru medicamentele de uz veterinar,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Anexa la Regulamentul (UE) nr. 37/2010 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.
 Articolul 2
 Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 17 ianuarie 2020.
 Pentru Comisie
 Președintele
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) JO L 152, 16.6.2009, p. 11.
 (2) Regulamentul (UE) nr. 37/2010 al Comisiei din 22 decembrie 2009 privind substanțele active din punct de vedere farmacologic și clasificarea lor în funcție de limitele reziduale maxime din produsele alimentare de origine animală (JO L 15, 20.1.2010, p. 1).
 ANEXĂ
 În tabelul 1 din anexa la Regulamentul (UE) nr. 37/2010 se introduce o rubrică pentru substanța următoare, în ordine alfabetică:
 Substanță farmacologic activă
 Reziduu marker
 Specie animală
 LMR
 Țesuturi țintă
 Alte dispoziții [conform articolului 14 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 470/2009]
 Clasificare terapeutică
 „Bambermicină
 NU SE APLICĂ
 Iepure
 Nu se cere nicio LMR
 NU SE APLICĂ
 Numai pentru uz oral
 Agent antiinfecțios/Antibiotice”


text:
{{Ficha de taxón
 | name = Fagáceas
 | image = Quercus rotundifolia.jpg
 | image_caption = Quercus rotundifolia
 | image_width = 265px
 | regnum = Plantae
 | divisio = Magnoliophyta
 | classis = Magnoliopsida
 | subclassis = Hamamelidae
 | ordo = Fagales
 | familia = Fagaceae
 | familia_authority = Dumortier, Anal. Fam. Pl., 11 (-12),1829, nom. cons.
 | range_map = Fagaceae Distribution.svg
 | subdivision_ranks = genus
 | subdivision =
 Castanea Mill.
 Castanopsis (D.Don) Spach
 Chrysolepis Hjelmq.
 Fagus L.
 Lithocarpus Blume
 Quercus L.
 Trigonobalanus Forman<ref name = RKG>[http://data.kew.org/cgi-bin/vpfg1992/genlist.pl?FAGACEAE Fagaceae en Royal Kew Gardens]p.p.</ref>
 | synonyms =
 Castaneaceae Brenner
 Quercaceae Martinov
 }}
 Fagaceae, las fagáceas, son una familia de plantas del orden Fagales que reúne unas 670 especies aceptadas de árboles o arbustos propios del hemisferio norte. Las fagáceas en las regiones templadas son en su mayoría caducifolios, mientras que en los trópicos, muchas especies ocurren como árboles y arbustos perennifolios. Se caracterizan por hojas simples alternas con nervadura pinnada, flores unisexuales en forma de amento y frutos de nueces en forma de copa (cúpula). Sus hojas son a menudo lobuladas y tanto pecíolos como estípulas están generalmente presentes. Sus frutos carecen de endospermo y se encuentran en una cáscara escamosa o espinosa que puede o no encerrar toda la nuez, que puede consistir en una a siete semillas. En los robles, género Quercus, el fruto es una nuez sin válvula (que generalmente contiene una semilla) llamada bellota. La cáscara de la bellota en la mayoría de los robles solo forma una copa en la que se asienta la nuez. Otros miembros de la familia tienen nueces completamente cerradas. Las fagaceae es una de las familias de plantas leñosas más importantes desde el punto de vista ecológico en el hemisferio norte, ya que los robles forman la columna vertebral del bosque templado en América del Norte, Europa y Asia, y son una de las fuentes más importantes de alimento para la vida silvestre.
 Varios miembros de Fagaceae tienen importantes usos económicos. Muchas especies de roble, castaño y haya (genera Quercus, Castanea, y Fagus, respectivamente) se utilizan comúnmente como madera para pisos, muebles, gabinetes y barriles de vino. El corcho para tapar botellas de vino y una miríada de otros usos se obtiene de la corteza del alcornoque, Quercus suber. Las castañas son los frutos de especies del genus Castanea. Numerosas especies de varios géneros son plantas ornamentales destacadas y astillas de madera del genus Fagus se utilizan a menudo para dar sabor a las cervezas. Las nueces de algunas especies de los géneros tropicales asiáticos Castanopsis y Lithocarpus son comestibles y se utilizan a menudo como ornamentales.
 Descripción
 Árboles o arbustos monoicos, anemófilos o más raramente entomófilos, de hojas persistentes, marcescentes o caducas, simples -a menudo lobadas-, alternas, con estípulas caducas, pecioladas y con nervadura pinnada. Flores masculinas reunidas en amentos erectos o péndulos, o en glomérulos, de perianto sepáloide dividido en 4-6(9) lóbulos o lacinias, con (4)6- 20(40) estambres, exertos y de filamentos libres. Flores femeninas solitarias o dispuestas en grupos de 2-3 en la base de las inflorescencias masculinas y rodeadas por un involucro basal cupuliforme de brácteas escamoides soldadas, el cual se transforma en una cúpula más o menos envolvente en el fruto o la infrutescencia; tienen el perianto con 4-8 lóbulos o lacinias, el ovario ínfero, generalmente trilocular -a veces con 6(9) lóculos-, con 2 rudimentos seminales por lóculo y 6-9 estilos. Frutos monospermas en nuez/aquenio de endocarpo generalmente con interior peludo, rodeados parcial (bellota) o totalmente (castaña, hayuco), individualmente o en grupos de 2-3, excepcionalmente hasta 15, en una cúpula -o calibio- multibracteada escuamiforme o espinosa, dehiscente por valvas en número igual al número de nueces/aquenios más uno. Las semillas carecen de endospermo y están rodeadas por un tegumento (episperma) membraneáceo.Fagaceae en Flora Vascular de Andalucía occidental
 Clasificación
 Las fagáceas se dividen en 2 subfamilias (Fagoideae K. Koch y Quercoideae Õrsted) y se aceptan 7 géneros.
 La monofilia de las fagáceas tienen un fuerte apoyo tanto en datos morfológicos (especialmente la morfología del fruto) como moleculares.
 El género del hemisferio sur Nothofagus, con sus casi 40 especies, usualmente llamadas las "hayas meridionales", fue históricamente ubicado dentro de las fagáceas, como género hermano de Fagus, pero recientes evidencias moleculares sugieren que las cosas son de otra manera. Mientras que Nothofagus comparten un número de características comunes con las fagáceas, como una estructura de fruto en forma de cúpula, difiere significativamente en otras, incluyendo una distintiva morfología del polen y las estípulas así como por tener diferente número de cromosomas. El punto de vista aceptado actualmente por los botánicos sistemáticos es colocar Nothofagus dentro de su propia familia monogenérica, las notofagáceas.
 Géneros
 Castanea Mill., 1754 - Los castaños; ocho especies y un híbrido aceptados, norte templado del este de Asia, suroeste de Asia, sureste de Europa, Norteamérica oriental.
 Castanopsis (D.Don) Spach, 1841, nom. cons. - Alrededor de 140 especies aceptadas, sureste de Asia.
 Chrysolepis Hjelmq., 1948 - 4 especies aceptadas, Oeste de los Estados Unidos.
 Colombobalanus Nixon & Crepet, 1989 = Trigonobalanus Forman
 Fagus L., 1753 - Las hayas; 10 especies y un híbrido aceptados, norte templado del este de Asia, suroeste de Asia, Europa, Norteamérica oriental.
 Formanodendron Nixon & Crepet, 1989 = Trigonobalanus Lithocarpus Blume, 1825 - Alrededor de 340 especies aceptadas, todas salvo una en Asia tropical o de clima templado, una (L. densiflorus) en California y suroeste de Oregón.
 Pasania Oerst., 1867 = Lithocarpus Blume
 Pasaniopsis Kudo, 1922 = Castanopsis (D.Don) Spach
 Quercus L., 1753 - Robles y encinas; alrededor de 600 especies aceptadas, difundidas por todo el hemisferio norte, cruzando el ecuador en Indonesia.
 Trigonobalanus Forman, 1962 - 3 especies aceptadas, Asia meridional tropical, sureste de Asia y norte de Sudamérica.
 Trisynsyne Baill. = Nothofagus BlumeFagaceae en The Plant List
 Distribución
 Las fagáceas están ampliamente distribuidas por todo el hemisferio norte. La diversidad a nivel de género está concentrada en el sureste de Asia, donde se cree que evolucionaron la mayor parte de los géneros existentes antes de emigrar a Europa y Norteamérica (a través del Puente de Beringia). Algunos miembros de las fagáceas, como Fagus grandifolia o Castanea dentata y Quercus alba en el noreste de los Estados Unidos, o Fagus sylvatica, Quercus robur y Q. petraea en Europa) a menudo son ecológicamente dominantes en los bosques templados septentrionales.
 Usos
 Varios miembros de las fagáceas tienen importantes usos económicos. Muchas especies de roble, castaño y haya (géneros Quercus, Castanea y Fagus respectivamente) se usan comúnmente como madera para suelos, muebles, gabinetes y barricas de vino. El corcho para los tapones de botellas y una miríada de otros usos se hace a partir de la corteza del alcornoque, Quercus suber. Las castañas, un alimento sabroso para el invierno, son los frutos de especies del género Castanea. Numerosas especies de diversos géneros son prominentemente ornamentales, y astillas de madera del genus Fagus'' a menudo se usan para dar sabor a las bebidas.
 Referencias
 Enlaces externos
 Fagáceas en Topwalks.net
 Family Fagaceae Fotos de muchas especies en el Morton Arboretum