type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 24.12.2016
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 355/31
 ROZHODNUTIE ASOCIAČNEJ RADY EÚ – JORDÁNSKO č. 1/2016
 z 19. decembra 2016
 o dohode o prioritách partnerstva EÚ a Jordánska [2016/2388]
 ASOCIAČNÁ RADA EÚ – JORDÁNSKO,
 so zreteľom na Euro-stredomorskú dohodu o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Jordánskym hášimovským kráľovstvom na strane druhej,
 keďže:
 (1)
 Euro-stredomorská dohoda o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Jordánskym hášimovským kráľovstvom na strane druhej (ďalej len „dohoda“) bola podpísaná 24. novembra 1997 a nadobudla platnosť 1. mája 2002.
 (2)
 Podľa článku 91 dohody má asociačná rada právomoc prijímať rozhodnutia na účely dosiahnutia cieľov tejto dohody a robiť primerané odporúčania.
 (3)
 Článok 101 dohody ustanovuje, že zmluvné strany prijímajú všetky všeobecné alebo osobitné opatrenia potrebné na splnenie svojich povinností, ktoré z nej vyplývajú, a zabezpečujú, aby sa dosiahli jej ciele.
 (4)
 V preskúmaní európskej susedskej politiky sa navrhuje nová fáza spolupráce s partnermi s väčším podielom zodpovednosti na oboch stranách.
 (5)
 EÚ a Jordánsko sa dohodli na upevnení svojho partnerstva schválením súboru priorít na obdobie rokov 2016 – 2018 s cieľom podporiť a posilniť odolnosť a stabilitu Jordánska a riešiť vplyv pretrvávajúceho konfliktu v Sýrii.
 (6)
 Zmluvné strany dohody sa dohodli na znení priorít partnerstva EÚ a Jordánska vrátane paktu, ktorými sa podporí vykonávanie dohody, zameriavajúc spoluprácu na zvyčajne identifikované spoločné záujmy,
 PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
 Článok 1
 Asociačná rada odporúča zmluvným stranám, aby vykonávali priority partnerstva EÚ a Jordánska vrátane paktu, ako sa uvádza v prílohe k tomuto rozhodnutiu.
 Článok 2
 Asociačná rada rozhodla, že priority partnerstva EÚ a Jordánska vrátane paktu nahrádzajú Akčný plán medzi EÚ a Jordánskom, ktorý nadobudol platnosť v októbri 2012.
 Článok 3
 Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.
 V Bruseli 19. decembra 2016
 Za Asociačnú radu EÚ – Jordánsko
 predseda
 F. MOGHERINI
 PRÍLOHA
 PRIORITY PARTNERSTVA EÚ A JORDÁNSKA VRÁTANE PAKTU
 Priority partnerstva EÚ a Jordánska na roky 2016 – 2018
 I.
 Kontext
 V záujme ďalšieho posilnenia pevného a viacúrovňového vzťahu medzi EÚ a Jordánskom sa identifikovali priority, ktorými sa partnerstvo bude riadiť v období 2016 – 2018, pričom na konci roka 2018 sa zváži jeho predĺženie o ďalšie dva roky vzhľadom na politický, bezpečnostný a hospodársky vývoj. Priority partnerstva EÚ a Jordánska stelesňujú spoločné ciele európskej susedskej politiky, ktorými sú spoločné priestory mieru, prosperity a stability. Predstavujú jej hlavné prvky – diferenciáciu a spoločnú zodpovednosť, ale aj flexibilitu na prispôsobenie sa meniacim sa okolnostiam, v zmysle dohody medzi EÚ a Jordánskom. Priority partnerstva predstavujú „otvorený“ dokument a predpokladajú splnenie vzájomných záväzkov stanovených v priloženom pakte EÚ a Jordánska.
 Partnerstvo a prioritné oblasti spolupráce sa budú aj naďalej zachovávať prostredníctvom pravidelných politických stretnutí na vysokej úrovni; dialógov o hospodárskych, obchodných a justičných otázkach a o ľudských právach; partnerstva EÚ a Jordánska v oblasti mobility; dohody EÚ a Jordánska o vede a technológiách a iných dohôd; záväzku EÚ a Jordánska posilniť dialóg a spoluprácu v oblasti bezpečnosti vrátane boja proti násilnému extrémizmu a terorizmu, ako aj prebiehajúcej bilaterálnej spolupráce na podporu jordánskeho obyvateľstva.
 Prostredníctvom priorít partnerstva sa potvrdzuje dobre nadviazaný vzťah, ako aj priestor na prehĺbenie vzájomnej spolupráce.
 Súčasná situácia je na upevnenie vzťahov medzi EÚ a Jordánskom mimoriadne vhodná. EÚ a Jordánsko majú spoločné záujmy a čelia spoločným výzvam. Kríza v Sýrii od roku 2011 výrazne ovplyvňuje Jordánsko, región, ako aj EÚ. EÚ a Jordánsko potvrdili, že majú spoločné ciele a záujmy tým, že sa usilujú o mierový proces a návrat k stabilite a mieru v Sýrii a zároveň podporujú trvalo udržateľný rozvoj.
 EÚ uznáva dôležitú úlohu, ktorú Jordánsko zohráva na vnútroštátnej, regionálnej aj medzinárodnej úrovni. EÚ vyjadruje Jordánsku uznanie za jeho mimoriadne úsilie o prichýlenie veľkého počtu utečencov (okrem iného Sýrčanov, ako aj Palestínčanov, Iračanov, Líbyjčanov a Jemenčanov), ktorí v Jordánsku hľadajú útočisko. EÚ bude naďalej pomáhať Jordánsku pri ďalšom poskytovaní životne dôležitej podpory utečencom, ktorí v Jordánsku hľadajú ochranu, a pri posilňovaní jeho odolnosti. Jordánsko okrem toho naďalej vynakladalo príkladné úsilie o podporu mieru a bezpečnosti na Blízkom východe a za jeho hranicami a zohrávalo v tomto procese významnú úlohu (vrátane mierového procesu na Blízkom východe), bojovalo proti radikalizácii a terorizmu, a to aj ako nestály člen Bezpečnostnej rady OSN (2014 – 15) a prostredníctvom Únie pre Stredozemie, ktorej spoločne s EÚ predsedá od roku 2012.
 Priority partnerstva sú založené na spoločných úspechoch a oblastiach spoločného záujmu. Vychádzajú aj z dynamiky dosiahnutej na londýnskej konferencii zo 4. februára 2016„Podpora Sýrie a okolitého regiónu“, ako aj zo záväzkov v rámci medzinárodného paktu, ktoré formulovali Jordánsko a ďalší usporiadatelia tejto konferencie, ktorá bola zameraná na zachovanie výsledkov Jordánska v oblasti rozvoja v kontexte pokračujúcej humanitárnej pomoci a náležitej podpory hostiteľskej komunity. Cieľom EÚ a Jordánska je premeniť výzvy, ktoré predstavuje kríza v Sýrii, na konkrétne príležitosti v prospech obyvateľstva Jordánska, sýrskych utečencov a EÚ.
 Osobitné opatrenia na podporu sýrskych utečencov však nebudú na úkor iných ľudí, ktorí v Jordánsku žijú a hľadajú ochranu.
 II.
 Priority
 Priority partnerstva odrážajú spoločné záujmy a sústreďujú sa na oblasti, v ktorých je spolupráca EÚ a Jordánska prínosom pre obe strany. EÚ a Jordánsko sú preto odhodlané prehĺbiť spoluprácu v prierezových otázkach, od stabilizácie a bezpečnosti k právnemu štátu a ľudským právam, rodovej rovnosti a posilňovaniu postavenia žien, dialógu s občianskou spoločnosťou, migrácii a mobilite, riešeniu násilného extrémizmu a radikalizácie a trvalo udržateľnému využívaniu prírodných zdrojov.
 Partnerstvo sa napr. zameriava na mládež a zamestnateľnosť s cieľom prispieť k súdržnosti spoločnosti, vytvárať udržateľné hospodárske príležitosti, a to aj na základe vysoko kvalitného vzdelávania a odbornej prípravy, a podporovať kultúru podnikania a inovácie. Iniciatívy v sektore kultúry vrátane tých, ktoré sú zamerané na rozvoj kultúrneho a kreatívneho priemyslu, by sa mali posudzovať vzhľadom na jeho významný príspevok k presadzovaniu medzikultúrneho dialógu a sociálno-ekonomického rozvoja.
 Prierezovou prioritou v oblasti migrácie a mobility je pokrok v účinnom vykonávaní rôznych zložiek partnerstva v oblasti mobility. Dobre riadený a udržateľný rámec, ktorý by tiež prispel k tomu, aby sa ľudia mohli medzi Jordánskom a EÚ pohybovať pravidelne a ľahšie, môže podporiť rozvoj ľudského kapitálu a hospodársky rast.
 i)
 EÚ a Jordánsko sú spoľahliví
 partneri v oblasti zahraničnej a bezpečnostnej politiky
 . Strategická a operačná spolupráca sa bude uskutočňovať dvojstranne, ako aj na mnohostranných fórach, a na regionálnej úrovni, a to aj prostredníctvom spolupredsedníctva Únie pre Stredozemie. Je v spoločnom záujme EÚ a Jordánska podporovať stabilitu a mier v tomto regióne a na celom svete, okrem iného aj pokračujúcou spoluprácou na podporu politickej transformácie a budovania mieru v Sýrii. EÚ a Jordánsko sa usilujú stať sa modelmi tolerantných spoločností, čo je ďalším dôvodom na posilnenie spolupráce v oblasti zahraničnej politiky.
 ii)
 Druhá priorita sa zameriava na udržanie makroekonomickej stability Jordánska a
 posilnenie jeho sociálneho a hospodárskeho rozvoja
 v súlade s dokumentom s názvom „Jordánsko 2025 – národná vízia a stratégia“, popri zvýšení odolnosti Jordánska voči dôsledkom sýrskej krízy a regionálnej nestability.
 Silné a stabilné jordánske hospodárstvo, podporované ďalším uvoľnením obchodného režimu medzi Jordánskom a EÚ a lepším investičným prostredím (dosiahnutým prostredníctvom reforiem podnikateľského prostredia), bude pôsobiť ako silný stimul pre tvorbu pracovných miest pre Jordáncov a prípadne sýrskych utečencov. Modernizácia a diverzifikácia hospodárstva sa ďalej posilní podporou rastu založeného na inovácii a výmeny poznatkov. V tej istej súvislosti sa zintenzívni spolupráca v oblasti zlepšenia zamestnateľnosti, rozvoja zručností a súvisiacej reformy vzdelávania v záujme podpory úlohy mládeže v hospodárstve a spoločnosti.
 Posilnením súčasnej dohody o pridružení prostredníctvom rokovaní o prehĺbenej a komplexnej zóne voľného obchodu (DCFTA), v rámci ktorých sa pozornosť venuje všetkým problémom v oblasti prístupu na trh, ktoré Jordánsku bránia v plnej miere využívať príležitosti vyplývajúce z dohody o pridružení, sa takisto zlepší integrácia Jordánska do trhu EÚ a vytvoria sa nové príležitosti pre obchod, investície a rozvoj.
 iii)
 Tretia priorita partnerstva, ktorá je úzko prepojená s predchádzajúcimi dvoma prioritami, sa zameriava na podporu úsilia Jordánska na
 posilnenie správy vecí verejných, právneho štátu, demokratickej reformy a ľudských práv
 . Spoločnými hodnotami sú ľudské práva a základné slobody zakotvené v medzinárodných, regionálnych a vnútroštátnych právnych predpisoch. Základom vzťahov medzi EÚ a Jordánskom je dodržiavanie demokratických princípov a základných ľudských práv.
 1. Posilnenie spolupráce v oblasti regionálnej stability a bezpečnosti vrátane boja proti terorizmu
 EÚ oceňuje všetko relevantné úsilie Jordánska. EÚ a Jordánsko by mali pokračovať v úzkej spolupráci pri riešení destabilizácie regiónu vrátane zvýšenej bezpečnostnej hrozby po rozšírení Dá'išu a iných teroristických skupín. EÚ a Jordánsko majú v súvislosti s riešením sýrskej krízy podobné ciele. Činnosť v rámci Medzinárodnej skupiny na podporu Sýrie a iných fór by mala pokračovať, rovnako ako spolupráca v rámci plánu EÚ a Jordánska v oblasti zvýšenej bezpečnosti a boja proti terorizmu, s osobitným dôrazom na spoločné projekty a výmenu informácií.
 EÚ a Jordánsko by tiež mali zintenzívniť „budovanie mostov“ v iných konfliktných situáciách vrátane mierového procesu na Blízkom východe a situácie v Africkom rohu (Aqabský proces). Popri rozmere prebiehajúceho konfliktu posilnia EÚ a Jordánsko v rámci mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany spoluprácu na zvládaní katastrof a civilnej ochrany.
 EÚ a Jordánsko sú partnermi pri presadzovaní a podpore dialógu medzi kultúrami a náboženstvami na celosvetovej a regionálnej úrovni, pričom Jordánsko v tejto súvislosti zohráva vedúcu úlohu.
 Vysokou prioritou musí zostať boj proti terorizmu, násilnému extrémizmu a radikalizácii. Vzhľadom na to a ako doplnenie pravidelného politického a tematického dialógu zintenzívnia EÚ a Jordánsko konkrétnu spoluprácu a výmenu informácií v záujme riešenia týchto výziev v rámci právneho štátu. EÚ a Jordánsko budú spolupracovať, a to aj prostredníctvom dohodnutých vzdelávacích programov so zapojením širokého rozsahu jordánskych organizácií občianskej spoločnosti.
 2. Podpora hospodárskej stability, udržateľného rastu založeného na znalostiach, kvalitného vzdelávania a vytvárania pracovných miest
 a)
 Sýrska kríza a dlhotrvajúci utečenecký problém, ktorý spôsobila, majú závažné dôsledky na sociálno-ekonomické prostredie Jordánska, jeho obmedzené prírodné zdroje a poskytovanie základných služieb, čo zhoršuje už aj tak neľahkú hospodársku situáciu. Z tohto dôvodu sa bude ďalej rozvíjať hospodársky dialóg a spolupráca v oblasti makroekonomických otázok s cieľom presadzovať zdravé makroekonomické a štrukturálne politiky, ktoré podporujú rastový potenciál a zvyšujú odolnosť jordánskeho hospodárstva v zmysle cieľov stratégie „Jordánsko 2025“. Malo by sa pokračovať v úsilí o zachovanie makroekonomickej stability, a to aj v rámci nového programu Medzinárodného menového fondu (MMF), ktorý EÚ môže doplniť o nový program makrofinančnej pomoci.
 Popri riadnom fiškálnom a rozpočtovom hospodárení sa bude ďalej rozvíjať spolupráca v oblasti reformy jordánskeho verejného sektora v záujme zlepšenia riadenia verejných financií, ale aj jeho celkovej efektívnosti a kapacít poskytovať služby.
 b)
 Hlavnou sociálno-ekonomickou výzvou pre Jordánsko je podporovať zamestnanosť a zamestnateľnosť – najmä mladých Jordáncov a prípadne najzraniteľnejších skupín, a to prostredníctvom vytvárania pracovných miest, podpory podnikania a inovácie, rozvoja zručností a kvalifikácií, ako aj podpory cielenej odbornej prípravy, vzdelávania a výskumu. V rámci priorít partnerstva sa to má dosiahnuť uplatňovaním rozličných nástrojov politík: obchodu, rozvoja podnikania, vzdelávania a odbornej prípravy, zvýšenej mobility. Cieľom všetkých týchto nástrojov je tiež posilniť ekonomické postavenie a účasť žien.
 a)
 „Obchod za rozvoj“ („Trade-for-development“) predstavuje kľúčový prvok priorít partnerstva/paktu. Vytváranie pracovných miest, ktoré sa dosiahne vďaka zmierneniu pravidiel pôvodu medzi Jordánskom a EÚ a sprievodným opatreniam, bude prospešné tak pre sýrskych utečencov, ako aj jordánske hostiteľské komunity. Toto zmiernenie pravidiel pôvodu nebude mať vplyv na pokračujúce úsilie EÚ a Jordánska o uzavretie prehĺbenej a komplexnej dohody o voľnom obchode. EÚ a Jordánsko chcú aj naďalej začať o tejto dohode rokovania, ktorých súčasťou bude aj riešenie všetkých problémov súvisiacich so vstupom na trh jordánskych výrobkov určených na vývoz do EÚ. Zároveň budú EÚ a Jordánsko pokračovať v dialógu s cieľom podporiť harmonizáciu v oblastiach, ako sú sanitárne a fytosanitárne opatrenia (SPS), technické prekážky obchodu (TBT) alebo služby.
 b)
 EÚ a Jordánsko budú uprednostňovať a zvyšovať svoje úsilie v záujme: zlepšenia podnikateľského prostredia a prilákania investícií; podpory rozvoja súkromného sektora (a to aj prostredníctvom regulačnej a administratívnej reformy a poskytovania úverov spoločnostiam); vytvorenia vhodného súboru znalostí a zručností potrebných na jordánskom pracovnom trhu. Na vytvorenie udržateľných a dôstojných pracovných miest, predovšetkým pre mladých ľudí, je tiež dôležité posilniť znalostné odvetvia.
 c)
 Ďalším účinným nástrojom na posilnenie sociálneho a hospodárskeho rozvoja je vzdelávanie. Vzdelávanie bude zásadné pre splnenie tejto priority v prospech všetkých ľudí žijúcich v Jordánsku vrátane utečencov. V rámci spolupráce EÚ a Jordánska sa bude presadzovať a podporovať kvalitné verejné vzdelávanie pre všetky deti na všetkých úrovniach s cieľom zabezpečiť, aby mal každý príležitosť študovať a formovať vlastnú budúcnosť. Odborná príprava si taktiež zaslúži osobitnú pozornosť a adresnú podporu.
 c)
 EÚ a Jordánsko budú pokračovať v podpore inovatívneho výskumu a riešení založených na poznatkoch a v spolupráci v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, energetickej efektívnosti a trvalo udržateľného riadenia prírodných zdrojov vrátane hospodárenia s vodou a nakladania s odpadmi, ako aj v presadzovaní výsledkov Parížskej dohody o zmene klímy.
 Spolupráca medzi EÚ a Jordánskom pri riešení sýrskej utečeneckej krízy
 EÚ bude popri dvojstrannej spolupráci s Jordánskom naďalej podporovať Jordánsko v poskytovaní životne dôležitej pomoci sýrskym utečencom, ktorí v tejto krajine hľadajú ochranu, a to aj prostredníctvom týchto opatrení:
 I.
 zmiernenie pravidiel pôvodu pre Jordánsko a sprievodné opatrenia na podporu vývozu na trh EÚ a tvorbu pracovných miest tak pre Jordáncov, ako aj pre sýrskych utečencov;
 II.
 zlepšenie zručností a schopností sýrskych utečencov, a to aj vzhľadom na obnovu budúcej Sýrie;
 III.
 kvalitné vzdelávanie a odborná príprava pre všetky deti žijúce v Jordánsku, aby sa zabezpečilo, že každé dieťa dostane v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi príležitosť študovať a budovať svoju budúcnosť;
 IV.
 sprievodné opatrenia na podporu Jordánska a zraniteľných hostiteľských komunít.
 Ďalšie podrobnosti sa uvádzajú v pakte EÚ a Jordánska (vrátane vzájomných záväzkov), ktorý sa nachádza v prílohe.
 3. Posilnenie demokratickej správy vecí verejných, právneho štátu a ľudských práv
 Napriek všetkým regionálnym nepokojom budú EÚ a Jordánsko v súlade s nepretržitým reformným procesom Jordánska pokračovať vo vzájomnej spolupráci, aby ďalej posilnili: jordánsky demokratický a justičný systém; právny štát; rodovú rovnosť; ľudské práva a základné slobody; zákonné pracovné prostredie pre občiansku spoločnosť, ktoré povedie k rozvoju aktívnej občianskej spoločnosti.
 Spolupráca bude zacielená na reformu súdnictva a prístup k spravodlivosti, ako aj na medzinárodnú justičnú spoluprácu, volebný proces (vrátane opatrení nadväzujúcich na odporúčania volebných pozorovateľských misií EÚ), ďalšie posilnenie systému politických strán a dohľadu a legislatívnej úlohy parlamentu, procesu decentralizácie, pluralitných médií.
 EÚ a Jordánsko budú pokračovať v pravidelnom dialógu o demokracii a dobrej správe vecí verejných, spravodlivosti, právnom štáte a ľudských právach vo forme, na ktorej sa dohodnú. Tento dialóg bude vychádzať z medzinárodných, regionálnych a vnútroštátnych výdobytkov a záväzkov Jordánska. Organizácie občianskej spoločnosti sa môžu spoločne vyzvať, aby k tomuto dialógu prispeli.
 Pokiaľ ide konkrétne o ľudské práva, pravidelný dialóg sa bude venovať okrem iného: slobode prejavu, slobode združovania vrátane pracovného prostredia pre občiansku spoločnosť, právam žien a posilneniu postavenia žien v politickom a verejnom živote. Na realizáciu týchto cieľov a na ďalšiu podporu a posilnenie demokracie a dobrej správy vecí verejných Jordánska, ako aj jeho boja proti korupcii je nevyhnutná zodpovedná, transparentná, účinná a inkluzívna verejná správa.
 V rámci tohto dialógu sa náležite zohľadnia existujúce záväzky Jordánska na mnohostrannej úrovni. Dialóg sa bude týkať aj hospodárskych, sociálnych a kultúrnych práv, napríklad v oblasti vzdelávania a práce. Bude sa vzťahovať najmä na oblasti zaradené do priorít partnerstva.
 III.
 Mechanizmus dialógu a vzájomnej spolupráce
 Všeobecný rámec vzťahov medzi EÚ a Jordánskom je stanovený dohodou o pridružení, ktorá nadobudla platnosť v roku 2002, a posilneným štatútom, ktorý sa dosiahol v roku 2010. Veľký význam bude mať preskúmanie dohody o pridružení po takmer 15 rokoch jej existencie alebo racionalizácia jej vykonávania prostredníctvom dôkladného prehodnotenia dialógov a práce podvýborov. Zoskupenie podvýborov do niekoľkých tematických dialógov podľa priorít partnerstva a doplnenie politických dialógov umožnia pokročiť v spolupráci v rámci dohodnutých hlavných vetiev činnosti.
 Priority partnerstva sa preskúmajú v roku 2018. Výsledok tohto preskúmania schváli asociačná rada. Ak si to budú okolnosti vyžadovať, Jordánsko a EÚ môžu požiadať o preskúmanie kedykoľvek počas tohto obdobia.
 Na podporu uplatňovania paktu EÚ a Jordánska sa taktiež uskutočnia jeho pravidelné hodnotenia v rámci dvojstrannej spolupráce medzi EÚ a Jordánskom, ako aj ďalších relevantných dialógov a stretnutí. Ak je to vhodné a v súlade so zásadou väčšej zodpovednosti európskej susedskej politiky sa EÚ bude podieľať na koordinačných mechanizmoch s jordánskou vládou a ďalšími partnermi vrátane občianskej spoločnosti a miestnych orgánov.
 Zosúlaďujúc ambície načrtnuté v prioritách partnerstva a pripojenom pakte, EÚ je odhodlaná zachovať finančnú podporu a nabádať medzinárodné spoločenstvo na podporu Jordánska.
 PRÍLOHA K PRIORITÁM PARTNERSTVA EÚ A JORDÁNSKA
 Pakt EÚ a Jordánska
 Účelom tohto dokumentu je doplniť priority partnerstva EÚ a Jordánska a stanoviť spoločné záväzky a mechanizmy preskúmania.
 Pakt EÚ a Jordánska, prezentovaný na konferencii „Podpora Sýrie a okolitého regiónu“, ktorá sa uskutočnila 4. februára 2016 v Londýne, je kladnou odpoveďou na jordánsky návrh „paktu“ s medzinárodným spoločenstvom, ktorým sa presadzuje holistický prístup k riešeniu sýrskej utečeneckej krízy. Pakt EÚ a Jordánska je „živý“ dokument, ktorý si vyžaduje pravidelnú aktualizáciu a v ktorom sa odrážajú tri piliere a duch „Medzinárodného paktu“ pre Jordánsko, ktorý podpísali vláda Jordánska a usporiadatelia londýnskej konferencie. Pakt EÚ a Jordánska nadväzuje okrem iného na dokumenty „Plán reakcie Jordánska (JRP) na roky 2016 – 2018“ a „Jordánsko 2025 – národná vízia a stratégia“. Zameriava sa na posilňovanie hospodárskej odolnosti Jordánska a súčasné rozšírenie hospodárskych príležitostí pre sýrskych utečencov prostredníctvom zvýšenej ochrany a prístupu k zamestnaniu a ku kvalitnému vzdelávaniu.
 Pakt EÚ a Jordánska, ktorý je zameraný na vykonávanie priorít partnerstva EÚ a Jordánska, presahuje rámec medzinárodného paktu tým, že ustanovuje vzájomné záväzky a mechanizmy preskúmania pre jednotlivé oblasti priorít partnerstva. Pakt EÚ a Jordánska pritom v plnej miere nadväzuje na: politické dialógy a spoluprácu v kontexte dohody o pridružení medzi EÚ a Jordánskom, jednotný rámec podpory na pomoc EÚ pre Jordánsko na roky 2014 – 2017, stratégiu Jordánsko 2025 a jej trojročné vykonávacie rozvojové programy.
 Ochrana a rozvoj príležitostí pre sýrskych utečencov
 Jordánsko poskytlo útočisko približne 1,3 miliónom Sýrčanov, z ktorých je 630 000 utečencov registrovaných UNHCR; viac ako 70 % tvoria ženy a deti a dve tretiny utečencov údajne žije pod jordánskou hranicou absolútnej chudoby. Jordánsko potvrdzuje svoj záväzok poskytnúť prístup na svoje územie zraniteľným osobám, ktoré sú na úteku pred konfliktom, a EÚ oceňuje trvalú snahu Jordánska poskytovať sýrskym utečencom od začiatku krízy prístup, ochranu a pomoc.
 Jordánsko bude tiež naďalej poskytovať primeranú ochranu a podmienky vhodné pre dôstojný život vrátane právneho postavenia sýrskych utečencov, ktorí žijú v utečeneckých táboroch alebo mimo nich. Vhodná ochrana utečencov je dôležitá pre riešenie naliehavých potrieb a ako taká preto zostane jadrom humanitárnej operácie EÚ v Jordánsku.
 Na podporu úsilia Jordánska bude EÚ naďalej poskytovať stabilnú mieru humanitárnej pomoci, bude sa aj naďalej sústreďovať na základnú životne dôležitú pomoc, ktorou sa uspokojujú základné potreby najzraniteľnejších utečencov žijúcich v táboroch a v mestskom prostredí, ako aj na nových utečencov, s osobitným dôrazom na potreby detí a žien. Obe strany určia najúspornejšie podporné opatrenia pre najzraniteľnejšie skupiny utečencov.
 Plne uznávajúc, že prioritou pre Jordánsko je zaistenie stability a bezpečnosti pozdĺž svojich hraníc a vo vnútri krajiny, pakt EÚ a Jordánska odráža ambíciu posilniť spoluprácu v oblasti boja proti terorizmu a predchádzania radikalizácii a násilnému extrémizmu a zároveň zachovať prostredie zabezpečujúce žiadateľom o azyl, ktorí to potrebujú, prístup a ochranu.
 Po tom, čo sa prítomnosť sýrskych utečencov premenila na trvalú situáciu a Jordánsko prijalo skutočnosť, že veľká časť utečencov zostane v Jordánsku, dokým situácia v Sýrii umožní ich návrat, medzinárodné spoločenstvo vrátane EÚ veľmi uvítalo záväzok Jordánska umožniť sýrskym utečencom prístup k príležitostiam na zabezpečenie živobytia a Jordánsko zodpovedajúcim spôsobom podporuje.
 S podporou medzinárodného spoločenstva, najmä v reakcii na záväzkom EÚ prehodnotiť svoj systém pravidiel pôvodu, ktoré sa viažu na vytváranie pracovných príležitostí pre sýrskych utečencov a hostiteľské komunity, vláda oznámila svoj zámer umožniť sýrskym utečencom pracovať vo viacerých sektoroch, v ktorých utečenci konkurujú jordánskej pracovnej sile len v malej miere. Tento prelomový vývoj je veľmi vítaný a zároveň kladie značnú zodpovednosť na spoločenstvo darcov za premenu sýrskej utečeneckej krízy na rozvojovú príležitosť.
 Podpora sýrskych utečencov nebude na úkor iných ľudí, ktorí v Jordánsku žijú a hľadajú ochranu; EÚ bude v tejto súvislosti naďalej úzko spolupracovať s jordánskymi orgánmi, OSN a ďalšími medzinárodnými a národnými partnermi zapojenými do vykonávania.
 EÚ sa bude usilovať udržať svoju podporu, ako aj podporu širšieho medzinárodného spoločenstva pre dotknuté hostiteľské komunity a utečencov v Jordánsku.
 Celkovo budú EÚ a Jordánsko uprednostňovať posilňovanie rozvojových príležitostí a perspektív Jordáncov vrátane zraniteľných hostiteľských komunít, ako aj utečencov, dokým nevzniknú priaznivé podmienky pre návrat utečencov do vlasti. Dovtedy budú EÚ a Jordánsko spolupracovať s cieľom umožniť utečencom, ktorí utiekli pred sýrskym konfliktom, dôstojný život po boku miestneho obyvateľstva v Jordánsku, pričom sa zabezpečí potrebný právny a administratívny rámec a súvisiaci prístup k živobytiu, vzdelávaniu a nákladovo dostupnej zdravotnej starostlivosti. V tomto kontexte je kľúčový záväzok Jordánska umožniť utečencom získavať pracovné povolenia, zriaďovať malé podniky a podieľať sa na obchodnej činnosti v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi.
 1.
 Uľahčenie obchodu medzi EÚ a Jordánskom s cieľom posilniť investície, vývoz, pracovné príležitosti, a to aj pre sýrskych utečencov
 Medzinárodný pakt vyzýva na opatrenia na otvorenie trhu EÚ najmä prostredníctvom zjednodušených pravidiel pôvodu, ktoré by podnietili investície a vytváranie pracovných miest pre Jordáncov a sýrskych utečencov. EÚ sa v rámci kladnej reakcie zaviazala zjednodušiť svoje pravidlá pôvodu na obdobie desiatich rokov pre určité tovary vyrobené vo výrobných zariadeniach umiestnených vo vopred určených osobitných rozvojových zónach (SEZ – „Special Development Zones“) a v priemyselných oblastiach, pokiaľ sú spojené s pracovnými príležitosťami za rovnakých podmienok pre Jordáncov a sýrskych utečencov (15 % pracovných miest v prvých dvoch rokoch; následne 25 %), s celkovým cieľom dosiahnuť cieľový počet 200 000 pracovných príležitostí pre sýrskych utečencov na úrovni krajiny, v súlade s vyhlásením uvedeným v medzinárodnom pakte. Po dosiahnutí tohto cieľa EÚ zváži ďalšie rozšírenie výnimiek z pravidla pôvodu a zjednodušenie podmienok, ktoré je nevyhnutné na to, aby výrobcovia v Jordánsku mohli mať z tohto nového režimu pravidiel pôvodu úžitok. EÚ a Jordánsko sa dohodli, že do podpory tvorby zamestnanosti a prispievania k nej a do budúceho procesu monitorovania zapoja medzinárodné organizácie s relevantnými odbornými znalosťami, ako sú Medzinárodná organizácia práce (MOP) a/alebo Svetová banka.
 EÚ chváli Jordánsko za konkrétne kroky na poskytnutie prístupu sýrskym utečencm k dočasným pracovným povoleniam, ako sa pôvodne navrhlo v dokumente Hospodárska reakcia na sýrsku utečeneckú krízu: testovanie holistického prístupu. Rozsiahlejší formálny trh práce má priaznivý multiplikačný účinok na vnútroštátne verejné financie. Jordánskym holistickým prístupom sa zavádza myšlienka umožniť sýrskym pracovným silám účasť na trhu práce: v 18 osobitných hospodárskych zónach (SEZ); v utečeneckých táboroch; v určitých sektoroch (napr. poľnohospodárstve a stavebníctve podľa vopred stanovených kvót); v rámci obecných verejných prác financovaných z grantov spoločenstva darcov (infraštruktúra alebo iné verejnoprospešné služby s vysokým podielom práce), a to za predpokladu, že Sýrčania nebudú nahrádzať jordánsku pracovnú silu.
 Vytváranie pracovných príležitostí v SEZ je ústredným bodom jordánskeho návrhu. Očakáva sa, že tieto zóny prilákajú investície z Európy a ďalších regiónov, a to predovšetkým zo sýrskej diaspóry v kontexte hľadania útočiska, a podporia vývoz do EÚ.
 Na urýchlenie tohto procesu je EÚ odhodlaná zmierniť na žiadosť Jordánska a v súlade s vyššie uvedenými podmienkami pravidlá pôvodu pre výrobky vyrobené utečencami v jordánskych SEZ, ako aj v iných priemyselných oblastiach krajiny. EÚ je tiež pripravená podporovať osobitné potreby týkajúce sa pracovne orientovanej odbornej prípravy a rozvoja zručností s cieľom zvýšiť produktivitu v SEZ i mimo nich.
 Je však potrebné pripomenúť, že podľa existujúcej dohody o pridružení medzi Jordánskom a EÚ Jordánsko už disponuje prístupom na trh EÚ bez ciel a kvót v prípade priemyselných výrobkov, ako aj veľmi širokým prístupom v prípade poľnohospodárskych výrobkov. Jordánski výrobcovia túto skutočnosť však ešte v plnej miere nevyužili, pretože ešte nie sú schopní splniť pravidlá pôvodu a technické normy uplatňované podľa dohody.
 Jordánsko uvítalo ponuku EÚ, pokiaľ ide o možnosť vytvorenia prehĺbenej a komplexnej zóny voľného obchodu (DCFTA), o ktorej sa ešte len má začať rokovať. EÚ tiež ponúkla možnosť uzavretia Dohody o posudzovaní zhody a uznávaní priemyselných výrobkov (ACAA) s cieľom umožniť, aby jordánske výrobky z vybraných sektorov mohli vstupovať na trh EÚ bez dodatočných technických kontrol. Jordánsko v prípravách dohody ACAA a aproximácii s právnymi predpismi EÚ vo vybraných sektoroch značne pokročilo, aj keď určitá technická podpora ešte môže byť potrebná. Jordánske orgány a útvary EÚ by mali uskutočniť expertné hodnotenie. Rokovania o dohode ACAA by sa následne mohli začať. Trvalé úsilie bude potrebné na posilnenie bilaterálneho obchodného a investičného rámca, podporu investícií a jordánskych vývozcov v lepšom využívaní preferenčného prístupu na trh EÚ.
 2.
 Presadzovanie makroekonomickej stability a inteligentného a udržateľného rastu
 Jordánsko zdôrazňuje potrebu získať viac grantov, aby bolo schopné znížiť svoje úrovne dlhu. Zdôrazňuje tiež, že je potrebné ďalšie zvýhodnené financovanie, okrem iného prostredníctvom medzinárodného paktu, na zníženie značného nedostatku vo financovaní. Hoci potreby v krajine, vrátane tých, ktoré sú spôsobené vplyvom utečeneckej krízy, si budú vyžadovať financovanie prostredníctvom grantov, Jordánsko čelí aj veľkej potrebe investícií do infraštruktúry. EÚ v rámci investičného nástroja európskej susedskej politiky (NIF) poskytuje značné finančné zdroje za výhodných podmienok pre veľké investičné projekty, okrem iného v záujme vytvorenia regionálneho dopravného systému. Podobne, EIB si zachováva pružný prístup k svojim prioritám financovania v Jordánsku s ohľadom na podporu vládnych cieľov, vytváranie pracovných miest a podporu súkromného sektora/malých a stredných podnikov. Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR) postupuje v podobnom duchu.
 Vzhľadom na vysokú úroveň jordánskeho verejného dlhu by sa pri poskytovaní nových úverov mali uprednostňovať investície s vysokou mieru návratnosti, napr. do infraštruktúry na uľahčenie vývozu, podnikateľských inkubátorov atď., ktoré by mali pozitívny vplyv na úroveň zamestnanosti v Jordánsku a v druhom rade na rast produktivity a vládne príjmy.
 Európska komisia okrem toho v súlade so záväzkami prijatými na londýnskej konferencii a na základe žiadosti Jordánska navrhla 29. júna 2016 druhú operáciu makrofinančnej pomoci (MFA) Jordánsku vo výške 200 miliónov EUR. Vzhľadom na fiškálne výzvy a mimoriadne okolnosti, ktorým čelí Jordánsko v dôsledku prijatia približne 1,3 milióna Sýrčanov, a vzhľadom na to, že EÚ je kľúčovým partnerom Jordánska, zváži EÚ v roku 2017 po úspešnom ukončení druhej MFA a za predpokladu splnenia zvyčajných podmienok pre tento typ pomoci vrátane aktualizovaného posúdenia potrieb Jordánska, pokiaľ ide o vonkajšie financovanie, zo strany Európskej komisie, nový návrh na rozšírenie MFA Jordánsku. Táto pre Jordánsko kriticky dôležitá pomoc by krajine pomohla udržať makroekonomickú stabilitu a zároveň zachovať výsledky rozvoja a pokračovať vo svojom reformnom programe.
 EÚ bude podnecovať modernizáciu a diverzifikáciu jordánskeho hospodárstva, a to aj prostredníctvom podpory rastu založeného na inováciách, budovania znalostných kapacít a prenosu poznatkov, ako aj zapojenia a podpory talentov, obzvlášť mladých ľudí a žien, pri zriaďovaní inovatívnych podnikov.
 3.
 Zlepšovanie prostredia priaznivého pre rozvoj súkromného sektora, inovácie a vytváranie pracovných miest
 Pakt EÚ a Jordánska sa v súlade s medzinárodným paktom zameriava na udržanie zdravého makroekonomického rámca a vytvorenie prostredia vhodného pre investície, vývoz, rast HDP, inovácie a vytváranie pracovných miest. Jordánsko chce zlepšiť podnikateľské prostredie a vykonávať štrukturálne reformy v záujme zvýšenia produktivity a zlepšenia podmienok na trhu práce.
 EÚ je pripravená podporiť toto úsilie, napr. prostredníctvom rozpočtovej podpory pre rozvoj súkromného sektora, ktorý umožní veľmi potrebné zlepšenie služieb poskytovaných spoločnostiam, ako aj zlepšenie investičného prostredia. Podobne, EÚ chce prostredníctvom opatrení rozpočtovej podpory v oblasti zručností a rozvoja odstrániť prekážky pre vytváranie pracovných príležitostí a vybaviť zraniteľné kategórie relevantným a aktualizovaným súborom pracovných zručností. EÚ je pripravená poskytnúť Jordánsku ďalšiu podporu s cieľom posilniť inovácie a podnikanie a zvýšiť konkurencieschopnosť jeho súkromného sektora a kvalitu jeho vývozného potenciálu, napríklad maximalizáciou pravdepodobnosti, že sa splnia európske normy pre výrobky. Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR) bude so svojim zameraním na súkromný sektor zároveň kľúčovým partnerom pre rozvoj súkromného sektora v Jordánsku.
 Zároveň, endogénne možnosti rastu HDP existujú a môžu prírastok obyvateľstva premeniť na príležitosť. Domáce spoločnosti sa vyzývajú, aby uspokojili vyšší domáci dopyt a využili dostupnú a často dostatočne kvalifikovanú pracovnú silu a dosiahli tak rýchle zvýšenie produktivity. Ak chce Jordánsko obnoviť rast a ísť príkladom v regióne i mimo neho, finančná podpora zo strany darcov vo forme grantov alebo zvýhodneného financovania sa musí programovať a koordinovať s maximálnou možnou účinnosťou.
 4.
 Kvalitné vzdelávanie v záujme sociálneho začlenenia a rozvoja
 Vláda vynakladá obrovské úsilie na to, aby sa čo najväčší počet sýrskych utečencov mohol zúčastňovať na verejnom vzdelávaní. Pakt EÚ a Jordánska odráža ambíciu Jordánska – ako sa potvrdilo v medzinárodnom pakte – zabezpečiť, aby sa každé dieťa v Jordánsku vrátane sýrskych utečencov zúčastňovalo na systéme vzdelávania („žiadna stratená generácia“). To je veľkým zaťažením pre verejné financie a EÚ bude naďalej prispievať k zmierneniu tohto zaťaženia a k zachovaniu tak kvantity školskej infraštruktúry, ako aj kvality vzdelávania.
 EÚ poskytla od roku 2012 sektoru vzdelávania značnú podporu a v rámci rozpočtu plánuje ďalšiu. Keďže dočasné prijatie približne 143 000 žiakov do verejného systému školstva, vyplývajúce z prítomnosti sýrskych utečencov, viedlo k preplneniu verejných škôl a má nepriaznivý vplyv na kvalitu vzdelávania, program ministerstva školstva rozšíriť vzdelávanie utečencov v školskom roku 2016 – 2017 na 193 000 žiakov by znamenal dočasnú potrebu ďalších 100 škôl s dvojitou prevádzkou do získania potrebných finančných zdrojov na operačné výdavky a postavenia nových škôl do dvoch až troch rokov, v súlade s jordánskym paktom.
 Keďže rozšírenie a výstavba škôl sa musí naliehavo riešiť, Jordánsko zaručilo najrýchlejší možný reakčný čas. 15 000 sýrskych detí, ktoré sú v súčasnosti na rezervných zoznamoch, by tak získali prístup do verejných škôl, pričom ostatným by sa umožnilo odborné vzdelávanie a odborná príprava (OVP) všade tam, kde existujú nevyužité kapacity.
 V nepriaznivom prípade dlhotrvajúcej vojny alebo nestability v Sýrii sa Jordánsku umožní zahrnúť utečencov–žiakov do hlavného verejného systému školstva, na základe čoho budú mať nádej do budúcnosti, ako aj príležitosť vzdelávať sa podľa jordánskych noriem; aktívne sa tým tiež predíde riziku násilného extrémizmu. Rovnako by sa malo vyvinúť úsilie zamerané na mladých ľudí mimo vzdelávacieho systému prostredníctvom systémov neformálneho vzdelávania. V strednodobom horizonte by sa tým tiež rozšírila ponuka pracovníkov na trhu práce, ktorí by prispievali k hospodárskemu rozvoju v ich hostiteľskej krajine.
 Uvažovať sa bude aj o dodatočných opatreniach na zaistenie prístupu sýrskych študentov k vysokoškolskému vzdelávaniu počas ich pobytu v Jordánsku.
 5.
 Udržateľné využívanie a riadenie prírodných zdrojov
 Pretrvávajúca prítomnosť veľkého počtu sýrskych utečencov síce nespôsobila v Jordánsku nedostatok energie, ale prispela k chronickým problémom Jordánska v tejto oblasti. Nedávno vypracovaný dokument „Prestavba hostiteľských komunít“, ktorý Ministerstvo plánovania a medzinárodnej spolupráce (MOPIC) Jordánska predložilo ako sprievodný dokument k JRP 2016 – 2018, stanovuje celkové potreby v tejto oblasti na nasledujúce 3 roky na 120 miliónov EUR. Mohli by sa podporovať synergie so značnou podporou EÚ vynaloženou od roku 2011, keďže činnosti v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektivity si vyžadujú rozsiahlu a diverzifikovanú pracovnú silu vrátane intenzívnejšieho úsilia v oblasti výskumu a inovácií.
 V pláne reakcie Jordánska na roky 2016 – 2018 sa okrem toho identifikuje voda a sanitácia ako jeden zo sektorov, ktoré najviac potrebujú podporu, a to aj pre miestne komunity. EÚ už v tejto oblasti poskytuje značnú podporu, ktorú je možné rozšíriť a ktorá môže usmerňovať budúcu činnosť v tejto oblasti. EÚ bude okrem toho financovať rozsiahly program na nakladanie s tuhým odpadom, ktorý by zlepšil kvalitu života Jordáncov a ktorý by pomohol zapojiť zraniteľné a nekvalifikované skupiny ľudí s prínosom pre miestne hospodárstvo.
 EÚ je taktiež na žiadosť vlády schopná rýchlo zmobilizovať technickú pomoc v rôznych odvetviach. Zabezpečí sa aj komplementárnosť s programami EÚ, ako je napr. rámcový program EÚ pre výskum a inováciu Horizont 2020.
 6.
 Stabilita a bezpečnosť vrátane boja proti terorizmu a predchádzania radikalizácii a násilnému extrémizmu
 Vnútorná bezpečnosť je pre Jordánsko vysokou prioritou. Pokiaľ ide o boj proti terorizmu, Jordánsko disponuje účinným a spoľahlivým systémom, ktorý sa osvedčil ako účinný pri znižovaní alebo odstraňovaní hrozby terorizmu. Región, ktorého je Jordánsko súčasťou, však čoraz väčšmi láka zahraničných džihádistov vzhľadom na pretrvávajúci konflikt v Sýrii a situáciu v Iraku a širšom okolí.
 Boj proti terorizmu, násilnému extrémizmu, radikalizácii a medzináboženskej neznášanlivosti je spoločným cieľom. EÚ a Jordánsko profitujú z úzkej spolupráce a výmeny skúseností v súvislosti s potláčaním týchto javov, pričom sa zameriavajú na predchádzanie a reagovanie a dodržiavanie zásad právneho štátu. EÚ a Jordánsko budú k bezpečnostným otázkam naďalej zaujímať široký a komplexný prístup, a to dvojstranne, ako aj na regionálnych a medzinárodných fórach; vo vzťahu ku konkrétnym krízam, ako je kríza v Sýrii, rovnako ako ku globálnym otázkam (boj proti radikalizácii).
 EÚ a Jordánsko sa na pracovnom seminári EÚ a Jordánska venovanom boju proti terorizmu/posilneniu bezpečnosti z 15. marca 2016 dohodli na práci v troch oblastiach: potláčanie násilného extrémizmu, boj proti financovaniu terorizmu, bezpečnosť letectva a hraníc. Pod záštitou regionálneho sekretariátu iniciatívy, ktorá sa týka centier excelentnosti EÚ v oblasti zmierňovania chemických, biologických, rádiologických a jadrových rizík (CBRN), pre Blízky východ, ktorý sídli v Ammáne, sa okrem toho financuje zriadenie regionálnych stredísk odbornej prípravy v Jordánsku.
 EÚ bude investovať do analýzy základných slabín a hybných síl radikalizácie a vyčlenila 10 miliónov EUR na podporu vlády Jordánska v boji proti násilnému extrémizmu. Jordánsko sa nabáda, aby sa zúčastnilo na relevantných výzvach na predkladanie návrhov v oblasti boja proti radikalizácii v rámci rámcového programu EÚ pre výskum a inováciu Horizont 2020.
 K dispozícii je aj ďalšia finančná podpora a expertíza v danom obore. Medzi vhodné opatrenia môže patriť zlepšenie dialógu medzi komunitami, vytváranie hospodárskych príležitostí, bývanie a podpora subjektov, ktoré sú schopné vyvrátiť extrémistickú rétoriku. Bol by to dôležitý krok smerom k účinnejšiemu boju proti spoločnej hrozbe terorizmu.
 EÚ a Jordánsko budú pokračovať v partnerskej spolupráci na podpore porozumenia a stability na globálnej a regionálnej úrovni. Popri opatreniach v oblasti boja proti radikalizácii sa bude pokračovať v regionálnych iniciatívach v oblasti vedeckej diplomacie, akou je napr. jordánska „SESAME“ („Synchroton-light for Experimental Science and Applications in the Middle East“). Ďalšou takouto iniciatívou je PRIMA („Partnership for Research and innovation in the Mediterranean Area“). Očakáva sa, že táto iniciatíva podnieti spoločný výskum týkajúci sa dvoch z najnaliehavejších výziev, ktorým Stredozemie čelí: efektívnosť a udržateľnosť potravinárskej výroby a zásobovanie vodou.
 V oblasti riadenia rizika katastrof preskúmajú EÚ a Jordánsko možnosť uzavretia dvojstrannej dohody o civilnej ochrane. V rámci mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany sa EÚ a Jordánsko zaviazali posilniť spoluprácu v oblasti riadenia rizika katastrof, najmä prostredníctvom výmeny skúseností, spoločnej odbornej prípravy a prípadného vybudovania regionálneho centra odbornej prípravy, v oblasti budovania kapacít na predchádzanie katastrofám a pripravenosť na ne vrátane identifikácie a posudzovania rizík.
 7.
 Mobilita a migrácia
 EÚ podpísala 9. októbra 2014 Dohodu o partnerstve v oblasti mobility s Jordánskom. Partnerstvo v oblasti mobility je súbor dohodnutých politických záväzkov, ktoré prijala EÚ, 16 zúčastnených členských štátov a Jordánsko, a je výsledkom dialógu medzi EÚ a Jordánskom, ktorý sa začal v decembri 2013. Partnerstvom v oblasti mobility sa poskytuje jednotný rámec pre opatrenia v oblasti migrácie, mobility a bezpečnosti a obsahuje viacero opatrení, ktoré sa uvádzajú v prílohe a ktoré stanovili všetky strany na účely jeho vykonávania. Hlavnou aktuálnou výzvou je zabezpečiť úplné a účinné vykonávanie tohto partnerstva.
 Zjednodušenie vízového režimu vzťahujúceho sa na EÚ (spolu s dohodou o readmisii) je významným cieľom v rámci vzťahov EÚ a Jordánska a posilnenia mobility a medziľudských kontaktov na území obidvoch strán. Rovnako dôležité pre riadne riadenie migračných tokov je navracanie neregulárnych migrantov. Rokovania EÚ a Jordánska o dohode o zjednodušení vízového režimu a o dohode o readmisii sa začnú súčasne na jeseň 2016.
 V rámci paktu EÚ a Jordánska sa sledujú vplyvy migrácie a mobility na rozvoj vrátane potenciálu diaspóry pre hospodársky rozvoj, režimov „cirkulácie mozgov“ a prostredníctvom zintenzívnených regionálnych a medzinárodných výmen študentov a hospodárskych subjektov.
 8.
 Spravodlivosť a politické reformy, demokratické voľby a ľudské práva
 EÚ a Jordánsko budú pokračovať v spolupráci na posilnení systému súdnictva v Jordánsku a uľahčení prístupu k nemu. Jordánsko sa zaväzuje zlepšiť fungovanie systému súdnictva a zabezpečiť nezávislosť súdnictva, ako preukázali nedávne legislatívne reformy vo forme napr. zákona o nezávislosti súdnictva a zákona o súdnom systéme pre mladistvých. Jordánsko dosiahlo pokrok, pokiaľ ide o elektronický systém notifikácie a prepojenia, a zaistilo rozsiahle vzdelávacie programy pre sudcov.
 EÚ prostredníctvom rozpočtovej podpory a technickej pomoci poskytuje podporu ministerstvu spravodlivosti, Inštitútu justičnej prípravy a súdnej rade. Jordánsko a EÚ sú pevne odhodlané pokračovať v obmedzovaní používania vyšetrovacej väzby, posilňovaní právnej pomoci najmä pre zraniteľné skupiny obyvateľstva a znižovaní miery recidívy prostredníctvom alternatívnych sankcií a režimov pomoci po odpykaní trestu.
 Prijatím právnych predpisov o novom volebnom rámci, decentralizácii, miestnej samospráve a politických stranách potvrdilo Jordánsko svoj záväzok pokračovať v politických reformách, ako súčasť úsilia o dosahovanie pokroku na ceste smerom k parlamentnej forme vlády s posilnenou politickou účasťou.
 EÚ je odhodlaná naďalej podporovať Jordánsko v jeho úsilí o posilnenie demokratickej správy vecí verejných. EÚ bude naďalej poskytovať podporu na účinné fungovanie kľúčových demokratických inštitúcií, najmä parlamentu a medzinárodnej volebnej komisie.
 Podpora a dodržiavanie ľudských práv je základným kameňom spolupráce EÚ a Jordánska, ktorý je vyjadrený prostredníctvom pravidelného dialógu v multilaterálnych i bilaterálnych rámcoch, ako aj konkrétnych opatrení vrátane podpory občianskej spoločnosti, pluralitných médií, rodovej rovnosti a práv žien.
 Jordánsky národný plán pre ľudské práva na roky 2016 – 2025 je jedným z míľnikov spolupráce EÚ a Jordánska, rovnako ako medzinárodné záväzky Jordánska (prijaté prostredníctvom medzinárodných dohovorov a platforiem OSN, akou je napr. všeobecné pravidelné preskúmanie („Universal Peer Review“).
 Ďalší postup
 Na prioritné opatrenia paktu EÚ a Jordánska sa nadviaže v politických a tematických dialógoch. Záväzky a mechanizmy preskúmania vyplývajúce z paktu EÚ a Jordánska a medzinárodného paktu budú vzájomne kompatibilné a budú sa navzájom posilňovať.
 Financovanie sa bude poskytovať z rôznych rozpočtových nástrojov EÚ a zameria sa na činnosti vykonávané v Jordánsku štátnymi a miestnymi orgánmi, agentúrami členských štátov EÚ, mimovládnymi organizáciami, OSN a ďalšími medzinárodnými organizáciami. Zahŕňať bude okrem iného rozpočtovú podporu, ako aj ďalšiu makrofinančnú pomoc a zvýhodnené financovanie (pod podmienkou splnenia príslušných kritérií). Regionálny trustový fond EÚ, ktorý sa využíva v rámci reakcie na krízu v Sýrii (fond Madad), je vo forme grantov k dispozícii na účely podpory Jordánska v súvislosti so sýrskymi utečencami a dotknutými hostiteľskými komunitami. Tento proces a navrhované opatrenia sa pravidelne konzultujú s jordánskymi orgánmi, ktoré sa nabádajú k tomu, aby prekladali návrhy na financovanie. Vyzývajú sa, aby sa zúčastnili na zasadnutiach rady fondu Madad.
 Dodatok 1: záväzky Jordánska a EÚ
 Záväzky Jordánska
 Záväzky EÚ
 Posilnenie makroekonomickej stability (vrátane cieľov medzinárodného paktu)
 Mechanizmus preskúmania: hospodárske dialógy, monitorovanie zo strany medzinárodného paktu
 1.
 udržať makroekonomickú stabilitu a usilovať sa o prijatie programu rozšíreného fondu MMF („Extended Fund Facility“).
 2.
 vypracovať dôveryhodný investičný program s obmedzeným vplyvom na zadlženosť a s ohľadom na udržateľný rast, stabilitu, tvorbu pracovných miest
 Bilaterálna úroveň
 a)
 podpora z nového programu makrofinančnej pomoci na obdobie 2016 – 2017 pod podmienkou finančnej dohody s MMF. Okrem toho, záväzok preskúmať opatrenia nadväzujúce na makrofinančnú podporu, ak by si to situácia vyžadovala a ak to umožnia formálne postupy;
 b)
 z investičného nástroja európskej susedskej politiky (NIF) sa uvoľňuje veľký objem finančných prostriedkov za zvýhodnených podmienok na rozsiahle investičné/infraštruktúrne projekty;
 Rozvoj súkromného sektora, podnikateľské prostredie, obchod a investície, vytváranie pracovných miest
 (vrátane cieľov medzinárodného paktu)
 Mechanizmus preskúmania: príslušné podvýbory a/alebo tematické zasadnutia, asociačná rada, monitorovanie zo strany medzinárodného paktu
 1.
 posilniť rámec pre bilaterálny obchod a investície (napr.: DCFTA, ACAA).
 2.
 zlepšiť podnikateľské prostredie (legislatívny a regulačný rámec), ktoré stimuluje investície, hospodársky rast a tvorbu pracovných miest; podporovať podnikanie a verejno-súkromné partnerstvá
 3.
 zaviesť operačné jednotné kontaktné miesta pre investorov
 4.
 podporovať jordánske spoločnosti, aby využívali existujúce obchodné výhody, ktoré vyplývajú z platnej dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Jordánskom
 5.
 posilniť podporu podnikov (exportný trh) s cieľom splniť európske a medzinárodné normy kvality
 6.
 zaviesť atraktívny systém pre investície v určených zónach a vydať sýrskym utečencom povolenia na pobyt/pracovné povolenia (aspoň 15 % pracovných miest vo výrobných zariadeniach v 18 vyhradených hospodárskych zónach a priemyselných oblastiach sa majú obsadiť sýrskymi utečencami v prvých dvoch rokoch; následne 25 % od tretieho roka) s celkovým cieľom dosiahnuť približne 200 000 pracovných miest pre sýrskych utečencov v Jordánsku v súlade s medzinárodným paktom. monitorovanie treťou stranou (Medzinárodná organizácia práce (MOP))
 7.
 rozšíriť prístupy s intenzívnym zameraním na pracovnú silu, prostredníctvom ktorých sa zamestnajú tak Sýrčania, ako aj Jordánci
 8.
 zjednodušiť administratívne postavenie sýrskych utečencov s cieľom umožniť im prístup k zamestnaniu a základným službám a posilniť ich schopnosť založiť podnik v rámci a mimo táborov
 9.
 schváliť vnútroštátnu politiku na riešenie problematiky neformálneho trhu práce (v súlade s odporúčaniami MOP)
 10.
 posilniť hospodárske postavenie a zvýšiť účasť žien a mládeže
 11.
 zorganizovať v Jordánsku konferenciu podnikateľov a investorov
 Bilaterálna úroveň
 a)
 začať rokovania o rozšírenej dohode o voľnom obchode a poskytovať vhodnú podporu na uľahčovanie ich priebehu
 b)
 zrýchliť prípravy na začatie rokovaní o Dohode o posudzovaní zhody a uznávaní priemyselných výrobkov (ACAA) s cieľom umožniť, aby jordánske výrobky z vybraných sektorov mohli vstupovať na trh EÚ bez dodatočných technických kontrol.
 c)
 podporovať vládu Jordánska v jej úsilí o zlepšenie podnikateľského, inovačného a investičného prostredia
 d)
 pomôcť jordánskej vláde a súkromnému sektoru zvýšiť konkurencieschopnosť a kvalitu ich výrobkov s cieľom uľahčiť dodržiavanie medzinárodných noriem a zvýšiť objem vývozu (napr. zriadiť regionálne centrum pre bezpečnosť potravín vrátane laboratórií na monitorovanie sanitárnych a fytosanitárnych noriem).
 e)
 podporiť konferenciu podnikateľov a investorov v Jordánsku
 Sýrski utečenci
 a)
 dočasne zmierniť režim pravidiel pôvodu na obdobie 10 rokov, a to pre určité produkty a v 18 vyhradených hospodárskych zónach a priemyselných oblastiach, pričom sa vytvoria pracovné miesta pre sýrskych utečencov i jordánskych občanov, a zvážiť ďalšie rozšírenie výnimiek z pravidla pôvodu po dosiahnutí cieľového počtu 200 000 pracovných miest pre utečencov, s dohľadom vo forme monitorovania treťou stranou (MOP).
 b)
 uľahčiť prístup k úverom pomocou diferencovaného prístupu: i) zriadiť úverové linky (európske a medzinárodné finančné inštitúcie), ktoré budú spravovať jordánske finančné inštitúcie; ii) poskytovať úvery, financovať zárodkovú fázu a podporovať mikropodniky a malé a stredné podniky, ktoré zamestnávajú tak Sýrčanov, ako aj Jordáncov; iii) podporovať mechanizmy mikroúverov.
 c)
 Európska investičná banka (EIB) a Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR) zvýšia v súlade so svojimi príslušnými mandátmi zvýhodnené financovanie
 Kvalitné vzdelávanie a odborná príprava pre sociálne začlenenie a rozvoj (vrátane cieľov medzinárodného paktu)
 Mechanizmy preskúmania: tematické zasadnutia, monitorovanie zo strany medzinárodného paktu
 1.
 zvýšiť podiel vzdelávania zameraného na trh práce, zlepšiť prístup ku kvalitnému vzdelávaniu, posilniť regulačný rámec Rady pre zamestnanosť a technické a odborné vzdelávanie a prípravu (ETVET)
 2.
 podporovať politiky zamerané na zosúladenie zručností a potrieb trhu práce, zlepšiť spoluprácu akademickej obce a priemyslu a rozvíjať zručnosti študentov týkajúce sa zamestnateľnosti
 3.
 podporovať sociálne začlenenie zvýšením počtu ľudí zúčastňujúcich sa na vzdelávaní a odbornej príprave a ďalšími aktívnymi opatreniami na trhu práce, najmä pokiaľ ide o ženy, mladých ľudí a osoby so zdravotným postihnutím
 4.
 zahrnúť do školskej dochádzky vo verejnom školstve 190 000 sýrskych utečencov na základných a stredných školách v školskom roku 2016 – 2017 a zároveň zaručiť kvalitu vzdelávania
 5.
 urýchliť prístup ku kvalitnému formálnemu vzdelávaniu pre sýrskych utečencov a znevýhodnených Jordáncov
 6.
 rozšíriť prístup k odbornej príprave pre Sýrčanov a k terciárnemu/vysokoškolskému vzdelávaniu pre všetkých zraniteľných mladých ľudí (Jordáncov a Sýrčanov).
 Bilaterálna úroveň
 a)
 zvýšiť počet ľudí zo znevýhodnených skupín spoločnosti na účasti na odbornej príprave v rokoch 2016 a 2019
 b)
 zvýšiť financovanie prostredníctvom rozpočtovej podpory pre Ministerstvo práce s cieľom umožniť poskytovanie proaktívnych služieb trhu práce
 c)
 zachovať záväzky až do ukončenia dohodnutej výstavby školských zariadení
 d)
 zvýšiť financovanie vysokoškolského a technického vzdelávania pre študentov z utečeneckej sýrskej komunity a znevýhodnených Jordáncov
 e)
 rozšíriť príležitosti v rámci programu Erasmus+ s cieľom: i) uľahčiť mobilitu študentov, pracovníkov, mladých ľudí, osôb pracujúcich s mládežou a dobrovoľníkov medzi Jordánskom a Európou, ii) modernizovať jordánske inštitúcie vysokoškolského vzdelávania prostredníctvom projektov spolupráce.
 f)
 podporovať schémy cirkulácie mozgov, mobilitu študentov a výskumných pracovníkov v rámci programu Horizont 2020
 Sýrski utečenci
 Zvýšiť financovanie prostredníctvom rozpočtovej podpory na pokrytie dodatočných výdavkov na učiteľov, učebnice, školské poplatky a prevádzkové náklady a podporovať rozšírenie školských zariadení pre sýrskych žiakov
 Udržateľné využívanie a riadenie prírodných zdrojov
 Mechanizmus preskúmania: zasadnutia podvýborov, tematické zasadnutia
 1.
 posilniť koordináciu v záujme udržateľného nakladania s odpadovou vodou
 2.
 energetická efektívnosť a energia z obnoviteľných zdrojov: dosiahnuť do roku 2020 zníženie spotreby energie vo výške 20 % a zvýšiť podiel obnoviteľných zdrojov energie na výrobe elektriny najmenej o 15 %
 3.
 zvýšiť výskumné a inovačné úsilie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a hospodárenia s vodou a nakladania s odpadmi
 Bilaterálna úroveň
 a)
 podpora z investičného nástroja európskej susedskej politiky (NIF) zameraná na energiu z obnoviteľných zdrojov a udržateľné využívanie obmedzených prírodných zdrojov
 b)
 podpora budovania kapacít a odbornej prípravy s cieľom rozvíjať vhodné odborné znalosti
 c)
 podpora programov energetickej efektívnosti, okrem iného na účely vytvárania pracovných miest
 d)
 podpora spolupráce v oblasti výskumu a inovácií, pokiaľ ide o energiu z obnoviteľných zdrojov a energetickú efektívnosť
 e)
 uľahčiť vytváranie regionálnych trhov s energiou
 Posilnenie spolupráce v oblasti stability a bezpečnosti vrátane boja proti terorizmu
 Mechanizmy preskúmania: dialóg o boji proti terorizmu, zasadnutia podvýborov a/alebo tematické zasadnutia, zasadnutia asociačnej rady
 1.
 posilniť spoluprácu medzi útvarmi a uľahčiť medzinárodnú koordináciu darcov v záujme podpory vykonávania stratégií boja proti terorizmu/násilnému extrémizmu, ktoré sú založené na zásadách právneho štátu
 2.
 ďalej zintenzívniť spoluprácu na iniciatívach v oblasti predchádzania radikalizácii a deradikalizácie mladých ľudí, a to aj prostredníctvom vzdelávacích programov a programov na vytváranie pracovných miest
 3.
 zaviazať sa k strategickej spolupráci v oblasti boja proti terorizmu a dialógu s EÚ
 4.
 Zvládanie katastrof: posilniť koordináciu medzi jednotlivými ministerstvami zlepšiť odbornú prípravu príslušníkov civilnej obrany v oblasti civilnej ochrany a riadenia rizika katastrof a poskytnúť primerané zdroje; zvýšiť kapacity Národného strediska pre bezpečnosť a krízové riadenie, pokiaľ ide o jeho úlohu regionálneho centra pre odbornú prípravu a výcvik, zvýšiť informovanosť miestnych spoločenstiev.
 Bilaterálna úroveň
 a)
 naďalej podporovať úsilie Jordánska o predchádzanie radikalizácii, násilnému extrémizmu a terorizmu a o boj proti týmto javom.
 b)
 rozšíriť spoluprácu v oblasti bezpečnostnej ochrany letectva, súdnej spolupráce, riadenia hraníc, podporiť boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu
 c)
 bezpečnosť/boj proti terorizmu: spolupráca so špecializovanými agentúrami EÚ a jej členských štátov, okrem iného
 d)
 zvládanie katastrof: podporiť posilnenie spôsobilostí v oblasti predchádzania, včasného varovania a pripravenosti a ponúknuť užšie partnerstvo mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany
 Dobre riadená politika týkajúca sa utečencov, migrácie a mobility
 Mechanizmy preskúmania: partnerstvo v oblasti mobility a/alebo zasadnutia príslušných podvýborov, asociačnej rady
 EÚ a Jordánsko podpísali Partnerstvo v oblasti mobility v októbri 2014. Dohodli sa plniť vzájomné politické záväzky, ktoré z partnerstva vyplývajú, a vykonávať všetky opatrenia uvedené v súvisiacej prílohe, v súlade s určenými prioritami:
 —
 podpora dobre riadenej legálnej migrácie a mobility
 —
 posilnenie kapacít príslušných jordánskych orgánov v oblasti riadenia hraníc a predchádzania nelegálnej migrácii
 —
 posilnenie prepojenia migrácie a rozvoja
 —
 posilnenie ochrany migrantov v súlade s medzinárodnými záväzkami.
 EÚ a Jordánsko sa zaviazali poskytnúť silnejší impulz smerom k vykonávaniu Partnerstva v oblasti mobility, zameriavajúc sa predovšetkým na činnosti uvedené v prílohe, s tým, že táto príloha je živým dokumentom, ktorý možno časom aktualizovať v miere, v ktorej sa dodržiavajú politické záväzky Partnerstva v oblasti mobility.
 Spravodlivosť a politické reformy, demokratické voľby a ľudské práva
 Mechanizmy preskúmania: mechanizmus OSN pre ľudské práva, dialógy o ľudských právach, politické dialógy, zasadnutia asociačnej rady
 1.
 ďalší pokrok na ceste k nezávislosti justícii
 2.
 lepší prístup k právnej pomoci
 3.
 ďalšie politické reformy s cieľom zabezpečiť dlhodobú stabilitu a demokratickú správu vecí verejných v Jordánsku
 4.
 posilniť úlohu demokratických inštitúcií
 5.
 pokračovať v organizovaní demokratických volieb
 6.
 posilniť mechanizmy účasti občianskej spoločnosti na činnosti určitých pilotných odvetví
 7.
 vykonávať Národný plán pre ľudské práva na roky 2016 – 2025
 8.
 presadzovať a dodržiavať ľudské práva vrátane práv žien a účasti žien na verejnom živote
 9.
 plniť záväzky a povinnosti podľa medzinárodného a vnútroštátneho práva v oblasti ľudských práv
 10.
 vytvoriť rámec na ochranu pluralitných médií
 Bilaterálna úroveň
 a)
 rozpočtová podpora pre reformu sektora spravodlivosti
 b)
 budovanie kapacít a podpora v oblasti monitorovania a hodnotenia vplyvu
 c)
 podpora parlamentu a opatrení na podporu politických strán
 d)
 podpora nezávislej volebnej komisie
 e)
 volebné pozorovateľské misie EÚ (na pozvanie zo strany Jordánska)
 f)
 ďalšia podpora vládnych programov a mimovládnych iniciatív na presadzovanie a dodržiavanie ľudských práv, spolu s globálnymi prioritami EÚ v oblasti ľudských práv a na podporu programu jordánskej vlády v oblasti ľudských práv na roky 2016 – 2025
 g)
 ďalšia podpora rodovej rovnosti a ľudských práv, okrem iného na základe akčného plánu pre rodovú rovnosť
 Dodatok 2: Referenčné kritériá
 Na monitorovanie pokroku vo vykonávaní paktu EÚ a Jordánska sa navrhujú nasledujúce referenčné kritériá. Monitorovanie bude pravidelné a uskutoční sa minimálne raz ročne, a to v kontexte plánovaných mechanizmov preskúmania a zasadnutí súvisiacich s dvojstrannou spoluprácou medzi EÚ a Jordánskom.
 Záväzky Jordánska
 Záväzky EÚ
 —
 50 000 pracovných miest pre sýrskych utečencov do konca roka 2016; 75 000 do konca roka 2017; 100 000 do konca roka 2018 pod podmienkou, že bude existovať dostatočný dopyt po pracovných povoleniach
 —
 Vzdelávanie: verejné a bezplatné vzdelávanie pre aspoň 140 000 sýrskych detí v roku 2016 a aspoň 190 000 detí na konci roka 2017
 Bilaterálna úroveň
 Celkovo minimálne 747 miliónov EUR nových finančných prostriedkov vyčlenených na rok 2016 a 2017 vrátane:
 —
 makrofinančnej úverovej pomoci vo výške 200 miliónov EUR, ak sú splnené príslušné podmienky
 —
 108 miliónov EUR na humanitárnu pomoc v rokoch 2016 – 2017
 Sýrski utečenci
 EÚ uplatňuje zjednodušené pravidlá pôvodu na jordánsky vývoz do EÚ za týchto podmienok:
 —
 dĺžka trvania 10 rokov
 —
 v 18 vyhradených hospodárskych zónach a priemyselných oblastiach.


type: other

text:
141. leht 144-st
 [ 2154 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 138, 139, 140, 141, 142, 143, 144 Järgmine
 See depressioonijutt on selge ummikteele minek
 Depressioon ja stress on väga erinevad asjad ja mina isiklikult ei ole kunagi depressioonis olnud ehkki sügav stress ja üleväsimus on liigagi tuttavad teemad. Ütleks (fakte omamata) ka, et depressioon NSVL ajal oli suhteliselt tundmatu teema. Depressiooni diagnoos on raske diagnoos ja depressioon kipub korduma. IMHO on see diagnoos üks riskifaktor, mitte automaatselt välistav. Aga politseil peaks olema ÕIGUS otsustada ka selle diagnoosi põhjal relvaluba mitte välja anda.
 Ehk siis sellistel piiripealsetel juhtumitel peaks ametnikule jääma vaidlustamata kaalutlusõigus.
 Postitatud: 15 Juun, 2020 22:38
 Riigikohtunikud Lea Kivi ja Lea Laarmaa jäid eriarvamusele: https://rikos.rik.ee/LahendiOtsingEriVa ... 3-4-1-7-01 .
 Ekstra tänud selle pea 20 aastat vana kaasuse leidmisel! Nagu otsusest näha, meil oli seaduses punkt mis sisaldas kustumist välistavat klauslit aga (tõenäoliselt viidatud kaasuse tõttu) see eemaldati. RK-s oli 2 eriarvamust - viitab sellele, et tegemist ongi piiripealse asjaga ja aja jooksul võib ühiskond (ja RK) selle uute asjaolude selgumisel jälle tagasi pöörata.
 Postitatud: 16 Juun, 2020 10:16
 Siit võiks ju lausa vandenõuteooriaid kerima hakata..
 Et selline paduliberastlik "karistuste kustumise" ideoloogia, rakendatuna valimatult isegi räigelt ühiskonnaohtlike rikkumiste puhul, omabki kaugemat eesmärki näit tsiviilkäibes relvaomamine "välla suretada"
 Aga meeldiv oli lugeda, et tolles riigikohtu-nimelises olluses on vähemalt kahel naisel terve mõistus täiesti olemas // talupojatarkus paigas...
 Samas jälle - ainult kaks kümnekonnast on ikka sitaks vähe
 Postitatud: 16 Juun, 2020 14:41
 Vandenõuteooriate väljamõtlemise asemel võiks lugeda seda kohtulahendit - ei ole ainus relvaloa andmise põhjendus karistuse kustumine, vaid ka õigus omada relva on hõlmatud õigusega vabale eneseteostusele (näiteks jahipidamine). Üsna pikk dokument on, aga välja on toodud palju põhjuseid, miks nii otsustati.
 Postitatud: 17 Juun, 2020 8:33
 Nonii - esimesel kohtunikul saigi kõrini sest kuritegude "lauskustumise" liberastlikust ideoloogiast // ütleb suu puhtaks
 Tea kas jää läkski liikvele // sitt ongi ventikas
 12 aasta eest Tarrastele määratud karistust hoitakse alles karistusregistri arhiivis. Juurdepääs arhiivile on äärmiselt piiratud. Sinna pole asja isegi kohtunikel, kellel on arhiiviandmete kasutamine otsesõnu keelatud.
 Karistuse kustumise ja arhiivi kandmise mõte on, et nüüd korralikult käituv inimene ei peaks kunagise eksisammu pärast kannatama.
 Tarraste puhul jääb kahe tulistamise vahele 12 aastat. Kohtunik Lind peab seda ajaliselt suureks vaheks. Probleemi näeb ta selles, et varasemaid karistusi pole võimalik arvestada ka kurjategijate puhul, kes panevad kuritegusid toime regulaarselt.
 STEN LIND (40)
 Lõpetas 2001. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.
 2010. aastast töötab Tallinna ringkonnakohtus kriminaalasjade kohtunikuna.
 Varasemad ametid: Harju maakohtu kohtunik, justiitsministeeriumi karistusõiguse ja menetluse talituse juht, riigikohtu kriminaalkolleegiumi nõunik.
 Osalenud Tartu Ülikoolis karistusõiguse õpetamises.
 Riigikogu muutis 2013. aastal karistusregistri seadust. Miks seda tehti?
 Juba mõni aasta varem hakati rääkima, et Eestis toimub ülekriminaliseerimine ja karistusregistris on liiga palju inimesi. Keegi sõitis bussis jänest, jäi vahele ja sai selle eest väärteotrahvi. Kui tal oli varasemast registris mingi muu karistus, mis ei olnud kustunud, hakkas selle vana karistuse kustumise tähtaeg jooksma algusest peale.
 Kehtiva karistuse olemasolul olid tagajärjed. Inimene ei saanud mingit dokumenti ega tohtinud mõnes kohas töötada.
 Normaalse kodaniku elu oli pärsitud?
 Nii leiti ja otsustati muuta seadust, et uus karistus ei katkestaks enam vana karistuse kustumist. Küsimus on selles, kui kiiresti karistus kustub. Eestis on need tähtajad suhteliselt lühikesed, näiteks kolm või viis aastat. Seevastu Saksamaal kustub karistus reeglina lausa alles 15 aastaga.
 Riigikogu muutis ju seadust heade soovidega?
 Mis siis untsu läks?
 Kui inimene paneb regulaarselt toime kuritegusid, pole seda enam näha. Politseil ja prokuratuuril on lubatud eeluurimise ajal ka arhiivist andmeid saada. Aga kohtusse nad selle infoga tulla ei tohi.
 Kurjategija minevikku lubatakse uurida tema tegude avastamiseks. Aga vahistamisel sellest rääkida ei tohi?
 Jah. Vahistamisel arutatakse, kas inimene võib panna toime uusi kuritegusid. Pärast seaduse muutmist ei tohi kohus kellegi ohtlikkuse hindamisel lähtuda tema kustunud karistustest.
 Vahepeal üritas prokuratuur tutvustada kustunud karistusi kohtule n-ö inimest iseloomustavate andmetena. Riigikohus asus seisukohale, et ka nii ei tohi.
 Siis oli periood, kus prokurörid panid karistusregistri täisväljavõtte koos arhiiviandmetega lihtsalt toimiku vahele, ise sõnagi lausumata. Ega see ilus ei olnud.
 Pigem suuremgi probleem on kinnipeetavate ennetähtaegse vabastamisega. Karistusseadustik näeb ette loetelu asjadest, mida peab kohtunik ennetähtaegse vabastamise üle otsust tehes arvestama. Nende hulgas on inimese eelnev elukäik, mis on ju täiesti loogiline. Aga kohus ei tohi ka siis karistusregistri arhiivi vaadata.
 Kohtunikuna te ei teagi, kelle saatuse üle otsustate?
 Huvitaval kombel on vanglal õigus karistusregistri arhiivi kasutada. Vangla täidab süüdimõistetu kohta ankeedi. Sinna pannakse kirja, et inimene on mõistetud süüdi näiteks 12 korral ja viibib vanglas 7. korda.
 Samas ankeedis kirjeldatakse tema kuritegusid ja nende muutumist läbi aja, on ta siis varastanud, röövinud või teinud muid vägivallategusid. Kõige selle põhjal annab vangla hinnangu kinnipeetava ohtlikkusele ja prognoosib tema käitumist vabaduses.
 Lõpliku otsuse vabastamise üle teeb muidugi kohtunik, kellel aga puudub õigus kustunud karistustele tugineda. Eriti vastuoluline on olukord, kui karistusregistri järgi on süüdlasel kehtivad karistused vaid näiteks joobes juhtimiste eest, vangla räägib aga ka uute vägivallakuritegude ohust, sest kunagi on süüdlane pannud toime selliseidki kuritegusid.
 Te saate toimikust vangi kuritegudest täieliku ülevaate. Aga te ei tohiks sellest teatud osa ei lugeda ega näha?
 Põhimõtteliselt nii on jah.
 Kui te paturegistrit loete, siis see jääb ju teile meelde?
 Me peame silmad kinni panema ja ütlema, et me ei näe seda.
 Te peate kustutama oma mälu, nagu Tommy Lee Jones filmis „Mehed mustas“?
 See ongi keeruline.
 Kas keegi on kunagi kohtule selgitanud, miks see peab nii olema?
 Ma arvan, et sellele pole keegi tähelepanu pööranud.
 Selline nõue kurjategija mineviku eiramise kohta on ju jabur?
 Eelnõu seletuskirjast on näha: arusaam oli selline, et kuna seadustes on seatud mingid tagajärjed sõltuma üksnes sellest, kas inimesel on kehtiv karistus, siis pole tähtsust, mitu kehtivat karistust. Et teatud juhtudel on oluline just see, et oleks võimalik hinnata inimese elukäiku tervikuna, jäi märkamata.
 Ma arvan, et see tekkis kogemata. Olen ise ka justiitsministeeriumis töötanud. Väga raske on ette näha, kuidas erinevad seaduse normid hakkavad omavahel klappima. Eks need kitsaskohad tulevadki tegeliku elu käigus välja.
 Kuidas need kitsaskohad täpsemalt välja näevad?
 Näiteks sarivargad, kes varastavad poest pudeli viina. Kui turvamees üritab neid kinni pidada ja nad hakkavad jõuga vastu ja põgenevad koos võetud saagiga, muutub poevargus röövimiseks. Selle eest saavad nad pikema karistuse, mida kandes aga jõuab hulk varasemaid varguste eest mõistetud karistusi ära kustuda.
 Või paneb inimene toime uue kuriteo ajal, kui ta eelmine karistus kehtis. Uut kuritegu uuritakse, talle esitatakse selles süüdistus ning algavad kohtuistungid. Kohtuotsuse tegemise ajaks on aga eelmine karistus juba kustunud. Sest menetlused venivad mõnikord pikaks ja kestavad mitu aastat.
 Kohus peab suhtuma sellisesse kohtualusesse, nagu ta oleks elus esimest korda süüpingis?
 Ja see tähendab kergemat karistust?
 Jah, vähemalt juhtudel, kui seadus näeb korduva kuriteo eest sõnaselgelt ette raskema karistuse. Samas annab seadus ette päris laiad karistuse raamid ja kohus leiab sealt raamidest sobiva. Karistuse mõistmine on rohkem kunst kui teadus.
 Seega seadus hellitab retsidiviste ja kohtunikuna olete sunnitud sellele alluma, sest vastupidine oleks ebaseaduslik?
 (Hakkab naerma.) Ma ei tahaks öelda, et hellitab. Seaduse mõte on, et kui inimene on libastunud ja kuriteo toime pannud, siis antakse talle võimalus ennast parandada. Et see taak ei saadaks teda kogu elu.
 Ent kehtivast seadusest saavad kasu ka need, kes ennast ei paranda.
 Tooge palun mõni näide.
 Näiteks saripoevargad, kelle puhul kohtunik teab juba, mida see inimene räägib. Igal ennetähtaegsel vabastamisel ütleb ta, kuidas on nüüd leidnud elus õige tee. Ja siis tuleb uus kriminaalasi.
 Esimesel või teisel päeval pärast vanglast välja saamist on ta leidnud sõbra, tarvitanud koos alkoholi ja läinud seejärel poest järgmist pudelit viina varastama.
 Muster on kogu aeg sama ja nii juba aastaid. Aga seda ei saa kohus öelda, sest ametlikult on inimesel vaid paar karistust.
 Tavaliselt küsitakse selle peale, et miks on kuritegusid üha uuesti toime panevatele inimestele nii kerged karistused. Aga karistus sõltub süü suurusest. Ühe viina varguse eest ei või mõista sellist karistust nagu röövimise eest.
 Kas me räägime ainult varastest?
 Tegelikult mitte. Juriidilises keeles süstemaatiline vargus tähendabki tegude suhteliselt suurt sagedust, mistõttu on sarivaraste käitumismuster näha ka kehtivate karistuste põhjal. Tõsi, tervikpilti, ehk kui kaua on inimene juba neid vargusi toime pannud, pole võimalik näha.
 Kõige rohkem võivad seadusest kasu saada ilmselt inimesed, kes panevad toime piisavalt raskeid kuritegusid, näiteks vägivallakuritegusid ja röövimisi regulaarselt, aga mõõduka sagedusega. Nende puhul on vahed kuritegude vahel suuremad juba seetõttu, et nad kannavad vahepeal paar aastat karistust.
 Kui keegi mõistetakse viieaastase intervalliga süüdi kergemat sorti röövimistes, kus vägivald on pigem tagasihoidlik (kannatanule tehakse haiget sellega, et rebitakse talt telefon käest), on kerge tekkima olukord, kus kehtiv karistus on vaid viimane või lisaks ka sellele eelnev. Et tegelikult on samasugune muster pikaajaline, enam kohtuniku jaoks nähtav ei ole.
 Ja sariröövlid saavadki liiga kergelt vabaks?
 Ma ei tea, et keegi oleks analüüsinud, kui kergelt nad välja saavad. Aga teoreetiliselt on see võimalus olemas.
 See õõnestab ju ühiskonna turvatunnet?
 Mingil määral kindlasti. Karistusest ennetähtaegsel vabastamisel ei saa arvestada kinnipeetava kogu elukäiku. Minu meelest on suur vahe, kas „kuritegelik karjäär“ on alanud, ütleme, kaks aastat tagasi või on inimene seda teed käinud juba paarkümmend aastat.
 Kui inimene on elanud suurema osa elust n-ö tavalist elu, on seda võimalik arvestada. Kui inimene on veetnud suure osa oma elust vanglas, oleks ta nagu alles enne viimast kuritegu kuskilt välja ilmunud. Tema eelneva elukäigu kohta valitseb teadmatus, see kaob mingisse juriidilisse pimedusse või uttu.
 Kui palju selliseid sarikurjategijaid on?
 Eesti kohta täpsed andmed puuduvad. Aga maailmas tehtud uurimused näitavad, et igas riigis on suhteliselt väike kurjategijate tuumik, kes paneb toime suhteliselt suure osa kõigist süüdimõistva otsuseni jõudvatest kuritegudest. Selle järgi võiks öelda, et neid inimesi on päris palju.
 Kui paljud juristid teie muret jagavad?
 Sellest pole väga juttu olnud. Ennetähtaegseid vabastamisi arutab väike arv kohtunikke.
 Kui seadus ei kõlba, siis kuidas seda parandada?
 Nii justiitsministeeriumil kui ka riigikogul on alati võimalus vastav seaduseelnõu algatada. Ma näen kolme võimalust, kuidas seda teha.
 Tehniliselt kõige lihtsam oleks pikendada kuritegude aegumise tähtaegu. Aga see oleks ebaõiglane ainult ühe kuriteo toime pannud inimeste jaoks.
 Mõistlikum tundub lahendus, kus uus kuritegu takistab eelmise kustumist. Kunagine regulatsioon, et uue väärteokaristuse peale hakkas ka varasema kuriteo kustumise tähtaeg uuesti algusest jooksma, oli vahest tõesti liiga karm. Ent sellise mõistliku süsteemi loomine on tehniliselt kõige keerulisem ning võivad tekkida uued vastuolud ja probleemid.
 Kolmas võimalus on anda kohtutele teatud juhtudel õigus tugineda karistusregistri arhiiviandmetele. Ent üks erand võib tekitada kiusatuse tekitada veel mõni ja kui erandeid on väga palju, hakkab reegel ise erandiks muutuma.
 Seadusesse tuleks kirjutada vaid mõned laused ja riigikogu saaks retside põhjendamatult leebe kohtlemise üsna lihtsalt lõpetada?
 Kui nad leiavad, et see on põhjendamatult leebe kohtlemine, saaks seda teha kindlasti. Muudatused ei pea olema väga suured ega keerulised, aga sobiva lahenduse leidmine eeldab variantide läbianalüüsimist.
 Ega riigikogu liikmed vist väga aru ei saanud, mis seaduse nad omal ajal vastu võtsid?
 Sellele ei tahaks ma hinnangut anda.
 Sten Lind õppis minuga koos juurat ja on minu sõbra klassivend. Tema arukuses pole ma kunagi vähimalgi määral kahelnud.
 Postitatud: 23 Juun, 2020 11:59
 Kuidas sellest aru peab saama ?
 Et politsei lihtviisi võtab ja viib relva - sel põhjusel et see on olemas(seaduslikult)
 https://parnu.postimees.ee/7002821/naab ... avotmisega
 Postitatud: 23 Juun, 2020 13:08
 Relvaseaduse § 43 lg. 1 p. 2'?
 Postitatud: 23 Juun, 2020 13:22
 No sry. Oletame et oled seaduslik, igatpidi kuulekas ja puhta minevikuga relvaomanik, äkki kolib naabriks uusrikas vms härg, kes arvab et tema tahab käituda nagu kogu ümbrus oleks tema oma, jalutab sinu maa peal, lõhub aedu, ehitab kraavile tammi ette või lammutab selle (see on Tammsaarelt laenatud) või on muud moodi siga mees ja kui üritad teisele sõnadega asja selgeks teha, pöörab veel ära ja kutsub politsei ja tulemuseks võetakse Sinu seaduslik relv hoiule?
 Postitatud: 23 Juun, 2020 13:25
 Kui politseil on põhjendatud kahtlus, et sa võid seda ebaseaduslikult kasutada, siis jah. Nagu kõike muudki, saab seda vaidlustada.
 Postitatud: 23 Juun, 2020 13:36
 Ainus mis kuidagi moodi võib selle juhusega haakuda on
 Aga - kahtlus peab olema - põhjendatud. Küsimus - millega politsei seda kahtlust põhjendab kui täidetud on kõik relva ja laskemoona säilitamise nõuded ja relvaluba on kehtiv?
 Postitatud: 23 Juun, 2020 13:38
 Saab. Halduskohtus. Tean juhust - asi jõudis istungisse 10 kuud peale vaidlustust... Kujuta ette et oled jahimees, sult võetakse su ainumas kaheraudne millega sügisel eelkõige linnujahil tahad käia, ja põdrajahil sügistalvel kütiliinis olla - ja istud ja ootad... ja märtsikuus öeldakse jah et sry, tegelikult polnud ikka alust...
 Postitatud: 23 Juun, 2020 13:41
 Küsimus - millega politsei seda kahtlust põhjendab kui täidetud on kõik relva ja laskemoona säilitamise nõuded ja relvaluba on kehtiv?
 Need ei ole ju kuidagi seotud relva ebaseadusliku kasutamise võimalusega. Põhjendused peaks ikka olema seotud isiku käitumisega - ähvardamine, joomine, luululiste mõtete avaldamine vms.
 Postitatud: 23 Juun, 2020 13:43
 Selle kohta öeldakse et ametniku kaaltulusotsus - nagu tolle Lihula tüübi korral ametnik kaalutles ja andis loa, nüüd kõik kaalutlevad ja igaks juhuks võtavad. Vajadusel põhjendavad. Edasine vaidlustus ongi halduskohus. Seniks kuni ametnik oma meelt ei muuda ja kohtulahendit ei ole on relv turvaliselt hoiul.
 Postitatud: 23 Juun, 2020 14:31
 Vaevalt ajaleheartiklis kõik asjaolud ära toodi, millest politsei lähtus. Tõenäoliselt mingisugune ähvardus seal ikkagi oli.


text:
 Pomembno pravno obvestilo
 |
 22003D0008
 Uradni list L 094 , 10/04/2003 str. 0057 - 0058
 Sklep Skupnega odbora EGPšt. 8/2003z dne 31. januarja 2003o spremembi Priloge II (Tehnični predpisi, standardi, preizkušanje in certificiranje) k Sporazumu EGPSKUPNI ODBOR EGP JE -ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu "Sporazum", in zlasti člena 98 Sporazuma,ob upoštevanju naslednjega:(1) Priloga II k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 163/2002 z dne 6. decembra 2002 [1].(2) Štiriindvajseto Direktivo Komisije 2000/6/ES z dne 29. februarja 2000 o prilagoditvi tehničnemu napredku Prilog II, III, VI in VII k Direktivi Sveta 76/768/EGS o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi s kozmetičnimi izdelki [2] je treba vključiti v Sporazum -SKLENIL:Člen 1V točki 1 (Direktiva Sveta 76/768/EGS) poglavja XVI v Prilogi II k Sporazumu se doda naslednja alinea:"— 32000 L 0006: Štiriindvajseta Direktiva Komisije 2000/6/ES z dne 29. februarja 2000 (UL L 56, 1.3.2000, str. 42)."Člen 2Besedili Direktive 2000/6/ES v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavita v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, sta verodostojni.Člen 3Ta sklep začne veljati 1. februarja 2003, če so v skladu s členom 103(1) Sporazuma Skupnemu odboru EGP [3] predložena vsa uradna obvestila.Člen 4Ta sklep se objavi v sklopu EGP in v Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropske unije.V Bruslju, 31. januarja 2003Za Skupni odbor EGPPredsednikP. Westerlund[1] UL L 38, 13.2.2003, str. 20.[2] UL L 56, 1.3.2000, str. 42.[3] Ustavne zahteve niso sporočene.--------------------------------------------------


type: legislation

jurisdiction: US

text:
 I
 111th CONGRESS
 1st Session
 H. R. 3658
 IN THE HOUSE OF REPRESENTATIVES
 September 25, 2009
 Mr. Sablan introduced
 the following bill; which was referred to the
 Committee on Natural
 Resources, and in addition to the Committee on the
 Judiciary, for a period
 to be subsequently determined by the Speaker, in each case for consideration of
 such provisions as fall within the jurisdiction of the committee
 concerned
 A BILL
 To make technical corrections to subtitle A of title VII
 of the Consolidated Natural Resources Act of 2008, and for other
 purposes.
 1.Immigration status,
 employment authorization, and registration of aliens in the Commonwealth of the
 Northern Mariana Islands
 (a)Immigration
 status
 (1)Special
 ruleParagraph (1) of section 6(e) of the Joint Resolution
 entitled A Joint Resolution to approve the Covenant To Establish
 a Commonwealth of the Northern Mariana Islands in Political Union with the
 United States of America, and for other purposes, approved
 March 24, 1976 (48 U.S.C. 1806(e)), as added by section 702 of the Consolidated
 Natural Resources Act of 2008 (Public Law 110–229; 122 Stat. 854)), is
 amended—
 (A)in subparagraph
 (A), by striking subparagraph (B), and adding
 subparagraphs (B) and (C),;
 (B)by redesignating
 subparagraph (B) as subparagraph (D); and
 (C)by inserting after
 subparagraph (A) the following:
 (B)Special
 rule
 (i)In
 generalExcept as provided in subparagraph (D), no alien who is
 described in clause (ii) may be removed from the United States on the grounds
 that such alien's presence in the Commonwealth of the Northern Mariana Islands
 is in violation of section 212(a)(6)(A) of the Immigration and Nationality Act
 (8 U.S.C. 1182(a)(6)(A)), prior to the date that is 5 years after the
 transition program effective date.
 (ii)Alien
 describedAn alien described in this clause is an alien
 who—
 (I)on May 8, 2008,
 was a resident of the Commonwealth of the Northern Mariana Islands and
 was—
 (aa)a
 permanent resident (as that term is defined in part 5–40.0–201 of the Northern
 Mariana Islands Administrative Code);
 (bb)an
 immediate relative of a citizen (as those terms are defined in such part
 5–40.0–201); or
 (cc)the
 parent of a citizen (as that term is defined in such part 5–40.0–201) who was
 under 21 years of age; and
 (II)on the transition
 program effective date, was lawfully present in the Commonwealth of the
 Northern Mariana Islands or only temporarily absent from the Commonwealth
 pursuant to the immigration laws of the Commonwealth.
 (C)Special
 nonimmigrant visa for parents
 (i)In
 generalAn alien parent described in subparagraph (B)(ii)(cc) is
 eligible for a special nonimmigrant visa issued pursuant to this subparagraph.
 Such visa shall—
 (I)grant the alien
 all of the privileges granted to an alien lawfully admitted for permanent
 residence, except that the alien shall reside in the Commonwealth of the
 Northern Mariana Islands; and
 (II)be valid until
 the earlier of—
 (aa)the
 date that the child of the alien petitions for an adjustment of status for the
 alien to that of an alien lawfully admitted for permanent residence (as that
 term is defined in section 101(a)(20) of the Immigration and Nationality Act (8
 U.S.C. 1101(a)(20)));
 (bb)the
 date that the alien ceases to reside in the Commonwealth; or
 (cc)November 28,
 2014.
 (ii)Petitions for
 adjustment of statusA child of an alien parent described in
 subparagraph (B)(ii)(cc) may petition for an adjustment of status for the alien
 parent as described in clause (i)(II)(aa) during the period beginning on
 January 1, 2014, and ending on November 28, 2014, regardless of the age of the
 child.
 .
 (2)ConstructionSuch
 paragraph (1), as amended by paragraph (1) of this subsection, is further
 amended by adding at the end the following:
 (E)ConstructionThis
 paragraph shall be construed to permit an alien who may not be removed
 212(a)(6)(A) of the Immigration and Nationality Act (8 U.S.C. 1182(a)(6)(A))
 under subparagraph (A) or (B) of this paragraph to leave the Commonwealth of
 the Northern Mariana Islands for a temporary absence and return to the
 Commonwealth pursuant to the entrance permit issued to the alien by the
 Commonwealth.
 .
 (3)Employment
 authorizationParagraph (2) of such section 6(e), is
 amended—
 (A)by redesignating
 subparagraphs (A) and (B) as clauses (i) and (ii), respectively, and moving
 such clauses two ems to the right;
 (B)by striking
 An alien and inserting the following:
 (A)In
 generalExcept as provided in subparagraph (B), an
 alien
 ;
 and
 (C)by adding at the
 end the following:
 (B)Special
 ruleAn alien who is described in paragraph (1)(B)(ii) shall be
 considered authorized by the Secretary of Homeland Security to be employed in
 the Commonwealth of the Northern Mariana Islands until the date that is 5 years
 after the transition program effective
 date.
 .
 (4)RegistrationParagraph
 3 of such section 6(e) is amended to read as follows:
 (3)Registration
 (A)Requirement for
 registrationBeginning not later than November 28, 2009, and on
 an on-going basis, the Secretary of Homeland Security shall require any alien
 present in the Commonwealth of the Northern Mariana Islands on or after the
 transition period effective date to register with the Secretary.
 (B)Schedule for
 initial registrationThe Secretary shall complete the initial
 registration of all aliens required to register under subparagraph (A) not
 later than February 1, 2010.
 (C)Inapplicability
 of prohibition on removal and employment authorizationParagraphs
 (1) and (2) shall not apply to any alien who fails to register as required by
 this paragraph.
 (D)CooperationNotwithstanding
 any other provision of law, the Government of the Commonwealth of the Northern
 Mariana Islands shall provide to the Secretary all Commonwealth immigration
 records or other information that the Secretary deems necessary to assist in
 the implementation of this paragraph or other provisions of the Consolidated
 Natural Resources Act of 2008 (Public Law 110–229; 122 Stat. 854) or any
 amendment made by that Act.
 (E)Construction
 with the INANothing in this paragraph may be construed to modify
 or limit the application of section 262 of the Immigration and Nationality Act
 (8 U.S.C. 1302) or any other provision of the Immigration and Nationality Act
 (8 U.S.C. 1101 et seq.) relating to the registration of
 aliens.
 .
 2.Adjustment of
 status for permanent residents of the CommonwealthSection
 6 of the Joint Resolution entitled A Joint Resolution to approve the
 Covenant To Establish a Commonwealth of the Northern Mariana Islands in
 Political Union with the United States of America, and for other
 purposes, approved March 24, 1976 (48 U.S.C. 1806(e)), as added by
 section 702 of the Consolidated Natural Resources Act of 2008 (Public Law
 110–229; 122 Stat. 854)) is amended—
 (1)by redesignating
 subsections (f), (g), and (h), as subsections (g), (h), and (i), respectively;
 and
 (2)by inserting after
 subsection (e) the following:
 (f)Adjustment of
 status for permanent residents of the Commonwealth
 (1)Special
 nonimmigrant visaAn alien
 who was, on May 8, 2008, described in part 5–40.1–200 of the Administrative
 Code of the Northern Mariana Islands (as in effect on such date) is eligible
 for a special nonimmigrant visa issued pursuant to this paragraph. Such visa
 shall—
 (A)grant the alien
 all of the privileges granted to an alien lawfully admitted for permanent
 residence, except that the alien shall reside in the Commonwealth of the
 Northern Mariana Islands; and
 (B)be valid until the
 earlier of—
 (i)the date on which
 the alien adjusts status under paragraph (2); or
 (ii)the date on which
 the alien ceases to reside in the Commonwealth.
 (2)Adjustment of
 statusAn alien is eligible for an adjustment of status to that
 of an alien lawfully admitted for permanent residence (as that term is defined
 in section 101(a)(20) of the Immigration and Nationality Act (8 U.S.C.
 1101(a)(20))), pursuant to this paragraph, if the alien—
 (A)was, on May 8,
 2008, described in part 5–40.1–200 of the Administrative Code of the Northern
 Mariana Islands (as in effect on such date); and
 (B)applies for such
 status during the period beginning on January 1, 2014, and ending on November
 28,
 2014.
 .
 3.Northern Mariana
 Islands visitor entry program transition
 (a)In
 generalNotwithstanding
 section 705(b) of the Consolidated Natural Resources Act of 2008 (48 U.S.C.
 1806(b)), the amendments made by section 702(b) of such Act shall take effect
 on the date that is 180 days after the transition program effective date
 described in section 6(a) of Public Law 94–241 (48 U.S.C. 1806(a)) (as added by
 section 702(a) of the Consolidated Natural Resources Act of 2008). In a case in
 which the transition program effective date has been modified under paragraph
 (3) of such section 6(a) before the date of the enactment of this Act, such
 amendments shall take effect on the date that is 180 days after the modified
 date.
 (b)Treatment of
 CNMI visitor entry programDuring the 180-day period referred to in
 subsection (a), the Secretary of Homeland Security shall administer the visitor
 entry program of the Commonwealth of the Northern Mariana Islands consistent
 with the provisions of Commonwealth law governing the program that were in
 effect on the day before the commencement of such period.
 4.Family-based
 immigration fee reduction for residents of the Commonwealth
 (a)In
 generalThe Consolidated
 Natural Resources Act of 2008 (Public Law 110–229; 122 Stat. 754) is amended by
 inserting after section 703 the following:
 703A.Family-based
 immigration fee reduction for residents of the Commonwealth
 (a)Family-Based
 immigration benefit application and petition fees
 (1)In
 generalThe Secretary of
 State, the Attorney General, and the Secretary of Homeland Security shall
 reduce the fees for family-based immigration benefit applications and petitions
 (including associated fees, such as fees for fingerprinting or supporting
 documents) collected from residents of the Commonwealth of the Northern Mariana
 Islands who had immediate relative status pursuant to the immigration laws of
 the Commonwealth of the Northern Mariana Islands on May 8, 2008.
 (2)Amount of
 reductionThe amount of the
 reduction shall be established by the Secretary of Homeland Security. It shall
 be a percentage reduction that is as least as great as the difference
 (expressed as a percentage) between the average per capita income in the
 Commonwealth of the Northern Mariana Islands and the average national per
 capita income in the United States as a whole (as determined according to the
 most recent data available from the Bureau of the Census).
 (b)Requirements for
 sponsor’s affidavit of supportIn the case of a resident of the
 Commonwealth of the Northern Mariana Islands who had immediate relative status
 pursuant to the immigration laws of the Commonwealth of the Northern Mariana
 Islands on May 8, 2008, section 213A(f)(1)(E) of the Immigration and
 Nationality Act (8 U.S.C. 1183a(f)(1)(E)) shall not apply.
 (c)Effective
 dateThis section shall take effect on the date of the enactment
 of this section and shall cease to be effective on December 31,
 2014.
 .
 (b)Clerical
 amendmentThe table of
 contents for the Consolidated Natural Resources Act of 2008 (16 U.S.C. 1 note)
 is amended by inserting after the item relating to section 703 the
 following:
 703A. Family-based immigration fee
 reduction for residents of the
 Commonwealth.
 .
 5.Effective
 dates
 (a)Section
 3Section 3 shall take effect
 on the date of the enactment of this Act.
 (b)Section
 4Section 703A of the Consolidated Natural Resources Act of 2008,
 as added by section 4 of this Act, shall be effective in accordance with
 subsection (c) of such section 703A.
 (c)Other
 provisionsExcept as provided in subsection (b), the amendments
 made by this Act shall take effect as if included in the enactment of subtitle
 A of title VII of the Consolidated Natural Resources Act of 2008.