type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 22000D0024
 Απόφαση της Μεικτής Επιτροπής του ΕΟΧ αριθ. 24/2000 της 25ης Φεβρουαρίου 2000 για την τροποποίηση του πρωτοκόλλου 31 της συμφωνίας για τον ΕΟΧ σχετικά με τη συνεργασία σε ειδικούς τομείς εκτός του πλαισίου των τεσσάρων ελευθεριών
 Επίσημη Εφημερίδα αριθ. L 103 της 12/04/2001 σ. 0051 - 0052
 Απόφαση της Μεικτής Επιτροπής του ΕΟΧαριθ. 24/2000της 25ης Φεβρουαρίου 2000για την τροποποίηση του πρωτοκόλλου 31 της συμφωνίας για τον ΕΟΧ σχετικά με τη συνεργασία σε ειδικούς τομείς εκτός του πλαισίου των τεσσάρων ελευθεριώνΗ ΜΕΙΚΤΗ ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΟΥ ΕΟΧ,Έχοντας υπόψη τη συμφωνία για τον Ευρωπαϊκό Οικονομικό Χώρο, όπως τροποποιήθηκε από το πρωτόκολλο προσαρμογής της συμφωνίας για τον Ευρωπαϊκό Οικονομικό Χώρο, εφεξής "η συμφωνία", και ιδίως τα αρθρα 86 και 98,Εκτιμώντας τα ακόλουθα:(1) Το πρωτόκολλο 31 της συμφωνίας τροποποιήθηκε με την απόφαση αριθ. 192/1999 της Μεικτής Επιτροπής του ΕΟΧ, της 17ης Δεκεμβρίου 1999(1).(2) Κρίνεται σκόπιμο να επεκταθεί η συνεργασία των συμβαλλομένων μερών της συμφωνίας για να συμπεριλάβει την απόφαση αριθ. 2179/98/ΕΚ του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου, της 24ης Σεπτεμβρίου 1998, περί αναθεωρήσεως του προγράμματος της Ευρωπαϊκής Κοινότητας σχετικά με την πολιτική και τη δράση για το περιβάλλον και τη βιώσιμη ανάπτυξη "Στόχος η αειφορία"(2),ΑΠΟΦΑΣΙΖΕΙ:Άρθρο 1Στο άρθρο 3 παράγραφος 1 του πρωτοκόλλου 31 της συμφωνίας, μετά την πρώτη περίπτωση προστίθεται η ακόλουθη περίπτωση: "- 398 D 2179: Απόφαση αριθ. 2179/98/ΕΚ του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου, της 24ης Σεπτεμβρίου 1998, περί αναθεωρήσεως του προγράμματος της Ευρωπαϊκής Κοινότητας σχετικά με την πολιτική και τη δράση για το περιβάλλον και τη βιώσιμη ανάπτυξη 'Στόχος η αειφορία' (ΕΕ L 275 της 10.10.1998, σ. 1)."Άρθρο 2Η παρούσα απόφαση αρχίζει να ισχύει στις 26 Φεβρουαρίου 2000, υπό την προϋπόθεση ότι έχουν πραγματοποιηθεί προς τη Μεικτή Επιτροπή του ΕΟΧ όλες οι κοινοποιήσεις που προβλέπονται στο άρθρο 103 παράγραφος 1 της συμφωνίας(3).Άρθρο 3Η παρούσα απόφαση δημοσιεύεται στο τμήμα ΕΟΧ και στο συμπλήρωμα ΕΟΧ της Επίσημης Εφημερίδας των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων.Βρυξέλλες, 25 Φεβρουαρίου 2000.Για τη Μεικτή Επιτροπή του ΕΟΧΟ ΠρόεδροςF. Barbaso(1) ΕΕ L 74 της 15.3.2001, σ. 32.(2) ΕΕ L 275 της 10.10.1998, σ. 1.(3) Δεν έχουν αναφερθεί συνταγματικές απαιτήσεις.


type: caselaw

text:
 2.4.2011
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 103/26
 9. veebruaril 2011 esitatud hagi — Nath Kalsi versus Siseturu Ühtlustamise Amet — American Clothing Associates (RIDGE WOOD)
 (Kohtuasi T-80/11)
 2011/C 103/45
 Hagiavaldus esitati saksa keeles
 Pooled
 Hageja: Dwarka Nath Kalsi (Agra, India) (esindaja: advokaat J. Schmidt)
 Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)
 Teine menetluspool apellatsioonikojas: American Clothing Associates NV (Evergem, Belgia)
 Hageja nõuded
 —
 tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 19. novembri 2010. aasta (asi R 599/2010-1) otsus;
 —
 mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt.
 Väited ja peamised argumendid
 Ühenduse kaubamärgi taotleja: hageja.
 Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnalist elementi „RIDGE WOOD” sisaldav kujutismärk kaupadele ja teenustele klassides 18, 24 ja 25.
 Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: American Clothing Associates NV.
 Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: sõnamärk „RIVER WOODS“ ja sõnalisi elemente „RIVER WOODS” ja „River Woods” sisaldavad kujutismärgid kaupadele ja teenustele klassides 18, 25 ja 40.
 Vastulausete osakonna otsus: jätta vastulause rahuldamata.
 Apellatsioonikoja otsus: rahuldada apellatsioonkaebus.
 Väited: määruse (EÜ) nr 207/2009 (1) artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine, kuna vastandatud kaubamärkide puhul ei esine segiajamise tõenäosust; määruse nr 207/2009 artikli 15 lõike 1 ja artikli 42 rikkumine, kuna ei ole esitatud tõendeid varasema kaubamärgi kasutamise kohta, määruse nr 207/2009 artikli 8 lõike 5 rikkumine, kuna American Clothing Associates viidatud asjaoludest ei piisa, et tõendada, et kaubamärk on omandanud maine selle artikli tähenduses.
 (1) Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta (ELT L 78, lk 1).


text:
 20.11.2010
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 317/47
 Hotărârea Tribunalului Funcției Publice (Camera întâi) din 14 septembrie 2010 — Da Silva Pinto Branco/Curtea de Justitie
 (Cauza F-52/09) (1)
 (Funcție publică - Funcționari - Recrutare - Funcționar aflat în perioada de probă - Concediere la sfârșitul perioadei de probă - Dreptul la apărare - Evaluarea aptitudinilor - Control jurisdicțional)
 2010/C 317/83
 Limba de procedură: franceza
 Părțile
 Reclamantă: Delfina Da Silva Pinto Branco (Luxemburg, Luxemburg) (reprezentanți: M. Erniquin și C. Defago, avocați)
 Pârâtă: Curtea de Justitie (reprezentant: M. A. V. Placco, agent)
 Obiectul
 În primul rând, cerere de anulare a deciziei de concediere a reclamantei. În al doilea rând, cerere de titularizare sau, în subsidiar, cerere de reintegrare a acesteia în calitatea de funcționar aflat în perioada de probă. În final, cerere având ca obiect plata unei despăgubiri pentru repararea prejudiciului moral suferit
 Dispozitivul
 1.
 Respinge acțiunea.
 2.
 O obligă pe doamna Da Silva Pinto Branco la plata tuturor cheltuielilor de judecată.
 (1) JO C 244, 10.10.2009, p. 16.


text:
8.11.2008
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 285/45
 Sag anlagt den 26. august 2008 — Uralita mod Kommissionen
 (Sag T-349/08)
 (2008/C 285/83)
 Processprog: engelsk
 Parter
 Sagsøger: Uralita, SA (Madrid, Spanien) (ved I. Forrester, QC og lawyers K. Struckmann, P. Lindfelt og J. Garcia-Nieto Esteva)
 Sagsøgt: Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber
 Sagsøgerens påstande
 —
 Annullation af Kommissionens beslutning af 11. juni 2008 i sag COMP/F/38.695 — Natriumchlorat, i det omfang den angår Uralita
 —
 Kommissionen tilpligtes at betale sagens omkostninger.
 Søgsmålsgrunde og væsentligste argumenter
 Med dette søgsmål har sagsøgeren nedlagt påstand om delvis annullation i henhold til artikel 230 EF af Kommissionens beslutning K(2008) 2626 endelig udg. af 11. juni 2008 i sag COMP/F/38.695 — Natriumchlorat, om en procedure i henhold til artikel 81, stk. 1, EF, og EØS-aftalens artikel 53, i det omfang sagsøgeren herved pålægges ansvar in solidum for den tilsidesættelse, Aragonesas angiveligt begik, i hvilket selskab sagsøgeren deltog fra 16. december 1996 til 9. februar 2000.
 Sagsøgeren har gjort to anbringender gældende til støtte for sine påstande.
 For det første har sagsøgeren gjort gældende, at Kommissionen gjorde sig skyldig i en urigtig retsanvendelse, da den pålagde Uralita ansvar for Aragonesas adfærd på grundlag af reglen om moderselskabets ansvar.
 For det andet har sagsøgeren gjort gældende, at Kommissionen fejlagtigt pålagde Uralita ansvaret for Aragonesas adfærd på grund af en overtagelse.


type: other

text:
Δωρεάν κατασκήνωση μέσω προγράμματος ΟΑΕΔ
 Δωρεάν κατασκήνωση ΟΑΕΔ
 SUMMER FITNESS CAMP Let's dance Τουρνουά Ξιφασκίας
 Αρχική \ Πληροφορίες \ Δωρεάν κατασκήνωση ΟΑΕΔ
 Ο.Α.Ε.Δ. Πρόγραμμα Διαμονής Παιδιών σε Παιδικές Κατασκηνώσεις έτους 2017. Ημερομηνίες υποβολής ηλεκτρονικών αιτήσεων από 3/4/2017 έως 20/4/2017 στο www.oaed.gr
 Μπορείτε φέτος να στείλετε για 15 μέρες δωρεάν στην Ευρωκατασκήνωση Θάσου το παιδί σας για να περάσει όμορφα και δημιουργικά τις διακοπές του.
 Οι προϋποθέσεις για τους δικαιούχους για συμμετοχή στο πρόγραμμα:
 Ως «Δικαιούχοι» του προγράμματος ορίζονται γονείς ή ασκούντες την επιμέλεια (ανάδοχοι, κηδεμόνες κ.ο.κ.) τέκνων, που δεν επιδοτούνται για συναφή παροχή από οποιονδήποτε άλλο φορέα για το έτος 2017 εφόσον είναι:
 α) ασφαλισμένοι και έχουν πραγματοποιήσει ως εργαζόμενοι με σχέση εξαρτημένης εργασίας ιδιωτικού δικαίου κατά το προηγούμενο της έναρξης του προγράμματος ημερολογιακό έτος 50 ημέρες στην ασφάλιση του ΕΦΚΑ με εισφορές πλήρεις ή μειωμένες υπέρ του καταργηθέντος Οργανισμού Εργατικής Εστίας (συνεισπραττόμενες με τις εισφορές υπέρ ΕΦΚΑ) σύμφωνα με τις κείμενες διατάξεις,
 β) ασφαλισμένες και έχουν λάβει κατά το προηγούμενο της έναρξης του προγράμματος ημερολογιακό έτος 50 ημέρες ειδικής παροχής προστασίας μητρότητας,
 Ο απαιτούμενος από τα στοιχεία α ́ έως γ ́ αναφερόμενος αριθμός ημερών μπορεί να προκύψει αθροιστικά από τις ημέρες και των τριών στοιχείων.
 Οι δικαιούχοι δηλώνουν υποχρεωτικά στην ηλεκτρονική αίτηση αν συμμετέχουν με την ιδιότητα των στοιχείων α ́-β ́ (ιδιότητα εργαζομένου) ή με την ιδιότητα των στοιχείων γ ́ - δ ́ (ιδιότητα ανέργου).
 Για τους δικαιούχους και των τεσσάρων ως άνω στοιχείων το πραγματικό οικογενειακό εισόδημα από κάθε πηγή, όπως αυτό εμφανίζεται στο εκκαθαριστικό σημείωμα της ΔΟΥ του φορολογικού έτους 2015, δεν δύναται να υπερβαίνει το ποσό των 28.000,00€.
 Ως «Ωφελούμενοι» του προγράμματος ορίζονται:Τα ανήλικα τέκνα των δικαιούχων που γεννήθηκαν από 01.01.2001 έως 14.06.2011
 ΠΡΟΣΟΧΗ: Απαραίτητη προϋπόθεση για τους όλους τους δικαιούχους είναι να έχουν πάρει τον κλειδάριθμο από τον ΟΑΕΔ για να μπορούν να υποβάλουν ηλεκτρονικά την αίτηση.
 ΔΙΚΑΙΟΛΟΓΗΤΙΚΑ ΓΙΑ ΤΗΝ ΚΑΤΑΣΚΗΝΩΣΗ ΚΑΛΟΚΑΙΡΙ 2017
 ΟΛΟΙ οι δικαιούχοι υποχρεούνται κατά την άφιξη με τα ωφελούμενα παιδιά τους στην κατασκήνωση να προσκομίσουν στην κατασκήνωση τα εξής:
 1. Ατομικό βιβλιάριο υγείας των παιδιών και φωτοτυπία την πρώτη σελίδα του,
 2. Φωτοτυπία την πρώτη σελίδα του βιβλιαρίου του δικαιούχου (να φαίνεται το ΑΜΚΑ), 3. Φωτοτυπία της ταυτότητας ή του διαβατήριου του δικαιούχου, 4. Βεβαίωση για το ΑΦΜ του δικαιούχου (φωτοτυπία εκκαθαριστικού), 5. ΙΑΤΡΙΚΗ ΒΕΒΑΙΩΣΗ οτι το ωφελουμενο τέκνο είναι υγιές και μπορεί να συμμετέχει σε αθλητικές δραστηριότητες,
 6. Βεβαίωση Α.Μ.Κ.Α ωφελούμενου τέκνου,
 7. ΙΔΙΩΤΙΚΟ ΣΥΜΦΩΝΗΤΙΚΟ του Ο.Α.Ε.Δ εκτυπωμένο 3 φορές και υπογεγραμμένο από το δικαιούχο με μπλε στυλό. Μπορείτε να το βρείτε διαθέσιμο κάνοντας κλικ εδώ.
 ΔΙΚΑΙΟΥΧΟΣ ΟΝΟΜΑΖΕΤΑΙ ΑΥΤΟΣ ΠΟΥ ΕΚΑΝΕ ΤΗΝ ΑΙΤΗΣΗ ΓΙΑ ΤΟ ΠΡΟΓΡΑΜΜΑ ΚΑΙ ΩΦΕΛΟΥΜΕΝΟ ΤΕΚΝΟ ΟΝΟΜΑΖΕΤΑΙ ΤΟ ΠΑΙΔΙ ΠΟΥ ΘΑ ΠΑΕΙ ΚΑΤΑΣΚΗΝΩΣΗ.
 ΙΔΙΩΤΙΚΟ ΣΥΜΦΩΝΗΤΙΚΟ ΟΑΕΔ ΙΔΙΩΤΙΚΟ ΣΥΜΦΩΝΗΤΙΚΟ ΟΑΕΔ ΓΙΑ ΚΑΤΑΣΚΗΝΩΣΕΙΣ ΓΙΑ ΤΟ ΕΤΟΣ 2017
 Login Υπενθύμιση κωδικού active3 5.0 · © Ultravision.gr · Όροι χρήσης


text:
Stibbe - E&P blog - conditions sectorielles parcs d'éoliennes
 Trois ans et demi après avoir fait l’objet d’un recours en annulation et après un détour préjudiciel à la Cour de Justice de l’Union européenne, le Conseil d’Etat a finalement annulé l’arrêté wallon fixant les conditions sectorielles s’appliquant aux parcs éoliens. Cette décision ne créera cependant pas le séisme annoncé. Le Conseil d’Etat a, en effet, décidé de maintenir définitivement les effets de l'arrêté tant pour le passé que pendant les trois prochaines années.
 Afin de réduire notre consommation d’énergie d’origine fossile – participant au réchauffement climatique – et d’énergie nucléaire – dont les déchets font peser un lourd et dangereux fardeau sur les générations futures –, il est indispensable d’investir dans les énergies renouvelables. La Région wallonne s’est engagée, à cet égard, à ce qu’à l’horizon 2020, 20% de l’énergie consommée en Wallonie proviennent des sources renouvelables. La production d’énergie éolienne est un enjeu majeur en vue d’atteindre cet objectif.
 Le secteur éolien wallon traverse cependant une vague de turbulences depuis plusieurs années. De nombreux recours ont été – et continuent d’être – introduits devant le Conseil d’Etat à l’encontre des projets de parcs éoliens, ce qui a pour conséquence de ralentir le développement de la production d’énergie éolienne en Wallonie. Plusieurs griefs de nature juridique peuvent être, selon les cas, opposés à la création d’un parc éolien : le défaut de conformité du parc au plan de secteur, l’incomplétude de l’évaluation des incidences, etc. Parmi ceux-ci, il est un moyen qui a fait couler beaucoup d’encre ces dernières années, celui fondé sur l’illégalité de l’arrêté du 13 février 2014 portant conditions sectorielles relatives aux parcs d'éoliennes.
 Le 6 mai 2014, plusieurs particuliers et une association ont introduit un recours en annulation à l’encontre dudit arrêté. Le deuxième moyen de cette requête soutenait que l’arrêté portant conditions sectorielles relevait de la notion de « plans et programmes » au sens de la directive 2001/42. Ils en déduisaient que cet arrêté aurait dû faire l’objet d’une évaluation des incidences environnementales conforme à la directive susvisée, ce qui, aux dires des requérants, n’avait pas été le cas.
 La réponse à la question de savoir si les dispositions de l’arrêté du 13 février 2014 sont constitutives d’un plan ou d’un programme ne s’imposant pas « avec la force de l’évidence », le Conseil d’État a, le 2 juin 2015 (arrêt n° 231.425 du 2 juin 2015, D’Oultremont e.a.), décidé de surseoir à statuer et de poser une question préjudicielle à la Cour de Justice de l’Union européenne. Dans son arrêt du 27 octobre 2016 (C-290/15, D’Oultremont e.a.) la Cour de Justice a conclu qu’un arrêté réglementaire, tel que l’arrêté du 13 février 2014, comportant diverses dispositions relatives à l’installation d’éoliennes, qui doivent être respectées dans le cadre de la délivrance d’autorisations administratives portant sur l’implantation et l’exploitation de telles installations, relève de la notion de « plans et programmes », au sens de cette directive (sur cet arrêt, voyez le post suivant : https://www.my.stibbe.com/mystibbe/news-insights/notion-de-plans-et-programmes-larret-du-27-octobre-2016-de-la-cour-de-justice-elargit-encore-un-peu-plus-le-champ-dapplication-de-la-directive).
 La procédure s’est poursuivie devant le Conseil d’Etat. Elle vient de se clôturer par l’arrêt du 16 novembre 2017 (n°239.886, D’Oultremont e.a.).
 Avant d’examiner le moyen de la requête fondé sur la violation de la directive 2001/42, le Conseil d’Etat a pris le soin de rappeler le contexte factuel de l’affaire et l’enjeu du litige.
 Le 21 février 2013, le gouvernement wallon a adopté un (nouveau) cadre de référence (modifié ensuite en juillet 2013) définissant des recommandations pour l’implantation d’éoliennes en Région wallonne. Ce cadre a été complété par un document cartographique portant le nom de carte de référence. Cette carte a fait l’objet d’un rapport sur les incidences environnementales. L’ensemble de ces documents a ensuite été soumis à une enquête publique. L’objectif à terme était l’adoption d’un décret relatif à l’implantation d’éoliennes en Wallonie comprenant notamment un plan d’implantation. Ni le décret, ni la carte de référence n’ont cependant finalement été adoptés. Entretemps, le gouvernement wallon a adopté l’arrêté susvisé du 13 février 2014. Celui-ci n’a pas fait l’objet d’une évaluation des incidences qui lui soit spécialement consacrée et n’a pas été joint aux documents soumis à l’enquête publique.
 Avant d’examiner le deuxième moyen, le Conseil d’Etat a résumé comme suit la question posée par celui-ci : « la question que soulève le deuxième moyen consiste à déterminer si le processus d'évaluation de la carte positive de référence traduisant le cadre de référence actualisé est une évaluation des incidences environnementales des mesures qui ont été reprises dans le projet d'arrêté relatif aux conditions sectorielles, qui soit conforme aux exigences de la directive 2001/42/CE ».
 Après avoir rejeté l’exception d’irrecevabilité du deuxième moyen soulevée par la partie adverse, le Conseil d’Etat a examiné si les incidences des mesures de l’arrêté attaqué ont été évaluées dans le respect de la directive 2001/42. Cet examen a donné lieu aux constats suivants :
 le partie adverse n’a pas démontré que les autorités spécialisées en matière d’environnement – en particulier, la CWEDD – ont été consultées sur le projet d’arrêté et ont pu donner un avis sur les informations que doit contenir le rapport sur les incidences environnementales des conditions sectorielles elles-mêmes ;
 le rapport sur les incidences environnementales ne peut être considéré comme « approprié » s’agissant d’évaluer les incidences des mesures précises édictées dans l’arrêté attaqué ;
 le public n’a pas été consulté sur le projet de conditions sectorielles ;
 il ne ressort pas du dossier que les avis émis par les instances consultées et le public ont été pris en considération lors de l’élaboration de l’arrêté attaqué ;
 aucune déclaration environnementale n’a été élaborée ;
 aucune mesure de suivi n’a été arrêtée.
 A la suite de ces constats, le Conseil d’Etat a donc conclu que l’arrêté attaqué n’a pas fait l’objet d’une évaluation de ces incidences conforme aux prescriptions de la directive 2001/42 et a déclaré fondé le deuxième moyen de la requête.
 Le Conseil d’Etat a, ensuite, examiné la demande de la partie adverse fondée sur l’article 14ter des lois coordonnées sur le Conseil d’Etat et ayant pour objet le maintien définitif des effets de l’acte attaqué pour une durée de trois ans à compter de l’arrêt à intervenir.
 Se fondant sur la jurisprudence de la Cour constitutionnelle et de la Cour de Justice de l’Union européenne, le Conseil d’Etat a vérifié que les conditions permettant la mise en œuvre de cette faculté exceptionnelle étaient bien remplies :
 le Conseil d’Etat a d’abord constaté que l’annulation pure et simple de l’arrêté attaqué pouvait compromettre gravement la sécurité juridique et avoir des conséquences juridiques disproportionnées liées à la protection de l’environnement ; une telle annulation aurait pu, en effet, avoir « un effet perturbateur dans la réalisation du programme de déploiement de l’éolien », ce qui pouvait compromettre la réalisation des objectifs contraignants visés dans la directive 2009/28 du 23 avril 2009 relative à la promotion de l’utilisation de l’énergie produite à partir de sources renouvelables ; une telle annulation pure et simple pouvait aussi avoir pour conséquence que la légalité des permis d’environnement ou des permis uniques autorisant des parcs éoliens s’en trouverait affectée, soit à l’occasion d’un recours en annulation, soit par le jeu de l’exception d’illégalité (1) ;
 le Conseil d’Etat a ensuite constaté que la deuxième condition – tenant à ce que l'adoption et l'entrée en vigueur d'une nouvelle disposition du droit national ne permettent pas d'éviter les effets préjudiciables sur l'environnement découlant de l'annulation de l’arrêté attaqué – était bien remplie également ;
 selon la troisième condition, il faut que l'annulation de la disposition de droit interne ait pour conséquence de créer un vide juridique en ce qui concerne la transposition du droit de l'Union en matière de protection de l'environnement qui serait plus préjudiciable à celui-ci, en ce sens que cette annulation se traduirait par une protection moindre et irait ainsi à l'encontre même de l'objectif essentiel du droit de l'Union ; le Conseil d’Etat a considéré qu’en l'espèce, l'annulation de l'acte attaqué risquait bien de compromettre la réalisation des objectifs de la directive 2009/28 susvisée ;
 en vertu de la quatrième condition, un maintien exceptionnel des effets de la disposition du droit national attaquée ne peut couvrir que le laps de temps strictement nécessaire à l'adoption des mesures permettant de remédier à l'irrégularité constatée ; après avoir constaté que le délai de trois ans demandé par la partie adverse n’était pas contesté, le Conseil d’Etat a relevé que ce délai paraissait admissible compte tenu de l'obligation de recommencer ab initio la procédure d'évaluation des incidences.
 Au terme de son arrêt, le Conseil d’Etat a donc décidé d’annuler l’arrêté attaqué, mais de maintenir définitivement ses effets pour une période de trois ans à dater de la notification de son arrêt.
 Cette décision appelle, à ce stade, deux remarques de notre part :
 d’une part et bien que l’arrêt commenté annule l’arrêté attaqué, les exploitants de parcs peuvent rester sereins ; le séisme annoncé – dont nous avons pu constater certaines prémisses (voy. à ce sujet le post suivant : https://www.my.stibbe.com/mystibbe/news-insights/evaluation-des-incidences-des-plans-et-programmes-sur-lenvironnement-premieres-repliques-dun-seisme-juridique-annonce) – n’aura dès lors pas lieu ; les effets de l’arrêté portant conditions sectorielles des parcs éoliens sont maintenus tant pour le passé que pour les trois prochaines années ; la légalité des parcs déjà autorisés ne pourra donc pas être remise en cause en raison de l’illégalité de l’arrêté attaqué ; en outre, pendant les trois prochaines années, de nouveaux parcs pourront être autorisés sur la base de l’acte attaqué et ce, dans l’attente d’un nouvel arrêté qui, lui, devra faire l’objet d’une évaluation des incidences environnementales conforme à la directe 2001/42 ;
 d’autre part, cet arrêt livre un enseignement intéressant sur le système d’évaluation des incidences ; en examinant dans quelle mesure le processus d’évaluation de la carte de référence pouvait être considéré comme une évaluation des incidences appropriée de l’arrêté attaqué, le Conseil d’Etat a implicitement admis que s’il pouvait être considéré que l’évaluation de la carte avait également porté sur les incidences résultant de l’arrêté, une nouvelle évaluation du projet d’arrêté n’aurait pas été nécessaire ; ce faisant, le Conseil d’Etat a adopté une approche pragmatique en la matière évitant les doubles évaluations inutiles.
 Sur le fond, mais nous le savions déjà depuis l’arrêt de la Cour de Justice du 27 octobre 2016, les gouvernements devront être très attentifs à l’avenir dans le cadre de leur fonction réglementaire. Compte tenu de la notion de « plan » ou « programme » retenue par la Cour, de nombreux arrêtés devront, à l’avenir, faire l’objet d’une évaluation des incidences.
 (1) Le Conseil d’Etat s’est, en outre, assuré que l’acte attaqué est une mesure de transposition correcte de la directive 2009/28.


text:
11/Sv. 92 HR Službeni list Europske unije 61
 22010D0051
 15.7.2010. SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE L 181/19
 ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a
 br. 51/2010
 od 30. travnja 2010.
 o izmjeni Priloga XIII. (Transport) i Priloga XIV. (Tržišno natjecanje) Sporazumu o EGP-u
 ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a, Članak 2.
 uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom Prilog XIV. Sporazumu mijenja se kako slijedi:
 prostoru, kako je izmijenjen Protokolom o prilagodbi Spora
 zuma o Europskom gospodarskom prostoru, dalje u tekstu Tekst točke 11.c (Uredba Komisije (EZ) br. 823/2000) zamje
 „Sporazum”, a posebno njegov članak 98. njuje se sljedećim:
 budući da: „32009 R 0906: Uredba Komisije (EZ) br. 906/2009 od
 28. rujna 2009. o primjeni članka 81. stavka 3. Ugovora
 (1) Prilog XIII. Sporazumu izmijenjen je Odlukom Zajedni na određene skupine sporazumâ, odluka i usklađenog djelo
 čkoga odbora EGP-a br. 33/2010 od 12. ožujka 2010. (1) vanja među poduzetnicima linijskog pomorskog prijevoza
 (2) Prilog XIV. Sporazumu izmijenjen je Odlukom Zajedni (konzorciji) (SL L 256, 29.9.2009., str. 31.).
 čkog odbora EGP-a br. 156/2006 od 8. prosinca Odredbe Uredbe, u smislu ovog Sporazuma, sadrže sljedeću
 2006. (2) prilagodbu:
 (3) Uredbu Komisije (EZ) br. 358/2003 od 27. veljače 2003. U članku 1. riječi ‚luke Zajednice’ mijenjaju se i glase ‚luke na
 o primjeni članka 85. stavka 3. Ugovora na određene području obuhvaćenom Sporazumom o EGP-u’.”
 kategorije sporazumâ, odluka i usklađenog djelovanja
 između brodara u linijskom pomorskom prometu (kon Članak 3.
 zorciji) treba unijeti u Sporazum (3).
 Tekst Uredbe (EZ) br. 906/2009 na islandskom i norveškom
 (4) Uredba Komisije (EZ) br. 823/2000, koja je uključena u jeziku, koji se objavljuje u Dodatku o EGP-u Službenom listu
 Sporazum, istekla je 25. travnja 2010. i zato ju treba Europske unije, vjerodostojan je.
 staviti izvan snage sukladno Sporazumu (4),
 Članak 4.
 ODLUČIO JE:
 Ova Odluka stupa na snagu 1. svibnja 2010., pod uvjetom da
 Članak 1. su sve obavijesti iz članka 103. stavka 1. Sporazuma podnesene
 Zajedničkom odboru EGP-a. Ona stupa na snagu od 26. travnja
 Iza točke 10. (Uredba Vijeća (EEZ) br. 2988/74) u Prilog XIII.
 2010. (*)
 Sporazumu umeće se sljedeća točka:
 „10a. 32009 R 0906: Uredba Komisije (EZ) br. 906/2009 od Članak 5.
 28. rujna 2009. o primjeni članka 81. stavka 3. Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u i Dodatku o EGP-u
 Ugovora na određene skupine sporazuma, odluka i Službenom listu Europske unije.
 usklađenog djelovanja među poduzetnicima linijskog
 pomorskog prijevoza (konzorciji) (SL L 256,
 29.9.2009., str. 31.) (1).
 Sastavljeno u Bruxellesu 30. travnja 2010.
 ___________
 (1) Ovdje navedeno samo radi informacije. Za primjenu
 vidjeti Prilog XIV. o tržišnom natjecanju.” Za Zajednički odbor EGP-a
 Predsjednik
 Alan SEATTER
 (1 ) SL L 143, 10.6.2010., str. 28.
 (2 ) SL L 89, 29.3.2007., str. 31.
 (3 ) SL L 256, 29.9.2009., str. 31.
 (4 ) SL L 100, 20.4.2000., str. 24. (*) Ustavni zahtjevi nisu navedeni.


type: legislation

text:
 15.9.2012
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 250/15
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 824/2012
 af 14. september 2012
 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),
 under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.
 (2)
 Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 14. september 2012.
 På Kommissionens vegne For formanden
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter
 (1) EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.
 (2) EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.
 BILAG
 Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
 (EUR/100 kg)
 KN-kode
 Tredjelandskode (1)
 Fast importværdi
 0702 00 00
 MK
 46,1
 XS
 69,6
 ZZ
 57,9
 0707 00 05
 MK
 31,3
 TR
 121,6
 ZZ
 76,5
 0709 93 10
 TR
 114,2
 ZZ
 114,2
 0805 50 10
 AR
 96,5
 BO
 100,6
 CL
 88,4
 TR
 97,0
 UY
 108,3
 ZA
 95,7
 ZZ
 97,8
 0806 10 10
 BA
 58,9
 EG
 180,7
 MK
 61,5
 TN
 197,3
 TR
 118,1
 ZZ
 123,3
 0808 10 80
 AR
 201,7
 BR
 89,7
 CL
 121,9
 NZ
 126,1
 US
 150,2
 ZA
 109,5
 ZZ
 133,2
 0808 30 90
 AR
 196,5
 CN
 49,3
 TR
 115,1
 ZA
 157,2
 ZZ
 129,5
 0809 30
 TR
 161,4
 ZZ
 161,4
 0809 40 05
 BA
 60,9
 HR
 73,9
 IL
 57,6
 TR
 107,6
 XS
 64,0
 ZZ
 72,8
 (1) Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.


text:
Přehled judikatury z oblasti věcných břemen /Wolters Kluwer/ - Nakladatelství Sagit, a.s.
 Přehled judikatury z oblasti věcných břemen /Wolters Kluwer/
 autor: Jiří Spáčil vydal: Wolters Kluwer, a. s., podle stavu k 8. 8. 2012, 566 stran
 Seznam použitých zkratek - str. 16
 I. Podstata věcných břemen a výkon práv jim odpovídajících - str. 19
 Úvodní poznámky - str. 19
 1. Rozsah výkonu věcného břemene, který nebyl dohodnut ani jinak určen. Žalobní návrh ve sporu o rozsah
 a způsob výkonu práva cesty - str. 20
 2. Obrana proti škodlivému výkonu práva odpovídajícího věcnému břemeni - str. 21
 3. Obsah vlastnického práva jako předmět věcného břemene - str. 23
 4. Omezování dispozičního práva vlastníka jako věcné břemeno - str. 23
 II. Vznik věcných břemen - str. 27
 A. Smlouvy o zřízení věcného břemene - str. 27
 Úvodní poznámky - str. 27
 5. Podstatné náležitosti smlouvy o zřízení věcného břemene - str. 27
 6. Určitost smlouvy o zřízení věcného břemene - str. 34
 7. Zřízení věcného břemene, geometrický plán a slovní vyznačení břemene - str. 35
 8. Listina zachycující smlouvu jako podklad pro vklad věcného břemene do katastru nemovitostí - str. 36
 9. Smluvní zřízení věcného břemene k nemovitosti neevidované v katastru nemovitostí (např. podzemní objekt); účinnost smlouvy - str. 39
 10. Posouzení otázky, zda se právo odpovídající věcnému břemeni ohledně nemovitosti neevidované v katastru zapisuje do katastru nemovitostí - str. 41
 11. Zřízení věcného břemene užívání věci, je-li již věc užívána jinou osobou na základě nepojmenované smlouvy - str. 42
 12. Věcné břemeno sjednané mezi podnikateli bezúplatně - str. 43
 13. Rozpor mezi pojmenováním věcného břemene ve smlouvě a jeho obsahem. Vada v označení osoby ve smlouvě o zřízení věcného břemene - str. 43
 14. Smlouva o zřízení věcného břemene a konkursní řízení - str. 44
 15. Určitost smlouvy o vedení kanalizační stoky - str. 46
 16. Závazky z nepojmenovaných smluv a závaznost nepojmenovaných smluv pro právní nástupce stran - str. 47
 17. Vznik věcného břemene v období od 1. 4. 1964 do 31. 3. 1983. Vznik věcného břemene na základě závěti - str. 48
 18. Zákaz zatížení nemovitosti věcným břemenem při nařízení výkonu rozhodnutí - str. 49
 19. Zřízení věcného břemene k nemovitosti zatížené zástavním právem - str. 49
 20. Uzavření smlouvy o zřízení věcného břemene za účelem zajištění pohledávky - str. 52
 21. Vznik a existence věcného břemene k pozemku v užívání tzv. socialistické organizace - str. 56
 22. Nepřesné označení právnické osoby v právním úkonu. Důsledky nesprávného pojmenování věcného
 břemene ve smlouvě o jeho zřízení - str. 57
 B. Vznik věcného břemene na základě závěti ve spojení s výsledky řízení o dědictví - str. 58
 23. Zřízení věcného břemena na základě závěti - str. 58
 24. Vznik věcného břemene na základě závěti - str. 59
 C. Obecné otázky zřízení věcného břemene soudem - str. 60
 Úvodní poznámky - str. 60
 25. Zřízení věcného břemene soudem na základě analogie - str. 60
 26. Zřízení věcného břemene ve prospěch vlastníka stavby nikoliv neoprávněné - str. 60
 27. Zřízení věcného břemene soudním smírem - str. 62
 28. Zřízení věcného břemene soudem v jiných případech než zákonem výslovně upravených - str. 64
 29. Zřízení věcného břemene a řízení o ochraně práva jemu odpovídajícího - str. 64
 30. Zřízení věcných břemen podle občanského zákoníku ve znění novely č. 131/1982 Sb. do novely č. 509/1991 Sb - str. 65
 D. Právo nezbytné cesty zřízené soudem ve prospěch vlastníka stavby - str. 68
 Úvodní poznámky - str. 68
 31. K vymezení obsahu práva nezbytné cesty - str. 69
 32. Obsah práva nezbytné cesty; jeho omezení jen na právo chůze - str. 71
 33. Vznik věcného břemene (práva nezbytné cesty lesem) v rozporu s veřejnoprávními předpisy - str. 72
 34. Zřízení věcného břemene (práva nezbytné cesty) v řízení o žalobě na ochranu práva - str. 73
 35. Zřízení práva nezbytné cesty k provozům umístněným v areálu vydávaném v restituci. Procesní způsob uplatnění nároku na zřízení práva tzv. nezbytné cesty - str. 73
 36. Zřízení nezbytné cesty a pohodlnější či výhodnější přístup ke stavbě - str. 74
 37. Zřízení nezbytné cesty v zájmu „třetí osoby“. Zřízení nezbytné cesty a zaviněný nedostatek nutného spojení s budovou. Zřízení nezbytné cesty (průjezdu) za účelem parkování vozidel. Zřízení nezbytné cesty pro přístup složek integrovaného záchranného systému k budově - str. 78
 38. Zřízení věcného břemene cesty pro nemovitost, s níž je možné i jiné spojení - str. 81
 39. Právo cesty k movité stavbě - str. 82
 40. Ke zřízení práva nezbytné cesty ve prospěch neoprávněné stavby - str. 83
 41. Zřízení věcného břemene cesty, má-li žalobce zajištěn přístup jinak - str. 85
 42. Věcné břemeno cesty přes cizí pozemek, je-li stavba obklopena pozemky vlastníka stavby - str. 86
 43. Zřízení věcného břemene cesty a přístup vlastníka ke stavbě z veřejné komunikace. Náhrada za zřízení práva cesty. K výroku rozsudku o zřízení nezbytné cesty - str. 89
 44. Právo nezbytné cesty přes budovu - str. 91
 45. Žaloba na zřízení věcného břemene a navrhovaný rozsah břemene - str. 92
 46. Náhrada za zřízení věcného břemene – práva nezbytné cesty. K podmínkám zřízení nezbytné cesty, pokud vlastník pozemku trpí vlastníkům stavby přístup - str. 94
 47. K okolnostem významným pro stanovení náhrady za zřízení věcného břemene podle § 151o odst. 3 obč. zák. Souhlas orgánu ochrany zemědělského půdního fondu ke zřízení práva nezbytné cesty - str. 98
 48. Stanovení hodnoty věcného břemene - str. 100
 E. Zřízení věcných břemen soudem při rušení a vypořádání podílového spoluvlastnictví - str. 103
 49. Zřízení věcného břemene cesty při rušení a vypořádání podílového spoluvlastnictví - str. 103
 50. Kdy může soud zřídit věcné břemeno, ruší-li podílové spoluvlastnictví - str. 104
 51. Rozdělení stavby s jedinou elektrickou, vodovodní a plynovodní přípojkou a zřízení věcného břemene - str. 105
 52. Nepřípustnost vyloučení návrhu na zřízení věcného břemene v řízení o zrušení a vypořádání spoluvlastnictví k samostatnému řízení. Výrok rozhodnutí vycházejícího z nedůvodnosti návrhu na zřízení věcného břemene - str. 107
 53. Zřízení věcného břemene, které účastníci nežádali, v řízení o zrušení a vypořádání podílového spoluvlastnictví - str. 109
 54. Zřízení věcného břemene k jiné nemovitosti než k té, jejíž spoluvlastnictví je rušeno, v soudním řízení - str. 111
 F. Zřízení věcného břemene soudem ve prospěch vlastníka neoprávněné stavby - str. 114
 Úvodní poznámky - str. 114
 55. Žaloba vlastníka neoprávněné stavby na vypořádání vztahu s vlastníkem pozemku - str. 117
 56. Řízení o vypořádání neoprávněné stavby jako řízení, kde z právního předpisu vyplývá určitý způsob vypořádání vztahu mezi účastníky - str. 118
 57. Zřízení věcného břemene v případě vypořádání dočasné neoprávněné stavby - str. 119
 58. Legitimace vlastníka neoprávněné stavby na uspořádání poměrů podle § 135c odst. 3 obč. zák. - str. 121
 59. K výši náhrady za zřízení věcného břemene podle § 135c odst. 3 obč. zák. z hlediska významu výhody, kterou zřízením práva získává stavebník. K náhradě za zřízení věcného břemene - str. 122
 60. Odstranění neoprávněné stavby. Stanovení výše náhrady za zřízení věcného břemene soudem - str. 123
 61. Stanovení náhrady za zřízení věcného břemene opravňujícího mít na cizím pozemku neoprávněnou stavbu. Neoprávněná stavba kanalizace na cizím pozemku a vypouštění odpadních vod - str. 125
 62. Povinnost vyklidit pozemek, na kterém stojí neoprávněná stavba, možnost stavebníka domáhat se zřízení věcného břemene podle § 135c odst. 3 obč. zák. a překážka věci rozhodnuté - str. 128
 G. Vydržení práva odpovídajícího věcnému břemeni - str. 130
 Úvodní poznámky - str. 130
 63. Základní podmínky vydržení práva odpovídajícího věcnému břemeni, zejména práva cesty. Z judikatury o vydržení práva odpovídajícího věcnému břemeni k roku 2001 - str. 133
 64. Předpoklady držby a vydržení práva odpovídajícího věcnému břemeni. Přehled judikatury k této otázce k roku 2002 - str. 135
 65. Dlouhodobý výkon obsahu práva a dobrá víra. Právní titul jako předpoklad oprávněné držby práva odpovídajícího věcnému břemeni - str. 136
 66. Výprosa a držba práva odpovídajícího věcnému břemeni - str. 137
 67. Titul držby práva odpovídajícího věcnému břemeni. „Neknihovní“ právo - str. 138
 68. K nemožnosti započtení držby předchůdce do doby potřebné k vydržení práva odpovídajícího věcnému břemeni - str. 140
 69. Obsah práva (věcného břemene) vykonávaný od „nepaměti“ a dobrá víra držitele - str. 141
 70. Držba práva odpovídajícího věcnému břemeni na základě notářského rozhodnutí. Zřízení věcného břemene v období od 1. 4. 1964 do 31. 3. 1983 - str. 142
 71. Ústní souhlas k výkonu práva a držba práva odpovídajícího věcnému břemeni - str. 145
 72. Oprávněná držba práva odpovídajícího věcnému břemeni ve vztahu mezi tzv. socialistickými organizacemi. Podstata oprávněné držby směřující k vydržení. K vydržení práva cesty - str. 145
 73. Vydržení nemovitosti na základě držby vykonávané v rozporu se zápisem do veřejných knih a účinky nesprávné intabulace. Dobrá víra opírající se o zápis do veřejných knih - str. 148
 74. Vydržení věcného břemene chůze a jízdy a veřejné užívání cesty - str. 152
 75. Užívání veřejné cesty a vydržení věcného břemene - str. 153
 76. K dobré víře potřebné k vydržení práva cesty - str. 154
 III. Náklady na opravy a zachování věci zatížené věcným břemenem - str. 157
 Úvodní poznámky - str. 157
 77. K povinnosti nést přiměřeně náklady na zachování a opravy cizí věci užívané na základě práva odpovídajícího věcnému břemeni vzniklému podle § 28d zák. č. 42/1992 Sb. - str. 158
 78. Míra spoluužívání věci zatížené věcným břemenem - str. 163
 79. Příspěvek osoby, oprávněné ze zákonného věcného břemene, na údržbu a zachování zatížené věci - str. 165
 IV. Procesní otázky související s věcnými břemeny, zejména s žalobami na ochranu práv jim odpovídajících - str. 167
 Úvodní poznámky - str. 167
 80. Žalobní návrh ve sporu o rozsah a způsob výkonu práva cesty - str. 169
 81. Petit žaloby na ochranu práva odpovídajícího věcnému břemeni. Žaloba na odstranění překážky bránící
 výkonu práva cesty. Volně pobíhající pes bránící výkonu práva cesty - str. 170
 82. Formulace žalobního návrhu na určení existence věcného břemene - str. 171
 83. K ochraně práv osoby oprávněné z věcného břemene, spočívajícího v právu užívání nemovitosti - str. 173
 84. Označení věcného břemene v žalobě a v rozhodnutí soudu - str. 175
 85. Naléhavý právní zájem oprávněného na určení věcného břemene v případě, že již žaloval na ochranu práva - str. 177
 86. Uvedení konkrétního jednání, zasahujícího do výkonu práva odpovídajícího věcnému břemeni, v žalobě na jeho ochranu - str. 180
 87. Vázanost soudu rozsudkem o ochraně práva odpovídajícího věcnému břemeni v řízení o určení existence věcného břemene a s tím související procesní okolnosti. Veřejná cesta - str. 183
 88. Totožnost předmětu řízení, rozhoduje-li v jednom řízení soud o tom, zda žalovaným přísluší právo odpovídající věcnému břemenu, a v druhém řízení o jeho zrušení nebo omezení - str. 186
 V. Zánik věcných břemen - str. 189
 A. Zrušení věcného břemene soudem pro hrubý nepoměr mezi věcným břemenem a výhodou oprávněného, vyvolaný změnou poměrů - str. 189
 Úvodní poznámky - str. 189
 89. Změna poměrů a zánik věcného břemene - str. 190
 90. Věcná břemena – kritéria pro zrušení nebo omezení v důsledku změny poměrů - str. 190
 91. Konfliktní vztahy jako důvod zrušení věcného břemene. Náhrada za zrušení věcného břemene soudem. Nízká výše náhrady a zamítnutí žaloby na zrušení věcného břemene - str. 193
 92. Změna poměrů, zánik a promlčení věcného břemene - str. 196
 93. Aktivní legitimace k podání žaloby na zrušení (omezení) věcného břemene pro změnu poměrů - str. 199
 94. Zrušení věcného břemene průjezdu či průchodu pro změnu v chování účastníků - str. 201
 95. Námitka neexistence věcného břemene v řízení o zrušení věcného břemene - str. 202
 96. Nevýhodně zřízené věcné břemeno a jeho zrušení - str. 203
 97. Změna poměrů, zánik věcného břemene a možnost jeho zrušení - str. 204
 98. Zánik věcného břemene dohodou a jeho zrušení soudem pro změnu poměrů - str. 205
 99. Změna poměrů jako důvod pro zrušení věcného břemene a osobní poměry účastníků - str. 205
 100. Mezitímní rozsudek v řízení o zrušení či omezení věcného břemene - str. 207
 101. Doba rozhodná pro porovnání nepoměru věcného břemene a výhody oprávněného - str. 209
 102. Změna (osobních) poměrů způsobující hrubý nepoměr mezi věcným břemenem a výhodou oprávněného - str. 210
 103. Restituce jako změna poměrů - str. 210
 104. Zrušení věcného břemene soudem; náhrada a námitka započtení - str. 212
 105. Nepřiměřený výkon práva odpovídajícího věcnému břemeni a změna poměrů - str. 214
 106. Žaloba spoluvlastníků na zrušení věcného břemene pro změnu poměrů - str. 216
 107. Věcná legitimace účastníků řízení o zrušení věcného břemene. Důsledky zavinění změny poměrů a zrušení věcného břemene - str. 217
 B. Promlčení věcných břemen - str. 220
 Úvodní poznámky - str. 220
 108. Důsledky promlčení věcného břemene - str. 222
 109. Žaloba na určení, že právo je promlčené, a poučovací povinnost soudu - str. 225
 110. K zániku věcných břemen váznoucích na majetku přecházejícím do družstevního vlastnictví po novele hospodářského zákoníku č. 98/1988 Sb. K relevanci námitky promlčení práva odpovídajícího věcnému břemeni v řízení o určení existence či neexistence věcného břemene - str. 226
 C. Jiné způsoby zániku věcného břemene - str. 228
 Úvodní poznámky - str. 228
 111. Trvání věcného břemene, vzniklého v dobách platnosti o. z. o. - str. 229
 112. Rozdělení pozemku a trvání věcného břemene - str. 231
 113. Zánik práva odpovídajícího věcnému břemenu privativní novací - str. 232
 114. Zrušení věcného břemene v řízení o výkonu rozhodnutí a účast oprávněného z věcného břemene - str. 234
 115. Vydání věci v restituci a zánik věcného břemene - str. 237
 116. Zánik věcného břemene uplynutím doby - str. 241
 117. Úplatnost smlouvy o zániku věcného břemene - str. 244
 118. Změna poměrů, zánik věcného břemene a možnost jeho zrušení - str. 245
 119. Zánik věcného břemene splynutím vlastnictví pozemku oprávněného a povinného v jedné osobě za účinnosti občanského zákoníku č. 141/1950 Sb. Kritická poznámka k rozhodnutí o zániku věcného břemene
 splynutím - str. 245
 VI. Nejčastější typy věcných břemen - str. 249
 A. Věcné břemeno cesty (chůze a jízdy), s výjimkou práva nezbytné cesty zřízeného soudem - str. 249
 Úvodní poznámky - str. 249
 120. Právo cesty omezené jen na právo chůze - str. 250
 121. Obsah „práva průjezdu“ - str. 251
 122. Právo cesty využívané zaměstnanci vlastníka panující nemovitosti - str. 253
 123. Výkon práva průjezdu, sjednaného v době, kdy průjezd automobily nemohl být předvídán - str. 256
 124. Rušení výkonu práva cesty a obrana proti němu - str. 256
 125. Změna způsobu výkonu práva cesty vyvolaná vlastníkem pozemku; oplocení pozemku, přes který vede cesta, a jeho uzavření bránou - str. 257
 126. Výkon práva cesty nájemcem bytu v panující nemovitosti - str. 259
 127. Rozšíření práva cesty vydržením - str. 261
 128. Spor o rozsah práva cesty. Služebnost (věcné břemeno) jezdit potahem a průjezd automobilem. Žalobní návrh ve sporu o rozsah a způsob výkonu práva cesty - str. 263
 129. K výkonu práva cesty k panující stavbě, leží-li mezi stavbou a služebným pozemkem pozemek vlastníka stavby - str. 265
 130. K náležitostem rozsudku, jímž se určuje existence sporného práva cesty - str. 266
 131. Zorání či oplocení pozemku a zánik věcného břemene cesty - str. 268
 B. Věcná břemena k budovám, bytům a k nebytovým prostorám - str. 270
 132. Věcné břemeno k prostorám k bydlení, již věcným břemenem užívání zatíženým - str. 270
 133. K vydržení práva odpovídajícího věcnému břemeni užívání místnosti v obytném domě - str. 270
 134. Právo vlastníka užívat byt zatížený věcným břemenem. Žaloba oprávněného z věcného břemene proti vlastníkovi na vyklizení bytu. Konflikt práva na soukromí a práva na užívání věci (obytných prostorů) - str. 271
 135. Věcné břemeno bydlení a „dva byty“. Žaloba na vyklizení bytu zatíženého věcným břemenem bydlení. Právo rodinných příslušníků oprávněného užívat byt - str. 273
 136. Užívání bytu manželem oprávněného z věcného břemene - str. 275
 137. Užívání bytu, zatíženého věcným břemenem, cizí osobou. Vklad věcného břemene do sdružení - str. 276
 138. Oprávněný z věcného břemene jako pronajímatel bytu - str. 277
 139. Úplatnost smlouvy o zřízení věcného břemene. Nájem nemovitosti již zatížené věcným břemenem - str. 278
 140. Nájem prostor zatížených věcným břemenem - str. 278
 141. Výpověď z nájmu bytu, věcné břemeno a užívání dvou bytů - str. 280
 142. Neplatný pronájem bytu zatíženého věcným břemenem a bezdůvodné obohacení - str. 281
 143. Dohoda o výměně bytu zatíženého věcným břemenem - str. 282
 144. Omezení věcného břemene doživotního užívání části domu z důvodu přírůstku osob spolubydlících
 s vlastníkem domu - str. 284
 145. Přestavba budovy a trvání věcného břemene na ní váznoucího - str. 286
 146. Žaloba na vyklizení prostor (bytových či nebytových) zatížených věcným břemenem - str. 287
 147. „Právo vyhlídky“ v právních a procesních úkonech - str. 290
 C. Věcná břemena podle zákona o úpravě majetkových vztahů a vypořádání majetkových nároků v družstvech a zákona o vlastnictví bytů - str. 291
 148. Ústavnost a obsah věcného břemene podle zákonného opatření č. 297/1992 Sb. - str. 291
 149. K žalobnímu návrhu ve sporu o existenci věcného břemene podle § 28d zák. č. 42/1992 Sb. - str. 294
 150. K povinnosti nést přiměřeně náklady na zachování a opravy cizí věci užívané na základě práva odpovídajícího věcnému břemeni vzniklému podle § 28d zák. č. 42/1992 Sb. - str. 295
 151. Míra spoluužívání věci zatížené věcným břemenem podle § 28d zák. č. 42/1992 Sb. - str. 296
 152. Vznik věcného břemene, jehož obsahem je právo vlastníka jednotky spoluužívat zastavěný pozemek - str. 296
 D. Věcná břemena týkající se vodních děl – studní, vodovodních přípojek, kanalizace - str. 298
 153. Zřízení věcného břemene vedení vodovodního potrubí k domu soudem na základě analogie; poznámka
 k možnosti zřízení tohoto břemene podle stavebního zákona - str. 298
 154. K možnosti provozovatele vodovodu vstoupit na pozemek jiného za účelem opravy vodovodní přípojky z titulu věcného břemene. Vlastnictví vodovodní přípojky - str. 300
 155. Vliv změny způsobu odběru vody ze studny na vydržení práva odběru vody; poznámka k obsahu práva na odběr vody z cizí studny - str. 301
 156. Prodloužení povolení k odběru podzemních vod oprávněnému z věcného břemene - str. 302
 157. Neoprávněná stavba kanalizace na cizím pozemku a vypouštění odpadních vod - str. 305
 158. Právo vést přes cizí pozemek kanalizační přípojku a vypouštění odpadních vod na pozemek - str. 305
 159. K určitosti smlouvy o zřízení věcného břemene spočívajícího v povinnosti vlastníka pozemku trpět vedení kanalizační stoky přes jeho pozemek z hlediska vymezení jeho rozsahu - str. 307
 VII. Legální věcná břemena (věcná břemena založená rozhodnutím správního orgánu či vzniklá ze zákona) - str. 309
 A. Obecné otázky legálních věcných břemen a věcných břemen založených rozhodnutím správního orgánu - str. 309
 Úvodní poznámky - str. 309
 160. Kontinuita legálních věcných břemen. Úplata za užívání věcného břemene. Legální věcná břemena v některých zemích EU - str. 311
 161. Legální věcná břemena a občanský zákoník - str. 316
 162. Věcná břemena zřízená na základě zákona a použití občanského zákoníku - str. 321
 163. Náhrada za omezení vlastnického práva, realizované před nabytím účinnosti Listiny - str. 321
 164. Vymezení pojmu „věcné břemeno“ v ustanovení § 151n odst. 1 obč. zák. a věcná břemena zřízená správním aktem; výrok správního rozhodnutí zřizujícího věcné břemeno - str. 323
 165. Právní povaha věcných břemen podle zákona o telekomunikacích. Věcná břemena a veřejnoprávní omezení vlastnického práva - str. 325
 166. Veřejnoprávní povaha věcného břemene podle elektrisačního zákona; pravomoc soudu k rozhodování o těchto břemenech - str. 326
 167. Kdy získává oprávněný z věcného břemene vzniklého na základě veřejnoprávních předpisů bezdůvodné obohacení - str. 330
 B. Přezkum rozhodnutí správních orgánů o zřízení věcného břemene - str. 331
 168. Přezkum správního rozhodnutí o zřízení věcného břemene, vydaného podle § 17 odst. 3 zák. č. 13/1997 Sb., o pozemních komunikacích; kritéria rozhodná pro určení, zda se určitá věc bude projednávat a rozhodovat v civilním nebo ve správním soudnictví. Oprávnění okresního soudu zřídit věcné břemeno podle zákona o pozemních komunikacích - str. 331
 169. Rozhodování správního orgánu ve sporu o vlastnické právo, o zřízení věcného břemene či o vyvlastnění a pravomoc soudů k přezkumu rozhodnutí - str. 335
 170. Pravomoc k projednání žaloby proti rozhodnutí správního orgánu o zřízení věcného břemene - str. 342
 171. K věcné příslušnosti k rozhodnutí o žalobě proti rozhodnutí správního orgánu o vyvlastnění – zřízení věcného břemene podle zákona o telekomunikacích - str. 344
 C. Věcná břemena týkající se vedení elektřiny, plynu a tepla - str. 348
 172. K charakteru nároku vlastníka pozemku, na němž bylo před účinností zákona č. 222/1994 Sb. vybudováno energetické zařízení v rozporu s právními přepisy. K otázce, kterých energetických zařízení se týkají omezení vlastníka vyplývající z § 9 odst. 11 písm. a) zákona č. 222/1994 Sb. - str. 348
 173. Vznik a zánik věcného břemene podle elektrárenského a plynárenského zákona - str. 350
 174. Věcná břemena podle zákona o teple; jejich trvání a náhrada za zřízení - str. 352
 175. Pravomoc k rozhodování o legálních věcných břemenech týkajících se elektronických komunikací - str. 353
 176. Vznik věcného břemene podle elektrisačního zákona - str. 357
 177. Věcná břemena zřízená na základě zákona a použití občanského zákoníku. Bezúplatné užívání věci zatížené věcným břemenem podle elektrisačního zákona - str. 358
 178. Věcné břemeno opravňující zřizovat a provozovat na cizích pozemcích plynárenská zařízení - str. 361
 179. Věcné břemeno zřízené na základě zákona č. 79/1957 Sb. a bezdůvodné obohacení toho, komu svědčí oprávnění z něj. Kdy získává oprávněný z věcného břemene bezdůvodné obohacení - str. 362
 180. Výměníková stanice jako součást věci. Věcné břemeno užívání výměníkové stanice - str. 364
 181. K zániku věcného břemene provozovat elektrické vedení podle § 22 odst. 3 elektrisačního zákona - str. 366
 D. Věcná břemena umožňující vedení telekomunikačních sítí - str. 369
 182. Stavba podzemního vedení veřejné telekomunikační sítě na cizím pozemku jako neoprávněná stavba
 podle § 135c obč. zák. a pravomoc soudu - str. 369
 183. Postup soudu v případě nejasného návrhu na zřízení věcného břemene opravňujícího ke zřizování
 a provozování podzemního vedení veřejné telekomunikační sítě - str. 373
 184. Právní povaha věcných břemen podle zákona o telekomunikacích. Věcná břemena a veřejnoprávní omezení vlastnického práva - str. 375
 185. Návrh na zřízení věcného břemene podle zákona o telekomunikacích podaný až po provedené pokládce telekomunikační sítě - str. 376
 186. Zřízení věcného břemene nutného pro zajištění výkonu oprávnění zřizovat a provozovat na cizích pozemcích nadzemní a podzemní vedení telekomunikační sítě na základě žádosti podané po provedené pokládce telekomunikační sítě - str. 378
 187. Zřízení věcného břemene podle zákona o elektronických komunikacích po 1. 1. 2007, bylo-li s výkonem právnění specifikovaným v § 90 odst. 1 písm. a) a b) zák. č. 151/2000 Sb., o telekomunikacích a o změně dalších zákonů, započato - str. 379
 E. Věcná břemena zřízená podle stavebního zákona - str. 382
 188. Veřejný zájem na vyvlastnění pro vytvoření podmínek pro přístup ke stavbě či pozemku podle stavebního zákona - str. 382
 189. Zřízení věcného břemene pro vytvoření podmínek pro nezbytný přístup k pozemku a stavbě podle stavebního zákona - str. 384
 190. Restituce a zřízení práva cesty podle stavebního zákona. Vyvlastnění práva cesty podle stavebního zákona – vymezení veřejného zájmu na vyvlastnění. Obsah rozhodnutí o zřízení práva cesty podle stavebního zákona - str. 389
 191. Soudní přezkum rozhodnutí o zřízení nezbytné cesty podle stavebního zákona - str. 392
 192. Stavební povolení nezakládá věcné břemeno - str. 393
 F. Věcná břemena zřízená podle zákona o pozemních komunikacích - str. 396
 193. Rozhodnutí o zřízení práva mít na cizím pozemku stavbu pozemní komunikace; přezkum tohoto rozhodnutí soudem a pravomoc soudu - str. 396
 194. Postavení obce v řízení o založení věcného břemene podle zákona o pozemních komunikacích - str. 397
 195. Věcné břemeno podle zákona o pozemních komunikacích a občanský zákoník - str. 398
 G. Věcná břemena zřízená rozhodnutím pozemkového úřadu podle zákona o půdě - str. 399
 196. Zřízení věcného břemene rozhodnutím pozemkového úřadu podle zákona o půdě při vydání pozemku oprávněné osobě - str. 399
 197. Náhrada za zřízení věcného břemene podle § 9 odst. 5 zákona o půdě . . . . . 399
 198. Zřízení věcného břemene podle zákona o půdě a náhrada za něj - str. 404
 199. Zřízení věcného břemene podle zákona o půdě bez náhrady a podle Listiny - str. 405
 VIII. Z využitelné judikatury k obecnému zákoníku občanskému - str. 407
 Úvodní poznámky - str. 407
 200. Služebnost volného průjezdu a umístění vrat na cestě - str. 407
 201. Neoprávněné rozšiřování služebnosti jízdy v důsledku rozšíření výrobní kapacity na panujícím pozemku - str. 408
 202. K rozšiřování služebnosti jízdy - str. 410
 203. Služebnost práva chůze a vození nákladů po lesním pozemku - str. 412
 204. Rozšiřování služebnosti. Služebnost zřízená v době, kdy nebylo možno předvídat dopravu automobilem.
 Přípustnost použití motorových vozidel při výkonu služebnosti - str. 413
 205. Služebnost jízdy potahem a užití lehkého nákladního automobilu - str. 414
 206. Odstranění překážek bránících výkonu práva cesty - str. 415
 207. Rozhodování o otázce, zda jde o veřejnou cestu, v občanském soudním řízení - str. 416
 208. Služebnost chůze svědčící vlastníkovi domu a právo jeho nájemníků - str. 418
 209. Rozšiřování služebnosti cesty (překročení dovoleného výkonu práva) - str. 420
 210. Právo nezbytné cesty; pohodlnější spojení. Pravidla pro nezbytnou cestu a (jiná) služebnost cesty - str. 421
 211. Zřízení práva nezbytné cesty pro osobu, která prodala pozemek zajišťující jí nutné spojení - str. 422
 212. Služebnost svádět vodu přes sousední pozemek a její odvod nově zřízeným potrubím - str. 422
 213. Kdo má rozšířit kanál k odvodu vody, sloužící k výkonu služebnosti, pokud jeho kapacita již nestačí - str. 424
 214. Zřízení služebnosti, potřebné k vedení obecního vodovodu - str. 426
 215. Práva ke studni zřízené na dvou pozemcích jejich vlastníky. Služebnost zřízená k této studni jen jedním z vlastníků a zápůrčí žaloba druhého - str. 428
 216. Zánik služebnosti přístupu k řece, pokud došlo ke změně koryta - str. 430
 217. Přestavba budovy zatížené služebností a zachování služebnosti - str. 430
 218. Právo pachtýře žádat zřízení nezbytné cesty - str. 432
 219. Znovuzřízení vyhořelé budovy a obživnutí služebnosti - str. 433
 220. Obnovení vyhořelé budovy a obživnutí služebnosti bytu - str. 433
 221. Trvání služebnosti bytu, jestliže oprávněný se stal spoluvlastníkem domu - str. 435
 222. Oprávněné rozšíření užívacího práva bytu. Užívání bytu vnukem oprávněného - str. 436
 223. Postoupení služebnosti požívání - str. 436
 224. Žalobní legitimace spoluvlastníka panující nemovitosti - str. 438
 225. Sloučením spoluvlastnictví pozemku panujícího a výhradního vlastnictví pozemku služebného nezaniká služebnost - str. 439
 226. Zřízení služebnosti k vlastní věci - str. 440
 227. Mimořádné vydržení služebnosti a výprosa - str. 441
 228. Vydržení služebnosti na domněle vlastním pozemku - str. 443
 229. Vydržení služebnosti k pozemku domněle vlastnímu - str. 444
 230. Vydržení služebnosti otvírání oken do prostoru nad sousedním pozemkem - str. 445
 231. Držba služebnosti vykonávaná pachtýřem - str. 446
 232. Předpoklady nabytí soukromoprávní služebnosti cesty pro obec vydržením - str. 447
 233. Nahodilé užití cizí nemovitosti a držba služebnosti - str. 449
 234. Skutečný stav a držba služebnosti. Vliv úkonů detentora na držbu a vlastnické právo - str. 450
 235. Držba a vydržení služebnosti v případě přestavění služebné budovy - str. 453
 236. Držba výkonu práva pachtýřem. Pacht a služebnost cesty. Vyhoření domu – panující nemovitosti - str. 454
 237. Bezúplatné zřízení služebnosti - str. 457
 238. Obligační nárok na trpění výkonu služebnosti, která nebyla vložena do veřejné knihy - str. 457
 239. Vztah věcného břemene a soukromoprávního předpisu, který se dotýká jeho výkonu - str. 458
 240. Držba služebnosti cesty a užívání cesty jako veřejné - str. 461
 IX. Stanoviska nejvyšších soudů k věcným břemenům v občanském zákoníku (zákon č. 40/1964 Sb.) - str. 463
 Úvodní poznámky - str. 463
 241. K dalšímu výkladu některých ustanovení novel občanského zákoníku, zákona o rodině, občanského soudního řádu a notářského řádu z roku 1982 (výňatek) - str. 463
 242. K dalším otázkám registrace smluv o převodu nemovitostí a smluv o zřízení a zániku věcných břemen (výňatek) - str. 466
 243. K některým dalším otázkám registrace smluv státními notářstvími (výňatek) - str. 473
 X. Přehled právních úprav věcných břemen a služebností platných na našem území od roku 1811 - str. 475
 Úvodní poznámky - str. 475
 A. Zákon č. 946/1811 Sb. z. s., obecný zákoník občanský, ze dne 1. června 1811 ve znění předpisů jej měnících a doplňujících ke dni 1. 1. 1925 - str. 475
 B. Zákon č. 141/1950 Sb., občanský zákoník - str. 484
 C. Zákon č. 40/1964 Sb., občanský zákoník - str. 488
 D. Zákon č. 40/1964 Sb., občanský zákoník, ve znění novely č. 131/1982 Sb., do novely č. 509/1991 Sb. (1. 4. 1983 až 31. 12. 1991) - str. 489
 E. Zákon č. 40/1964 Sb., občanský zákoník v platném znění (ke dni 31. 1. 2012) - str. 492
 XI. Věcná břemena v novém občanském zákoníku - str. 495
 Úvodní poznámky - str. 495
 A. Věcná břemena v novém občanském zákoníku – hlavní rozdíly oproti současné úpravě a použitelnost judikatury k platnému občanskému zákoníku - str. 495
 B. Úprava věcných břemen v novém občanském zákoníku (zákon č. 89/2012 Sb.) - str. 506
 C. Důvodová zpráva k vládnímu návrhu nového občanského zákoníku - str. 520
 Přehled uveřejněných judikátů podle právních předpisů - str. 531
 Věcný rejstřík - str. 544