type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Tärkeä oikeudellinen huomautus
 |
 52009PC0361
 [pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 16.7.2009KOM(2009) 361 lopullinen2009/0106 (CNS)Ehdotus:NEUVOSTON ASETUSEuroopan yhteisön energiainfrastruktuuriin liittyvien investointihankkeiden ilmoittamisesta komissiolle ja asetuksen (EY) N:o 736/96 kumoamisesta{SEK(2009) 971}{SEK(2009) 972}PERUSTELUTEHDOTUKSEN TAUSTAEhdotuksen perustelut ja tavoitteetEnergiahuollon turvaamiseen, ilmastonmuutoksen lieventämiseen ja kilpailukyvyn varmistamiseen tähtäävä uusi energiapolitiikka edellyttää suuria investointeja energiainfrastruktuuriin. Yksityisillä talouden toimijoilla on nyt entistä merkittävämpi asema infrastruktuuriin tehtävissä investoinneissa. Uudet poliittisesti sitovat vaatimukset, kuten polttoaineyhdistelmään vaikuttavat tavoitteet, ajavat jäsenvaltioita suuntaamaan energiapolitiikkaansa kohti uuden ja uudenaikaistetun energiainfrastruktuurin kehittämistä. Komission on seurattava tilannetta tiiviisti, jotta se voi ennakoida mahdollisia ongelmia ja taata riittävän avoimuuden kaikille markkinatoimijoille. Tätä varten komissio tarvitsee kuitenkin riittävät tiedot investointihankkeista.Nykyinen sääntelykehys, jossa jäsenvaltioille asetetaan energiainfrastruktuuria koskevia ilmoitusvelvollisuuksia, on hyvin hajanainen. Asianmukaisia ja validoituja tietoja ei ole riittävästi saatavilla, jotta kehitystä voitaisiin seurata monialaisesta näkökulmasta koko EU:n tasolla. Lisäksi EU:n energiainfrastruktuuriin liittyvien öljy-, maakaasu- ja sähköalan investointihankkeiden ilmoittamisesta komissiolle annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 736/96 täytäntöönpanoa ei enää valvota johdonmukaisesti, eikä asetus ole enää energia-alan viimeisimmän kehityksen tasalla.Tarkistuksen yleisenä tavoitteena on uudistaa ja lujittaa neuvoston asetuksella (EY) N:o 736/96 luotua järjestelmää ja keventää samalla siitä aiheutuvaa hallinnollista taakkaa. Raportoinnin yleiset puitteet on saatettava ajan tasalle ja niitä on täydennettävä säännöllisellä tilannearvioinnilla, josta olisi keskusteltava sidosryhmien kanssa ja joka olisi julkaistava avoimuuden lisäämiseksi.Yleinen taustaInvestointihankkeiden toteuttamiseen liittyy suuria epävarmuustekijöitä, ja nykyinen luottolama ja talouskriisi vaikeuttavat entisestään energia-alan investointihankkeiden toteuttamista.EU:n toimielimet ovat hyväksyneet EU:n energiainfrastruktuuriin tehtäville investoinneille parannetun kehyksen, johon liittyy selkeät uusiutuvia energialähteitä koskevat tavoitteet ja uudet sisämarkkinasäännöt. Toimielimet ovat kuitenkin pyytäneet uusia toimia. Eurooppa-neuvoston vahvistamassa Euroopan energiapolitiikkaa koskevassa toimintasuunnitelmassa vuosille 2007–2009 komissiota ja jäsenvaltioita kehotetaan määrittelemään investoinnit, joita tarvitaan EU:n strategisten tarpeiden tyydyttämiseksi suhteessa kaasun ja sähkön tarjontaan ja kysyntään. Komission annettua vuonna 2008 toisen strategisen energiakatsauksen sekä Euroopan unionin neuvosto [1] että Euroopan parlamentti [2] olivat komission kanssa yhtä mieltä siitä, että investointeja on edistettävä ja avoimuutta lisättävä samalla kun tehostetaan toimia tarjonnan ja tuotannon riittävyyttä koskevien näkymien ja verkkojen kehityssuunnitelmien osalta.Voimassa olevat aiemmat säännöksetAsiasta on annettu erinäisiä säännöksiä, mutta komissio ei saa niiden nojalla johdonmukaisia ja ennakoivia tietoja investointihankkeista ja niiden kehityksestä:Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi **** maakaasun sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja direktiivin 2003/55/EY kumoamisesta;Neuvoston direktiivi 2004/67/EY maakaasun toimitusvarmuuden takaavista toimenpiteistä;Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1364/2006/EY Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien suuntaviivojen vahvistamisesta;Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi **** sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja direktiivin 2003/54/EY kumoamisesta;Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/89/EY sähkön toimitusvarmuuden ja infrastruktuuri-investointien turvaamiseksi toteutettavista toimenpiteistä;Neuvoston asetus (Euratom) N:o 2587/1999 Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 41 artiklan mukaisesti komissiolle ilmoitettavien investointihankkeiden määrittelystä;Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/31/EY hiilidioksidin geologisesta varastoinnista ja neuvoston direktiivin 85/337/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2000/60/EY, 2001/80/EY, 2004/35/EY, 2006/12/EY ja 2008/1/EY ja asetuksen (EY) N:o 1013/2006 muuttamisesta;Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/28/EY uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta.Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiinEhdotus vastaa kaikilta osin EU:n tavoitteita (mm. sisämarkkinoiden toteuttaminen ja Euroopan kestävä kehitys tasapainoisen talouskasvun ja hintavakauden pohjalta). Ehdotus on sopusoinnussa myös ilmasto- ja energiapolitiikan kanssa, jonka yhtenä peruspilarina on energiavarmuus.KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTIIntressitahojen kuuleminenKuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus vastaajistaEri intressitahojen (jäsenvaltioiden, eri energia-alojen edustajien, energia-alan sääntelyviranomaisten) mielipiteiden keräämiseksi järjestettiin julkinen kuuleminen helmi-maaliskuussa 2009. Ensimmäinen kuuleminen perustui osapuolille lähetettyyn kyselylomakkeeseen, jonka avulla pyrittiin erityisesti saamaan tietoja seurantaan liittyvistä kysymyksistä ja raportointimekanismin laajuudesta, rakenteesta ja vaikutuksista. Lopullinen kuuleminen järjestettiin 14. toukokuuta 2009 teknisessä seminaarissa, johon kutsuttujen osapuolten kanssa keskusteltiin yksityiskohtaisemmista kysymyksistä.Tiivistelmä vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioonUseimmat vastaajat, niin jäsenvaltiot kuin teollisuuden edustajatkin, pitivät sopivana energia-alan infrastruktuureihin liittyvien investointihankkeiden asianmukaista seurantaa. Seurantaa pidetään yleisesti tarpeellisena avoimuuden, politiikan muotoilun ja yksittäisten hankkeiden tukemisen kannalta. Seurantaa koskevaa säädöstä tuetaan kuitenkin vain sillä edellytyksellä, että luotu väline on läpinäkyvä, antaa lisäarvoa eikä aiheuta suurta hallinnollista taakkaa. Nämä vaatimukset on otettu täysimääräisesti huomioon tätä ehdotusta laadittaessa.Asiantuntijatiedon käyttöLiikenteen ja energian pääosasto tapasi sähkön ja maakaasun siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaisen verkoston edustajia. Verkosto vastaa kolmannessa sisämarkkinapaketissa säädetyn sähkö- ja kaasuverkkoja koskevan kymmenvuotisen investointisuunnitelman valmistelusta. Pääosasto kuuli myös tietopalvelujen toimittajia, jotka ovat kehittäneet simulointiin perustuvia tietojen analysointikeinoja, sekä luokituslaitosta, jolta saatiin tietoja energia-alalla toimivien eurooppalaisten julkisten palveluyritysten luottoluokituksesta. Pääosasto osallistui myös tarkkailijana jäsenvaltioiden viranomaisten järjestämiin kokouksiin, joissa suunniteltiin alustavasti sähkö-, kaasu- ja lämmityssektorien tulevia investointeja.Vaikutustenarvioinnin ja säädösehdotuksen laatimiseen ei osallistunut ulkoisia toimeksisaajia.Vaikutusten arviointiEhdotukseen liittyvässä vaikutustenarvioinnissa tarkasteltiin neljää eri vaihtoehtoa, joita koskevat päätelmät esitetään seuraavassa.Vaihtoehto 0: Tilanne säilyy nykyisellään – politiikan toteuttamisen seuranta ilman erityistä raportointimekanismiaTässä vaihtoehdossa komissio seuraa politiikan toteuttamista erilaisten tietojen pohjalta. Nämä voivat olla joko kaupallisten toimittajien toimittamia tietoja tai mahdollisesti tietoja, joita jäsenvaltiot tai yritykset toimittavat EU:n energialainsäädännön nojalla. Neuvoston asetus (EY) N:o 736/96 on yksi lisätietojen lähde. Koska toimintapolitiikka ei muutu, asianmukaisten tietojen EU:n laajuista keräämistä ja tietojen avoimuutta ja analysointia ei voida taata, ja seuranta olisi luultavasti vaikeaa joko alan erityislainsäädännön epäyhtenäisen luonteen takia (tietojen keräämistiheys, tietojen päivittäminen, luottamuksellisuus jne.) tai siksi, että kaupallisten tahojen toimittamat tiedot eivät ole kattavia.Vaihtoehto 1: Kumotaan neuvoston asetus (EY) N:o 736/96Tässä vaihtoehdossa kumottaisiin neuvoston asetus (EY) N:o 736/96, koska se on pantu heikosti täytäntöön eikä enää vastaa EU:n uutta energiajärjestelmää. Jos oletetaan, että pidemmällä aikavälillä markkinat tasapainottavat tarjonnan ja kysynnän, säännöllinen seuranta voitaisiin korvata selvityksillä, joita voitaisiin tehdä tapauskohtaisesti, jos tietyt poliittiset päätökset edellyttäisivät energiaan liittyvien investointihankkeiden analysointia.Vaihtoehto 2: Politiikan toteuttamisen seuranta ja täydentävä raportointimekanismiJäsenvaltiot, saatuaan mahdollisesti ensin ilmoitukset yrityksiltä, ilmoittavat komissiolle investointihankkeista. Ilmoituksen kattavuutta laajennettaisiin ja kynnysarvoja muutettaisiin siten, että ilmoitus olisi annettava kaikista infrastruktuurihankkeista, joilla on merkitystä energian toimitusvarmuuden ja vähähiiliseen talouteen siirtymisen kannalta. Päällekkäisten ilmoitusten välttämiseksi tässä vaihtoehdossa otettaisiin huomioon olemassa olevat raportointi- ja seurantavelvoitteet sillä edellytyksellä, että vastaavat tiedot annetaan käyttöön. Raportointi tapahtuisi joka toinen vuosi, mikä keventäisi hallinnollista taakkaa ja olisi linjassa muiden asiaan liittyvien säädöspuitteiden kanssa. Kootut tiedot julkaistaisiin kaupallisesti arkaluonteisia tietoja lukuun ottamatta. Komissio laatisi kerättyjen tietojen ja mahdollisten muiden lähteiden pohjalta säännöllisen analyysin EU:n energiajärjestelmän tulevasta kehityksestä monialaisesta näkökulmasta katsottuna. Analyysissä pyrittäisiin määrittelemään mahdollisia puutteita ja ongelmia sekä takaamaan riittävä avoimuus kaikille markkinatoimijoille. Tämä vaihtoehto tarjoaa tasapainoisen ja johdonmukaisen järjestelmän.Vaihtoehto 3: Politiikan toteuttamisen seuranta ja täysimittainen raportointimekanismiVaihtoehdon 2 tavoin myös vaihtoehdossa 3 luotaisiin raportoinnin ja seurannan yhdistävä kattava ja yhdennetty kehys. Vaihtoehdossa 3 luotaisiin kuitenkin täysimittainen integroitu raportointijärjestelmä. Jäsenvaltioiden olisi validoitava ja ilmoitettava komissiolle kaikki pyydetyt tiedot muista ilmoitusmekanismeista riippumatta. Tämä vaihtoehto ei ole suhteellisuusperiaatteen mukainen.EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDATEhdotetun toimen lyhyt kuvausEhdotettu asetus pohjautuu vaihtoehtoon 2, joka tarjoaa parhaan kompromissin, ja siinä vahvistetaan yhteinen kehys komissiolle tehtäville ilmoituksille, jotka koskevat energiainfrastruktuuriin liittyviä investointihankkeita, joita toteutetaan öljy-, kaasu-, sähkö- ja biopolttoainesektoreilla, sekä hankkeita, jotka liittyvät näiden sektoreiden tuottamiin hiilidioksidipäästöihin.Jäsenvaltioiden tai elimen, jonka ne valtuuttavat toteuttamaan tämän tehtävän, olisi joka toinen vuosi koottava ja toimitettava tiedot tuotantoon, siirtoon ja varastointiin liittyvistä investointihankkeista. Hallinnollisen taakan minimoimiseksi järjestelmään sisältyy kaksi elementtiä, jotka tekevät siitä joustavamman ja yksinkertaisemman:- Elleivät jäsenvaltiot toisin päätä, yrityksillä olisi velvollisuus antaa jäsenvaltioille – tai toimivaltaiselle elimelle – tiedot investointihankkeistaan, myös käytöstä poistamiseen liittyvistä hankkeista.- Jäsenvaltiot vapautettaisiin raportointivelvollisuudesta, jos ne jo antavat komissiolle vastaavat tiedot EU:n alakohtaisen energialainsäädännön nojalla. Näin olisi myös siinä tapauksessa, että sähkö- ja kaasuverkon kehityssuunnitelmista vastaavat elimet kokoavat asiaa koskevat tiedot. Tässä tapauksessa niitä pyydettäisiin toimittamaan tiedot komissiolle, tarvittaessa jäsenvaltioiden kommenteilla varustettuina.Kootut tiedot (investoinnin tyyppi, suunniteltu kapasiteetti, suuret esteet jne.) muodostaisivat kuvan EU:n energiainfrastruktuuriin liittyvien investointien laajoista kehityssuunnista. Asetukseen sisältyy säännöksiä, joilla varmistetaan, että komissiolle toimitetut tiedot täyttävät yleisesti hyväksytyt vaatimukset, että tiedot vastaanotetaan ja tallennetaan ja niitä käsitellään asianmukaisilla tietotekniikkavälineillä ja henkilötietojen suojaa koskevaa lainsäädäntöä noudattaen ja että tiedot julkaistaan kaupallisesti arkaluonteisia tietoja lukuun ottamatta.Komissio tekee saamiensa tietojen pohjalta säännöllisen ja monialaisen analyysin EU:n energiajärjestelmän rakenteellisesta kehityksestä ja tulevaisuudennäkymistä. Se voi tehdä myös muita mahdollisesti tarvittavia erityisanalyysejä. Analyyseissä voitaisiin määritellä mahdollisia tulevia aukkoja kysynnän ja tarjonnan välillä ja investointien esteitä. Analyysien ansiosta komissio voi paremmin edistää parhaita toimintatapoja ja taata suuremman avoimuuden markkinatoimijoille. Jotta näistä kysymyksistä voitaisiin muodostaa yhteinen näkemys, analyysien tuloksista keskustellaan sidosryhmien kanssa ja ne julkaistaan.OikeusperustaEhdotuksen oikeusperustana ovat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 284 artikla ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 187 artikla.ToissijaisuusperiaateTällä ehdotuksella pyritään lujittamaan komission tehtäviin liittyvien tietojen keräämistä koskevaa sääntelykehystä. Asianmukaisten tietojen ansiosta komissio ja etenkin sen energiamarkkinoiden seurantakeskus voivat paremmin seurata EU:n energiajärjestelmän kehitystä monialaisesta näkökulmasta ja EU:n laajuisesti ja havaita mahdollisia ongelmia, jotka voisivat viivästyttää tai haitata investointihankkeita. Energiaan liittyvien alasektoreiden (esim. sähkö ja kaasu) tiiviin vuorovaikutuksen ja alan sisämarkkinoiden vuoksi EU:n laajuinen ulottuvuus on käymässä entistä merkittävämmäksi, joten EU:n toimielinten ja erityisesti komission toiminta on perusteltua.SuhteellisuusperiaateEhdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen. Ehdotuksessa ei ylitetä sitä, mikä on välttämätöntä sen tavoitteen saavuttamiseksi. Jäsenvaltiot voivat edelleen valita tietojen keräämisjärjestelyt varsin joustavasti.Sääntelytavan valintaEhdotettu säädös on asetus, koska sillä muutetaan voimassa olevaa asetusta.TALOUSARVIOVAIKUTUKSETEhdotuksella on jonkin verran vaikutuksia yhteisön talousarvioon. Kyse on erityisesti tietotekniikkakustannusten ja, komission niin päättäessä, tietojen ostoon ja asiantuntijoille maksettaviin korvauksiin liittyvien kustannusten kattamisesta. Ehdotuksella ei ennakoida olevan mitään merkittävää välitöntä vaikutusta jäsenvaltioiden talousarvioihin.LISÄTIEDOTYksinkertaistaminenTässä ehdotuksessa otetaan huomioon olemassa olevat raportointivelvollisuudet ja seurantamekanismit, joten sillä ei lisätä tarpeettomasti hallinnollista taakkaa; ehdotuksen raportointiosaa sovelletaan ainoastaan siinä tapauksessa, ettei vastaavia tietoja ole saatavilla alakohtaisen lainsäädännön nojalla.TarkistuslausekeKomissio tarkastelee viiden vuoden kuluttua uudelleen tällä asetuksella luotua raportointi- ja seurantamekanismia.2009/0106 (CNS)Ehdotus:NEUVOSTON ASETUSEuroopan yhteisön energiainfrastruktuuriin liittyvien investointihankkeiden ilmoittamisesta komissiolle ja asetuksen (EY) N:o 736/96 kumoamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 284 artiklan,ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 187 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen[3],ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[4],sekä katsoo seuraavaa:(1) Yhteisö on asettanut tavoitteekseen sellaisen yhteisen energiapolitiikan, jolla pyritään turvaamaan yhteisön energiansaanti, mahdollistamaan siirtyminen kohti vähähiilistä energiajärjestelmää ja varmistamaan kilpailtujen energiamarkkinoiden toiminta.(2) Yksi tällaisen politiikan edellytyksistä on yleiskuvan saaminen siitä, kuinka energiainfrastruktuuriin liittyvät investoinnit kehittyvät yhteisössä. Tällaisen yleiskuvan avulla yhteisön pitäisi voida tehdä tarvittavia vertailuja ja arviointeja tai toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä tarkkojen lukujen ja analyysien pohjalta etenkin energian kysynnän ja tarjonnan tulevan tasapainon suhteen.(3) Energiaympäristö on viime vuosina muuttunut merkittävästi niin yhteisössä kuin sen ulkopuolellakin, minkä vuoksi energiainfrastruktuuriin tehtävät investoinnit ovat keskeisessä asemassa, kun pyritään varmistamaan yhteisön energiansaanti, sisämarkkinoiden toiminta ja yhteisön aloittama siirtyminen kohti vähähiilistä energiajärjestelmää.(4) Uusi energiaympäristö edellyttää huomattavia investointeja kaikkeen infrastruktuuriin kaikilla energiasektoreilla sekä uudentyyppisen infrastruktuurin ja markkinoilla yleistyvien uusien teknologioiden kehittämistä. Energiasektorin vapauttaminen ja sisämarkkinoiden lisääntyvä yhdentyminen kasvattavat talouden toimijoiden roolia investoinneissa samalla kun uudet poliittiset vaatimukset, kuten polttoaineyhdistelmään vaikuttavat tavoitteet, ajavat jäsenvaltioita suuntaamaan energiapolitiikkaansa kohti uuden ja/tai uudenaikaistetun energiainfrastruktuurin kehittämistä.(5) Uusien poliittisten tavoitteiden ja markkinoiden kehityksen vuoksi yhteisön energiainfrastruktuuriin tehtäviä investointeja olisi seurattava tiiviimmin, erityisesti siksi, että voitaisiin ennakoida mahdollisia ongelmia, edistää parhaita toimintatapoja ja parantaa energiajärjestelmän tulevaan kehitykseen liittyvää avoimuutta yhteisössä.(6) Komissiolla ja erityisesti energiamarkkinoiden seurantakeskuksella olisi siksi oltava käytössään tarkat tiedot yhteisön energiajärjestelmän tärkeimpiin osatekijöihin liittyvistä investointihankkeista, myös käytöstä poistamiseen liittyvistä hankkeista.(7) Tuotanto-, siirto- ja varastointikapasiteetin ennakoitavissa olevaa kehitystä ja eri energiasektoreiden hankkeita koskevat tiedot ovat tärkeitä yhteisölle. Siksi on tarpeellista varmistaa, että komissiolle ilmoitetaan investointihankkeista, joihin liittyvät työt on aloitettu tai on tarkoitus aloittaa viiden vuoden kuluessa tai joiden tarkoituksena on poistaa infrastruktuuria käytöstä kolmen vuoden kuluessa.(8) Euratomin perustamissopimuksen 41 ja 42 artiklan mukaan yritysten on ilmoitettava investointihankkeistaan. Näitä tietoja on tarpeen täydentää investointihankkeiden toteutusta koskevalla säännöllisellä raportoinnilla. Tämä lisäraportointi ei rajoita Euratomin perustamissopimuksen 41–44 artiklan soveltamista.(9) Jotta komissiolla olisi yhtenäinen näkemys koko yhteisön energiajärjestelmän kehityksestä, investointihankkeita koskevien tietojen ilmoittamiselle olisi luotava yhdenmukaistettu kehys, joka perustuu niiden virallisten tietojen ajan tasalle saatettuun luokitukseen, jotka jäsenvaltioiden on toimitettava.(10) Tätä varten jäsenvaltioiden olisi toimitettava komissiolle tiedot alueellaan suunnitteilla tai rakenteilla olevista investointihankkeista, jotka liittyvät öljyn, maakaasun, sähkön, biopolttoaineiden ja hiilidioksidin tuotantoon, siirtoon ja varastointiin. Asianomaiset yritykset olisi velvoitettava ilmoittamaan kyseiset tiedot jäsenvaltiolle.(11) Energiasektorin investointihankkeiden toteutusaika huomioon ottaen on riittävää, että tiedot ilmoitetaan kahden vuoden välein.(12) Jotta jäsenvaltiolle ja yrityksille, etenkin pk-yrityksille, aiheutuva hallinnollinen taakka ja kustannukset pysyisivät mahdollisimman pieninä, tässä asetuksessa tulisi antaa mahdollisuus vapauttaa jäsenvaltiot ja yritykset ilmoitusvelvollisuudesta sillä edellytyksellä, että komissiolle toimitetaan vastaavat tiedot sellaisen Euroopan unionin toimielinten antaman EY:n alakohtaisen energialainsäädännön nojalla, jolla pyritään saavuttamaan kilpailtuihin eurooppalaisiin energiamarkkinoihin, Euroopan energiajärjestelmän kestävyyteen ja Euroopan yhteisön energiasaannin varmuuteen liittyvät tavoitteet.(13) Tietojen käsittelemiseksi ja varsinkin tietojen ilmoittamisen yksinkertaistamiseksi komission ja erityisesti sen energiamarkkinoiden seurantakeskuksen olisi voitava toteuttaa kaikki tätä varten tarvittavat toimenpiteet, jotka liittyvät erityisesti integroitujen tietotekniikkavälineiden ja -menettelyjen käyttöön.(14) Yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä jäsenvaltioissa säädetään yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY[5], ja yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä komissiossa säädetään puolestaan yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 45/2001[6]. Tämä asetus ei vaikuta kyseisiin säännöksiin.(15) Komission ja erityisesti energiamarkkinoiden seurantakeskuksen olisi annettava säännöllinen ja monialainen analyysi yhteisön energiajärjestelmän rakenteellisesta kehityksestä ja tulevaisuudennäkymistä ja tarvittaessa tarkemmin rajattu analyysi tämän energiajärjestelmän tietyistä näkökohdista. Tässä analyysissä olisi erityisesti määriteltävä infrastruktuurin ja investointien mahdollisia puutteita energian tarjonnan ja kysynnän pitkäaikaisen tasapainon näkökulmasta.(16) Komissiota voivat avustaa jäsenvaltioiden asiantuntijat tai ketkä tahansa muut pätevät asiantuntijat; näin voidaan edistää yhteisen näkemyksen muodostamista ja lisätä avoimuutta tulevan kehityksen suhteen, mikä on erityisesti uusien markkinoille tulijoiden etujen mukaista.(17) Komission tulisi hyväksyä tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat tekniset toimenpiteet, mukaan luettuina täydentävät tekniset määritelmät.(18) Koska asetusta (EY) N:o 736/96 on muutettava sen mukauttamiseksi energia-alan nykyisiin haasteisiin, mainittu asetus olisi selkeyden vuoksi kumottava ja korvattava uudella asetuksella,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artikla Kohde ja soveltamisala1. Tässä asetuksessa vahvistetaan yhteinen kehys komissiolle tehtäville ilmoituksille, jotka koskevat energiainfrastruktuuriin liittyviä investointihankkeita, joita toteutetaan öljy-, maakaasu-, sähkö- ja biopolttoainesektoreilla, sekä investointihankkeita, jotka liittyvät näiden sektoreiden tuottamiin hiilidioksidipäästöihin.2. Tätä asetusta sovelletaan liitteessä lueteltuihin investointihankkeiden tyyppeihin, joihin liittyvät työt on aloitettu tai on tarkoitus aloittaa viiden vuoden kuluessa tai joiden tarkoituksena on poistaa infrastruktuuria käytöstä kolmen vuoden kuluessa.2 artikla MääritelmätTässä asetuksessa tarkoitetaan:(1) ’infrastruktuurilla’ minkä tyyppistä tahansa laitosta tai laitoksen osaa, joka liittyy energian tai hiilidioksidin tuotantoon, siirtoon ja varastointiin;(2) ’investointihankkeilla’ hankkeita, joiden tarkoituksena ona) uuden infrastruktuurin rakentaminen,b) olemassa olevan infrastruktuurin muuntaminen tai uudenaikaistaminen tai sen kapasiteetin lisääminen tai pienentäminen,c) olemassa olevan infrastruktuurin poistaminen käytöstä;(3) ’suunnitteilla olevilla investointihankkeilla’ investointihankkeita, joiden rakentaminen ei ole vielä alkanut ja jotka eivät ole aiheuttaneet pääomakustannuksia tai jotka eivät ole vielä johtaneet infrastruktuurin käytöstä poistamiseen, mukaan luettuina investointihankkeet, joiden keskeisiä ominaispiirteitä (kuten sijaintia, urakoitsijaa, yritystä ja teknisiä ominaisuuksia) voidaan, joko kokonaan tai osittain, tarkastella vielä uudelleen tai joille on vielä saatava lopullinen hyväksyntä;(4) ’rakenteilla olevilla investointihankkeilla’ investointihankkeita, joiden rakentaminen on alkanut ja jotka ovat aiheuttaneet pääomakustannuksia;(5) ’käytöstä poistamisella’ vaihetta, jossa infrastruktuuri poistetaan lopullisesti käytöstä;(6) ’tuotannolla’ sähköntuotantoa ja polttoaineiden, myös biopolttoaineiden, jalostusta;(7) ’siirrolla’ energialähteiden tai -tuotteiden tai hiilidioksidin siirtoa verkon kautta etenkin:a) putkistoissa, lukuun ottamatta tuotantovaiheen putkiverkkoa ja sitä putkistojen osaa, jota käytetään pääasiallisesti paikalliseen jakeluun;b) yhteenliitetyissä suurjännitejärjestelmissä, lukuun ottamatta järjestelmiä, joita käytetään pääasiallisesti paikalliseen jakeluun;(8) ’varastoinnilla’ energialähteiden tai hiilidioksidin pysyvää tai tilapäistä varastointia maanpäällisissä ja maanalaisissa infrastruktuureissa tai geologisilla varastointialueilla;(9) ’yrityksellä’ luonnollista tai oikeushenkilöä, sekä yksityistä että julkista, joka päättää investointihankkeesta tai toteuttaa sen;(10) ’energialähteellä’a) primaarienergialähteitä, kuten öljyä, maakaasua ja hiiltä, tai muunnettuja energialähteitä, kuten sähköä;b) uusiutuvia energialähteitä, mukaan luettuina biomassa, aurinko-, tuuli- ja vesivoima, vuorovesienergia ja geoterminen energia;c) energiatuotteita, kuten jalostettuja öljytuotteita ja biopolttoaineita.3 artikla Tietojen ilmoittaminen1. Jäsenvaltioiden tai elinten, jotka ne valtuuttavat toteuttamaan niille kuuluvia tehtäviä, on kerättävä kaikki tässä asetuksessa määritellyt tiedot vuoden 2010 alusta lähtien ja sen jälkeen kahden vuoden välein; niiden on tällöin pidettävä tietojen keräämisestä ja toimittamisesta aiheutuva taakka oikeassa suhteessa toiminnan tavoitteeseen.Niiden on toimitettava koostetiedot ja asianmukaiset hanketiedot komissiolle vuonna 2010, joka on ensimmäinen raportointivuosi, ja sen jälkeen kahden vuoden välein.Jäsenvaltioiden tai niiden valtuuttamien elinten on toimitettava koostetiedot ja asianmukaiset hanketiedot kyseessä olevan raportointivuoden heinäkuun 31 päivään mennessä.2. Komissio vapauttaa jäsenvaltiot tai niiden valtuuttamat elimet 1 kohdassa tarkoitetusta velvollisuudesta, jos EY:n alakohtaisen energialainsäädännön nojalla:a) kyseinen jäsenvaltio tai sen valtuuttama elin on jo toimittanut pyydetyt tiedot ja on ilmoittanut tietojen toimittamisen ajankohdan sekä sen, minkä lainsäädännön nojalla tiedot on ilmoitettu;b) erityiselle elimelle on annettu tehtäväksi laatia yhteisön tasolla energiainfrastruktuuriin tehtäviä investointeja koskeva monivuotinen investointisuunnitelma, ja se kerää tätä varten vastaavat tiedot; tässä tapauksessa erityiselimen on ilmoitettava kaikki asianmukaiset tiedot komissiolle 1 kohdassa asetetussa määräajassa.4 artikla Tietolähteet1. Asianomaisten yritysten on ilmoitettava ennen kunkin raportointivuoden toukokuun 31 päivää 3 artiklassa tarkoitetut tiedot niille jäsenvaltioille tai näiden valtuuttamille elimille, joiden alueella ne aikovat toteuttaa investointihankkeita. Ilmoitettujen tietojen on vastattava investointihankkeiden tilannetta kyseisen raportointivuoden maaliskuun 31 päivänä.Edellä olevaa 1 alakohtaa ei kuitenkaan sovelleta yrityksiin, jos kyseinen jäsenvaltio päättää käyttää muita keinoja 3 artiklassa tarkoitettujen tietojen toimittamiseksi komissiolle.2. Jäsenvaltioiden on vältettävä tietojen keräämisen päällekkäisyyttä ja pidettävä yrityksille aiheutuvat kustannukset mahdollisimman pieninä.5 artikla Ilmoituksen sisältö1. Liitteessä lueteltuja investointihankkeita koskevissa 3 artiklassa tarkoitetuissa ilmoituksissa on mainittava soveltuvin osin:a) suunnitteilla tai rakenteilla oleva kapasiteettib) suunnitteilla tai rakenteilla olevan infrastruktuurin tai kapasiteetin sijaintipaikka, nimi, tyyppi ja keskeiset ominaispiirteetc) todennäköinen käyttöönottoajankohtad) käytettyjen energialähteiden tyyppie) toimitusvarmuuden kannalta merkitykselliset teknologiat, kuten käänteiset virtaukset, mahdollisuudet vaihtaa polttoainetta tai muut asiaan kuuluvat laitteistotf) hiilidioksidin talteenottojärjestelmien laitteet tai jälkiasennusmahdollisuudet.2. Ehdotettua kapasiteetin käytöstä poistamista koskevissa 3 artiklassa tarkoitetuissa ilmoituksissa on mainittava:a) kyseessä olevan infrastruktuurin laatu ja kapasiteettib) todennäköinen käytöstäpoistamisajankohta.3. Edellä 3 artiklassa tarkoitetuissa ilmoituksissa on ilmoitettava asennetun kapasiteetin määrä kyseessä olevan raportointivuoden alussa.Jäsenvaltioiden, niiden valtuuttamien elinten tai 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun erityiselimen on liitettävä ilmoituksiinsa mahdolliset huomautuksensa, kuten investointihankkeiden toteuttamisen viivästymistä tai esteitä koskevat huomautukset.6 artikla Tietojen laatu ja julkisuus1. Jäsenvaltioiden, niiden valtuuttamien elinten tai tilanteen mukaan elinten, joiden tehtäväksi on annettu EU:n energia-alan alakohtaisten investointisuunnitelmien laatiminen, on varmistettava, että niiden komissiolle ilmoittamat tiedot ovat laadukkaita, merkityksellisiä, tarkkoja, selkeitä, ajantasaisia ja johdonmukaisia.Jos tietojen ilmoittamisesta vastaavat elimet, joiden tehtäväksi on annettu EU:n energia-alan alakohtaisten investointisuunnitelmien laatiminen, tietojen mukana on toimitettava jäsenvaltioiden asianmukaiset huomautukset kerättyjen tietojen laadusta.2. Komissio voi julkaista tämän asetuksen mukaisesti toimitetut tiedot, etenkin 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuissa analyyseissä, edellyttäen, että tiedot julkaistaan koostetussa muodossa eikä yksittäisiä yrityksiä koskevia tietoja paljasteta.Jäsenvaltioiden tai niiden valtuuttamien elinten on pidettävä kaupallisesti arkaluonteiset tiedot luottamuksellisina.7 artikla TäytäntöönpanotoimenpiteetKomissio hyväksyy tämän asetuksen täytäntöönpanon kannalta tarpeelliset toimenpiteet, jotka koskevat erityisesti käytettäviä laskentamenetelmiä, teknisiä määritelmiä sekä 3 artiklan mukaisesti ilmoitettavien tietojen muotoa, sisältöä ja muita yksityiskohtia.8 artikla TietojenkäsittelyKomissio vastaa sille tämän asetuksen mukaisesti toimitettujen tietojen vastaanotossa, tallentamisessa ja käsittelyssä tarvittavien tietotekniikkaresurssien kehittämisestä, isännöinnistä, hallinnoinnista ja ylläpidosta.9 artikla Yksilöiden suojelu henkilötietojen käsittelyssäTämä asetus ei rajoita yhteisön oikeuden säännösten soveltamista eikä sillä varsinkaan muuteta direktiivin 95/46/EY mukaisia jäsenvaltioiden velvollisuuksia niiden suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä eikä asetuksen (EY) N:o 45/2001 mukaisia yhteisön toimielinten ja muiden elinten velvollisuuksia niiden käsitellessä henkilötietoja tehtäviensä yhteydessä.10 artikla Seuranta ja raportointi1. Komissio laatii toimitettujen tietojen ja tarvittaessa muiden tietolähteiden, kuten komission ostamien tietojen, pohjalta vähintään joka toinen vuosi monialaisen analyysin EU:n energiajärjestelmän rakenteellisesta kehityksestä ja tulevaisuudennäkymistä, ja pyrkii siinä erityisestia) määrittelemään mahdollisia tulevia aukkoja energian kysynnän ja tarjonnan välillä;b) määrittelemään investointien esteet ja edistämään parhaita toimintatapoja niiden voittamiseksi;c) takaamaan suuremman avoimuuden markkinatoimijoille.Komissio voi laatia näiden tietojen pohjalta myös tarpeellisiksi tai sopiviksi katsomiaan erityisanalyysejä.2. Komissiota voivat avustaa edellä 1 kohdassa tarkoitettujen analyysien laadinnassa jäsenvaltioiden asiantuntijat ja/tai mitkä tahansa muut asiantuntijat, joilla on erityisosaamista kyseessä olevalta alalta.3. Komissio voi keskustella analyyseistä niiden osapuolten kanssa, joita asia koskee. Se toimittaa analyysit Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja julkaisee ne.11 artikla UudelleentarkasteluKomissio tarkastelee uudelleen tämän asetuksen täytäntöönpanoa viiden vuoden kuluttua sen voimaantulosta.12 artikla KumoaminenKumotaan asetus (EY) N:o 736/96.13 artikla VoimaantuloTämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITE INVESTOINTIHANKKEET1. ÖLJY1.1. Jalostus- Tislauslaitokset, joiden kapasiteetti on vähintään miljoona tonnia vuodessa;- Tislauskapasiteetin lisäys yli miljoonaan tonniin vuodessa;- Reformointilaitokset/krakkauslaitokset, joiden kapasiteetti on vähintään 500 tonnia päivässä;- Rikinpoistolaitokset raskaalle polttoöljylle, kaasuöljylle, syöttöaineille tai muille öljytuotteille.Huomioon ei oteta kemianteollisuuden laitoksia, jotka eivät tuota polttoöljyä tai moottoripolttonesteitä tai jotka tuottavat niitä vain sivutuotteina.1.2. Siirto- Raakaöljyputkistot, joiden kapasiteetti on vähintään 3 miljoonaa tonnia vuodessa, ja tällaisten vähintään 30 kilometrin pituisten putkistojen laajentaminen tai pidentäminen;- Öljytuoteputkistot, joiden kapasiteetti on vähintään 1,5 miljoonaa tonnia vuodessa, ja tällaisten vähintään 30 kilometrin pituisten putkistojen laajentaminen tai pidentäminen;- Putkistot, jotka muodostavat olennaisia yhteyksiä kansallisissa ja kansainvälisissä yhteenliitetyissä verkoissa, sekä EY:n perustamissopimuksen 155 artiklan mukaisesti laadituissa suuntaviivoissa määritellyt putkistot ja yhteistä etua koskevat hankkeet.Huomioon ei oteta sotilaallisiin tarkoituksiin käytettäviä putkistoja eikä putkistoja, joilla toimitetaan öljyä 1.1 kohdan soveltamisalaan kuulumattomiin laitoksiin.1.3. Varastointi- Raakaöljyn ja öljytuotteiden varastointilaitokset (laitokset, joiden kapasiteetti on vähintään 150 miljoonaa kuutiometriä, tai säiliöiden osalta vähintään 100 000 kuutiometriä).Huomioon ei oteta sotilaallisiin tarkoituksiin käytettäviä säiliöitä eikä säiliöitä, joista toimitetaan öljyä 1.1 kohdan soveltamisalaan kuulumattomiin laitoksiin.2. KAASU2.1. Siirto- Kaasun, mukaan luettuina maakaasu ja biokaasu, siirtoputkistot;- EY:n perustamissopimuksen 155 artiklan mukaisesti laadituissa suuntaviivoissa määritellyt putkistot ja yhteistä etua koskevat hankkeet.2.2. LNG-terminaalit- Nesteytetyn maakaasun maahantuontiterminaalit.2.3. Varastointi- Edellä 2.1 kohdassa tarkoitettuihin siirtoputkistoihin liitetyt varastointilaitokset.Huomioon ei oteta sotilaallisiin tarkoituksiin käytettäviä kaasuputkistoja, terminaaleja ja laitoksia eikä putkistoja, terminaaleja ja laitoksia, joilla toimitetaan kaasua energiatuotteita tuottamattomiin tai niitä vain sivutuotteina tuottaviin kemianteollisuuden laitoksiin.3. SÄHKÖ3.1. Tuotanto- Lämpö- ja ydinvoimalaitokset (generaattorit, joiden yksikköteho on vähintään 100 MW);- Vesivoimalaitokset (voimalaitokset, joiden teho on vähintään 30 MW);- Tuulivoimapuistot ( offshore -tuulipuistot, joiden teho on vähintään 20 MW, ja maalla sijaitsevat tuulipuistot, joiden teho on vähintään 10 MW);- Keskittävät aurinkolämpöjärjestelmät, geotermiset laitokset ja aurinkosähkölaitokset (generaattorit, joiden yksikköteho on vähintään 10 MW);- Biomassa- ja jätevoimalaitokset (generaattorit, joiden yksikköteho on vähintään 10 MW);- Sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset (yksiköt, joiden sähköntuotantokapasiteetti on vähintään 10 MW).3.2. Siirto- Ilmassa kulkevat siirtojohdot, jotka on suunniteltu vähintään 150 kV:n jännitteelle;- Maan- tai merenalaiset siirtojohdot, jotka on suunniteltu vähintään 100 kV:n jännitteelle;- EY:n perustamissopimuksen 155 artiklan mukaisesti laadituissa suuntaviivoissa määritellyt yhteistä etua koskevat hankkeet.4. BIOPOLTTOAINEET4.1. Tuotanto- Biopolttoaineen tuotantolaitokset (jalostamot, joiden kapasiteetti on vähintään 50 000 tonnia vuodessa).5. Hiilidioksidi5.1. Siirto- Edellä 1.1 ja 3.1 kohdissa tarkoitettuihin tuotantolaitoksiin liittyvät hiilidioksidiputkistot.5.2. Varastointi- Varastointilaitokset (varastointipaikka tai -kompleksi, jonka kapasiteetti on vähintään 100 kilotonnia).Huomioon ei oteta tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen käytettäviä varastointilaitoksia.SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYSTämä rahoitusselvityslomake on perusteluosaa täydentävä liite. Perusteluosaan sisältyviä tietoja ei sen vuoksi tarvitse mainita tässä toiseen kertaan. Lomaketta täytettäessä olisi kuitenkin varmistettava, että luettavuus säilyy. Yksittäisiä kohtia selvennetään lomakkeen täyttöohjeissa, joihin on hyvä tutustua ennen lomakkeen täyttämistä.1. EHDOTUKSEN NIMI:Ehdotus neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisön energiainfrastruktuuriin liittyvien investointihankkeiden ilmoittamisesta komissiolle ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 736/96 kumoamisesta2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄToimintalohko(t) sekä toiminto/toiminnot:06: Energia ja liikenne06 04: Perinteiset ja uusiutuvat energialähteet3. BUDJETTIKOHDAT3.1. Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat (entiset BA-budjettikohdat)) ja budjettinimikkeet:06 01 01: Menot energian ja liikenteen toimintalohkon palveluksessa olevasta henkilöstöstä06 01 04 03: Perinteiset energialähteet — Hallintomenot06 04 03: Perinteisten energialähteiden saannin turvaaminen3.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto:Alkaa: 2010 Loppuu: ei määritelty3.3. Budjettitiedot (rivejä lisätään tarvittaessa):Budjettikohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoitusnäkymien otsake |06 01 01 | Ei pakoll. | Ei-JM | EI | EI | EI | Nro 5 |06 01 04 03 | Ei pakoll. | Ei-JM | EI | EI | EI | Nro 1a |06 04 03 | Ei pakoll. | JM | EI | EI | EI | Nro 1a |4. YHTEENVETO RESURSSEISTA4.1. Taloudelliset resurssit4.1.1. Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM)milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Menolaji | Kohdan nro | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 ja myöh. | Yht. |Toimintamenot[7] |Maksusitoumusmäärärahat (MSM) | 8.1 | a | 0,40 | 0,30 | 0,30 | 1,00 |Maksumäärärahat (MM) | b | 0,30 | 0,1 | 0,20 | 0,1 | 0,20 | 0,1 | 1,00 |Viitemäärään sisältyvät hallintomenot[8] |Tekninen ja hallinnollinen apu (EI-JM) | 8.2.4 | c | 0,05 | 0,06 | 0,06 | 0,17 |VIITEMÄÄRÄ YHTEENSÄ |Maksusitoumusmäärärahat | a+c | 0,45 | 0,36 | 0,36 | 1,17 |Maksumäärärahat | b+c | 0,35 | 0,1 | 0,26 | 0,1 | 0,26 | 0,1 | 1,17 |Hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään[9] |Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EI-JM) | 8.2.5 | d | 0,12 | 0,12 | 0,12 | 0,36 |Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM) | 8.2.6 | e |Toimenpiteen alustavat rahoituskustannukset yhteensäMSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | a+c+d+e | 0,57 | 0,48 | 0,48 | 1,53 |MM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | b+c+d+e | 0,47 | 0,01 | 0,38 | 0,01 | 0,38 | 0,1 | 1,53 |Tiedot yhteisrahoituksestaJos ehdotukseen liittyy jäsenvaltioilta tai muilta tahoilta (jotka on ilmoitettava) saatavaa osarahoitusta, seuraavassa taulukossa ilmoitetaan kyseisen osarahoituksen arvioitu määrä (rivejä voidaan lisätä, jos rahoitusta saadaan useilta tahoilta):milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Rahoitukseen osallistuva taho | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 ja myöh. | Yht. |........................ | f |MSM YHTEENSÄ yhteisrahoitus mukaan luettuna | a+c+d+e+f |4.1.2. Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssax Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen.( Ehdotus edellyttää kyseeseen tulevan rahoitusnäkymien otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista.( Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen[10] määräysten soveltamista (ts. joustovälineen käyttöä tai rahoitusnäkymien tarkistamista).4.1.3 Vaikutukset tuloihinx Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin.( Ehdotuksella on seuraavat vaikutukset tuloihin:Huomautus: Tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskutapaa koskevat täsmennykset ja huomautukset esitetään erillisessä liitteessä.milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella)Ennen toteutusta [2009] | Toteutuksen jälkeen |Henkilöstön määrä yhteensä | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 |5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEETYksityiskohtainen selvitys ehdotuksen taustasta sisältyy perusteluosaan. Rahoitusselvityksen tässä osassa esitetään vain seuraavat lisätiedot:5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälilläAsetus edellyttää uuden tietotekniikkasovelluksen kehittämistä asetuksen mukaisesti ilmoitettavien tietojen vastaanottoa, tallentamista ja suojaamista varten.Asetuksen mukaan Euroopan yhteisön infrastruktuuriin liittyvien investointihankkeiden tilanneanalyysissa tarvittavia tietoja voidaan myös ostaa kaupallisilta toimittajilta.Ulkopuoliset asiantuntijat voivat avustaa komissiota analyysin tekemisessä.5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedutAsetuksella luodaan uusi kehys, jossa yhdistetään EU:n energiainfrastruktuuriin liittyviä investointihankkeita koskeva raportointi ja seuranta (analysointi). EU:n energiansaannin varmistamiseen ja ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämiseen liittyvien tavoitteiden saavuttaminen edellyttää merkittäviä investointeja infrastruktuuriin.EU:n velvollisuutena on edistää energian toimitusvarmuutta, ja sen on varmistettava, että EU:n yhdennettyjen sisämarkkinoiden olosuhteissa investointipäätökset tehdään ja toteutetaan asianmukaisesti ja että markkinatoimijoilla on riittävästi tietoa EU:n energiajärjestelmän kehityksestä.Tätä kysymystä on asianmukaista käsitellä EU:n tasolla monialaisesta näkökulmasta (öljy, kaasu, sähkö jne.). Päällekkäisen tietojen keräämisen välttämiseksi tässä asetuksessa otetaan huomioon alakohtaisessa lainsäädännössä jo asetetut raportointivelvollisuudet, jotka koskevat EU:n infrastruktuuriin tehtäviä investointeja.5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissaEhdotuksen tavoitteena on tarjota komissiolle tietoja energiainfrastruktuuriin liittyvistä investointihankkeista. Nämä tiedot ovat välttämättömiä, jotta komissio voi toteuttaa tehtävänsä, jotka liittyvät EU:n energiapolitiikkaan ja erityisesti energiavarmuuteen ja kestävään kehitykseen.Energiainfrastruktuuriin liittyvien investointien tiiviimmän ja säännöllisen seurannan ja analysoinnin odotetaan tarjoavan luotettavaa tietoa poliittisen päätöksenteon ja EU:n politiikkojen arvioinnin tueksi; nämä politiikat ovat täysin muuttaneet markkinoiden rakenteen ja niissä on asetettu uusia poliittisia tavoitteita ilmastonmuutoksen lieventämiseksi. Tällaisen säännöllisen analysoinnin avulla komissiolla on paremmat edellytykset lisätä EU:n energiajärjestelmän kehityksen avoimuutta investointeja toteuttavien markkinatoimijoiden kannalta. Se voi myös edistää parhaita toimintatapoja ja ennakoida mahdollisia ongelmia.5.4. Toteutustapa (alustava)Mitä seuraavista menettelyistä[12] käytetään toiminnan toteuttamisessa?x Keskitetty hallinnointiٱx komissio hallinnoi suoraan6. SEURANTA JA ARVIOINTI6.1. SeurantamenettelyKomissio arvioi asetuksen vaikutuksia viiden vuoden kuluttua.6.2. Arviointi6.2.3. EnnakkoarviointiEi sovelleta6.2.4. Väli-/jälkiarviointien perusteella toteutetut toimenpiteet (aikaisemmat kokemukset vastaavasta toiminnasta)Ei sovelleta6.2.5. Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälitEi sovelleta7. PetostentorjuntaErityisiä toimenpiteitä ei tarvita, sovelletaan tavanomaista kehystä.8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannuksetMaksusitoumusmäärärahoina, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt[14] (XX 01 01) | A*/AD | 0,5 | 0,5 | 0,5 |B*, C*/AST | 0,5 | 0,5 | 0,5 |Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö[15] |Momenteilta XX 01 04/05 rahoitettava muu henkilöstö[16] |YHTEENSÄ | 1 | 1 | 1 |8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvaus- Tietojen keräämisen valmistelu, toteuttaminen ja seuranta, kokoukset asiantuntijoiden sekä jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa- Tietojen ostaminen lisätietolähteen saamiseksi analyysiä varten- Tietojärjestelmän kehittäminen ja ylläpito komissiolle ilmoitettujen tietojen vastaanottamiseksi, tallentamiseksi ja suojaamiseksi8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö)(Jos lähteitä on useita, ilmoitetaan kustakin lähteestä peräisin olevien virkojen ja/tai toimien määrä)X Korvattavan tai jatkettavan ohjelman hallinnointiin osoitetut tämänhetkiset virat ja/tai toimet( Hallinnoinnista vastaavan henkilöstön nykyisten virkojen ja/tai toimien uudelleenjärjestely (henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely)( Vuodeksi n tarvittavat virat ja/tai toimet, jotka eivät sisälly vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvään, kyseistä vuotta koskevaan menettelyyn8.2.4. Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot (XX 01 04/05 – hallintomenot)milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Budjettikohta 06 01 04 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 ja myöh. | YHT. |Muu tekninen ja hallinnollinen apu |- sisäinen (asiantuntijat) | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,15 |- ulkoinen (tietojärjestelmän ylläpito) | 0,01 | 0,01 | 0,02 |Tekninen ja hallinnollinen apu yhteensä | 0,06 | 0,06 | 0,17 |8.2.5. Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemääräänmilj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Laji | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 ja myöh. |Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (06 01 01) | 0,12 | 0,12 | 0,12 |Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihlöt, kans. asiantuntijat, sopimussuhteinen hlöstö jne.) (budjettikohta ilmoitettava) |Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,12 | 0,12 | 0,12 |Laskelma – virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilötTarvittaessa viitataan kohtaan 8.2.1.Vuosi n: 2 virkamiestä (1 kokoaikainen virka) (122 000 euroa/virkamies/vuosi)8.2.6. Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) |2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 ja myöh. | YHT. |XX 01 02 11 01 – Virkamatkat |XX 01 02 11 02 – Konferenssit ja kokoukset |XX 01 02 11 03 – Komiteoiden kokoukset[18] |XX 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset |XX 01 02 11 05 – Tietojärjestelmät |2 Muut hallintomenot yhteensä (XX 01 02 11) |3 Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain) |Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) |Henkilöstö- ja hallintoresurssien tarve katetaan osuudesta, joka voidaan myöntää hallinnoivalle pääosastolle vuotuisessa määrärahojen jaossa ottaen huomioon talousarviorajoitukset.[pic] [1] Neuvoston (liikenne, televiestintä ja energia) päätelmät toisesta strategisesta energiakatsauksesta (6692/09).[2] Euroopan parlamentin päätöslauselma toisesta strategisesta energiakatsauksesta, 2/00/2009, (2008/2239(INI)).[3][4][5] EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.[6] EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.[7] Menot, jotka eivät kuulu kyseisen osaston xx lukuun xx 01.[8] Menot, jotka otetaan osaston xx momentille xx 01 04.[9] Menot, jotka otetaan lukuun xx 01 muille momenteille kuin xx 01 04 tai xx 01 05.[10] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.[11] Taulukkoon lisätään sarakkeita, jos toiminnan kesto ylittää kuusi vuotta.[12] Jos käytetään useampaa kuin yhtä menettelyä, tämän kohdan huomautuksissa olisi annettava lisätietoja.[13] Kuten kuvattu kohdassa 5.3.[14] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään.[15] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään.[16] Kyseisen henkilöstön kustannukset sisältyvät viitemäärään.[17] Tässä olisi viitattava asianomaisia toimeenpanovirastoja koskeviin rahoitusselvityksiin.[18] Säädösehdotuksessa esitetty koordinointiryhmä ja (komiteamenettelyyn osallistuva) komitea.


type: wikipedia

text:
It-tim tal-futbol Daniż mill-bidu nett tal-kariera tiegħu kienet ta' suċess, fil-fatt dan jidher mill-ewwel logħba fix-xena internazzjonali fejn fid-19 t'Ottubru 1908 kien skorja 9 gowls ma' tim Franċiż (Danimarka 9 - 0 Franza B) u tlett ijiem wara kiseb ukoll l-ikbar rebħa fl-istorja tiegħu meta fit-22 t'Ottubru 1908 rebaħ bi skor ta' 17-il gowl (Danimarka 17 - 1 Franza A). Ma nistgħux ngħidu li dan it-tim dejjem sab il-logħba faċli, għax fl-1937 kiseb l-agħar żewġ logħbiet li qatt lagħab. L-ewwel waħda hi kontra l-Ġermanja li saret fis-16 ta' Mejju 1937 (Ġermanja 8 - 0 Danimarka) u l-logħba l-oħra għalkemm ma tiġix ikkalkulata bħala logħba uffiċjali saret fid-29 t'Awissu kontra l-Pajjiż Bask fejn sofrew 11-il gowl (Danimarka 1 - 11 Pajjiż Bask).
 Dan it-tim bil-laqam Danish Dynamite (Splussiv Qawwi Daniż) jew Olsen Banden (peress li jikkowċjah il-kowċ Morten Olsen) daħal għall-ewwel darba fit-Tazza tad-Dinja fl-1986 u wara fl-1998 u fl-2002. Wieħed mis-suċċessi li kiseb kien fl-1992 meta rebaħ l-European Championship, barra f'dik is-sena li rebaħ f'dan il-kampjonat ħa sehem ukoll fl-1964, 1984, 1988, 1996, 2000 u fl-2004.
 Fil-Logħob Olimpiku wkoll ħareġ ta' nies, għax b'kollox rebaħ 4 midalji. Il-midalja tal-Bronż rebaħha darba fl-1948 ġewwa Londra (l-Ingliterra). Iżda l-midalja tal-Fidda raha tliet darbiet fl-1908 (Londra), fl-1912 (Stokkħolm) u fl-1960 (Ruma).
 Assoċjazzjoni: Dansk Boldspil-Union (L-Assoċjazzjoni Daniża tal-Futbol)
 Il-Kowċ: Morten Olsen (2000- )
 It-Top Scorer: Paul "Tist" Nielsen (b' 52 gowl)
 Il-Kodiċi tal-FIFA: DEN
 Ir-Ranking tal-FIFA: 22 post
 L-Aħjar Ranking: 3 post (Mejju ta' l-1997)
 L-Agħar Ranking: 27 post (Mejju ta' l-1998)
 Ir-Ranking tal-Elo: 8
 L-Istadju li jużaw: Stadju Parken
 Skwadra kurrenti
 Il-plejers li ġejjin kienu msemmija għall-logħba ta' kwalifika tat-Tazza tad-Dinja kontra Malta u l-Armenja fis-6 u fl-10 ta' Settembru 2013. Preżenzi u gowls huma korretti sal-11 ta' Ġunju 2013.
 Ħoloq esterni
 Sit Uffiċjali
 Danimarka
 Futbol fid-Danimarka


type: other

text:
Ten onrechte niet opleggen van loonsanctie door het UWV en schade werknemer - Helderecht Advocaten | Apeldoorn en Arnhem
 Als het UWV werkgever geen loonsanctie oplegt
 en werknemer schade lijdt
 Bijna iedere werkgever heeft of krijgt ermee te maken: een zieke werknemer die gedurende de eerste twee ziektejaren recht heeft op loondoorbetaling en de daarbij horende re-integratieverplichtingen. Tegen het einde van de loondoorbetalingsverplichting van twee ziektejaren, toetst het UWV of de werkgever voldoende heeft gedaan aan re-integratie.
 Toetsing door het UWV
 Voldoet de werkgever niet of onvoldoende aan die re-integratieverplichtingen, dan kan het UWV een loonsanctie (voor een periode van maximaal 52 weken) opleggen. De loondoorbetalingsverplichting wordt daarmee tot maximaal één jaar verlengd. Het komt voor dat het UWV oordeelt dat er onvoldoende re-integratie-inspanningen zijn verricht, maar dat zij vergeet de werkgever voor het einde van de wachttijd hierover te informeren. Het UWV kan dan geen loonsanctie meer opleggen. Hierdoor kan de werknemer schade lijden.
 Op 2 oktober 2013 heeft de Centrale Raad van Beroep (CRvB) bevestigd dat het UWV gehouden is de schade die de werknemer door ten onrechte niet opleggen van loonsanctie lijdt, te vergoeden. De vraag is wat de schade is en hoe hoog die schadevergoeding dan moet zijn.
 Voor de benadeelde werknemer is het vervolgens nog de vraag over welke periode hij aanspraak kan maken op schadevergoeding. De loonsanctie wordt immers opgelegd voor de periode van 52 weken, maar kan na herstel van de tekortkomingen in de re-integratie op verzoek van de werkgever nog vóór het einde van de termijn worden beëindigd.
 Voor de berekening van de hoogte van die schadevergoeding wordt rekening gehouden met de tijd die de werkgever nodig zou hebben om het gebrek te herstellen, er van uitgaande dat hij dit herstel zo snel mogelijk zou hebben gemeld én het UWV de loonsanctie dan zou hebben bekort.
 Hoewel die termijn lastig is in te schatten, heeft de CRvB in 2012 (15 augustus 2012, ECLI:NL:CRVB:2012:BX4618) daarom niet onredelijk gevonden dat aan een werknemer een schadevergoeding van (70%) tien maandsalarissen werd vergoed, zijnde de door het UWV berekende gemiddelde duur van alle in Nederland opgelegde loonsancties.
 Met deze uitspraak had de CRvB derhalve bevestigd dat ongeacht de mate waarin een werkgever in gebreke is gebleven ten aanzien van diens re-integratieverplichtingen, de eventuele schadevergoeding verschuldigd door het UWV gelijk is aan 70% van het brutoloon over een periode van 10 maanden. Echter, het moet niet gaan om een administratieve loonsanctie, maar om een loonsanctie die zou zijn opgelegd op inhoudelijke gronden. Een administratieve loonsanctie (bijvoorbeeld onvolledig re-integratieverslag) is makkelijker en sneller te herstellen.
 Periode waarover de schadevergoeding moet worden betaald
 Op 9 december 2015 heeft de CRvB (9 december 2015, ECLI:NL:CRVB:2015:4248) zich opnieuw over die vraag, de periode waarover door werknemer om schadevergoeding kan worden verzocht, gebogen. In deze zaak moest volgens het UWV de periode waarover schadevergoeding moest worden betaald, worden gemaximeerd tot die tien maanden. De werknemer vond echter dat de periode niet gemaximeerd mocht worden, omdat hij meende dat de loonsanctie, als die zou zijn opgelegd, de maximale twaalf maanden (art. 25 lid 9 Wet WIA) zou hebben geduurd. Tot dan toe nam de CRvB het door het UWV berekende gemiddelde duur van alle in Nederland opgelegde loonsancties als uitgangspunt, maar in deze zaak zag de CRvB aanleiding haar eerdere rechtspraak te heroverwegen. De CRvB overwoog dat het toepassen van algemene gemiddelden op een individueel geval ‘hypothetisch’ is en geen ‘uitsluitsel’ kan geven.
 De resultaten uit het onderzoek van het UWV konden daarom volgens de CRvB niet langer dienen als afdoende onderbouwing voor het beperken van de loonschadeclaim tot tien maanden. De CRvB bepaalde vervolgens het volgende. Wil het UWV dat de periode waarover de werknemer aanspraak kan maken op schadevergoeding wordt verkort, dan zal het UWV dus aannemelijk moeten maken dat de loonsanctie, zou die zijn opgelegd, korter dan twaalf maanden zou hebben geduurd.
 Met deze uitspraak stelt de CRvB derhalve dat de eventuele schadevergoeding verschuldigd door het UWV gelijk is aan 70% van het brutoloon over een periode van 12 maanden, tenzij het UWV aannemelijk kan maken dat de loonsanctie korter dan twaalf maanden zou hebben geduurd.
 loondoorbetaling, loondoorbetalingsverplichting, re-integratieverplichting, sanctie, schadevergoeding, UWV


type: caselaw

text:
 9.6.2007
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 129/20
 Recurso interposto em 8 de Abril de 2007 — Spira/Comissão
 (Processo T-108/07)
 (2007/C 129/36)
 Língua do processo: inglês
 Partes
 Recorrente: Diamanthandel A. Spira BVBA (Antuérpia, Bélgica) (representada por: J. Bourgeois, Y. van Gerven, F. Louis e A. Vallery, advogados)
 Recorrida: Comissão das Comunidades Europeias
 Pedidos da recorrente
 —
 anulação da decisão da Comissão de 26 de Janeiro de 2007, relativa ao artigo 7.o, n.o 2, do Regulamento (CE) n.o 773/2004 da Comissão, no Processo COMP/38.826/B-2 — Spira/De Beers/DTC Supplier of Choice;
 —
 condenar a Comissão nas despesas do processo.
 Fundamentos e principais argumentos
 A recorrente impugna a decisão da Comissão de 26 de Janeiro de 2007 no processo de concorrência COMP/38.826/B-2 — Spira/De Beers/DTC Supplier of Choice, pelo qual a Comissão rejeitou a denúncia da recorrente relativa a violações dos artigos 81.o CE e 82.o CE relacionadas com o sistema «Supplier of Choice», aplicado pelo De Beers Group para a distribuição de diamantes em bruto, pelo alegado motivo de não existir um interesse comunitário suficiente para dar seguimento à denúncia da recorrente.
 A recorrente alega que a De Beers — um produtor de diamantes em bruto que, de acordo com a recorrente, estava principalmente envolvido a montante na venda de diamantes em bruto — está a tentar, através do seu sistema «Supplier of Choice», alargar o seu controlo do mercado de modo a cobrir todo o canal de fornecimento de diamantes, da mina ao consumidor, isto é, também os mercados a jusante.
 A recorrente invoca dois argumentos.
 Em primeiro lugar, alega que a Comissão não cumpriu o seu dever de efectuar uma investigação cuidadosa e imparcial da denúncia e de examinar com cuidado e imparcialmente as práticas anticoncorrenciais denunciadas.
 Em segundo lugar, a recorrente alega que a Comissão não podia sustentar que havia falta de suficiente interesse comunitário para dar seguimento à denúncia, à luz da dimensão da empresa em causa, do âmbito geográfico das práticas anticoncorrenciais e dos danos provocados à concorrência e ao mercado interno pelas violações.
 Em terceiro e último lugar, a recorrente sustenta que a Comissão concluiu pela falta de suficiente interesse comunitário com base numa apreciação errada, de facto e de direito, das circunstâncias do caso, uma vez que:
 1)
 a Comissão não teve em conta o objectivo anticoncorrencial, estabelecido de forma manifestamente pública, do sistema de distribuição limitada e selectiva da De Beers;
 2)
 a Comissão não podia apreciar os efeitos anticoncorrenciais do sistema de distribuição da De Beers sem primeiro apreciar o domínio e o poder da De Beers sobre o mercado;
 3)
 a Comissão não teve em conta os numerosos elementos levados ao seu conhecimento através da denúncia que demonstram a natureza inerentemente abusiva e anticoncorrencial do sistema;
 4)
 a Comissão apreciou erradamente o grau de eficácia dos revistos Termos de Referência para o Provedor que a De Beers criou para resolver disputas relativas à implementação do sistema de distribuição; e
 5)
 a Comissão cometeu um erro de direito e um manifesto erro de apreciação dos factos ao decidir que o sistema de distribuição da De Beers não impede o funcionamento do mercado.


text:
 10.7.2017
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 221/27
 Rješenje Općeg suda od 3. svibnja 2017. – De Nicola protiv EIB-a
 (Predmet T-59/16 P) (1)
 ((„Žalba - Javna služba - Osoblje EIB-a - Ocjenjivanje - Izvješće o razvoju karijere - Postupak ocjenjivanja za 2012. - Pogreške koje se tiču prava - Žalba koja je djelomično očito nedopuštena i djelomično očito neosnovana”))
 (2017/C 221/37)
 Jezik postupka: talijanski
 Stranke
 Žalitelj: Carlo De Nicola (Strassen, Luksemburg) (zastupnik: G. Ferabecoli, odvjetnik)
 Druga stranka u postupku: Europska investicijska banka (EIB) (zastupnici: G. Nuvoli i F. Martin, a zatim G. Nuvoli i G. Faedo, agenti, uz asistenciju A. Dal Ferra, odvjetnika)
 Predmet
 Žalba podnesena protiv presude Službeničkog suda Europske unije (sudac pojedinac) od 18. prosinca 2015., De Nicola/EIB (F-9/14, EU:F:2015:163) radi djelomičnog ukidanja te presude.
 Izreka
 1.
 Žalba se odbija.
 2.
 Carlo De Nicola snosit će vlastite troškove, kao i troškove Europske investicijske banke (EIB) nastale u okviru ovog postupka.
 (1) SL C 111, 29. 3. 2016.


text:
Regulacja dotycząca zawarcia umowy przedwstępnej mieści się w art. 389 i art. 390 kodeksu cywilnego. Z reguły możemy o niej usłyszeć, gdy przedmiotem zainteresowania jest sprzedaż nieruchomości, do której nie może jednak dojść z dnia na dzień, a strony w ten sposób zabezpieczają się przed jej realizacja w przyszłości. Istota jej sprowadza się do umówienia się przez strony, że jedna z nich lub obie zobowiązują się do zawarcia w przyszłości oznaczonej umowy (umowa przedwstępna). Oświadczenie takie powinno określać istotne postanowienia umowy przyrzeczonej. Następnie jej wykonania można dochodzić na drodze sądowej, pod warunkiem zachowania wymaganych ustawą przesłanek.
 Umowa przedwstępna sprzedaży nieruchomości może być zawarta w dowolnej formie, a więc akt notarialny nie jest wymagany. W przypadku umowy przedwstępnej sprzedaży nieruchomości należy zatem wskazać co najmniej cenę oraz oznaczyć przedmiot sprzedaży przez wskazanie adresu i numeru księgi wieczystej.
 Co do zasady nie jest wymagane, aby strony określiły termin wykonania umowy przyrzeczonej. Jeżeli termin, w ciągu którego ma być zawarta umowa przyrzeczona, nie został oznaczony, powinna ona być zawarta w odpowiednim terminie wyznaczonym przez stronę uprawnioną do żądania zawarcia umowy przyrzeczonej. Jeżeli obie strony są uprawnione do żądania zawarcia umowy przyrzeczonej i każda z nich wyznaczyła inny termin, strony wiąże termin wyznaczony przez stronę, która wcześniej złożyła stosowne oświadczenie. Jeżeli w ciągu roku od dnia zawarcia umowy przedwstępnej nie został wyznaczony termin do zawarcia umowy przyrzeczonej, nie można żądać jej zawarcia.
 Jeżeli strona zobowiązana do zawarcia umowy przyrzeczonej uchyla się od jej zawarcia, druga strona może żądać naprawienia szkody, którą poniosła przez to, że liczyła na zawarcie umowy przyrzeczonej. Strony mogą w umowie przedwstępnej odmiennie określić zakres odszkodowania. Skutek słabszy wynikający z zawarcia umowy przedwstępnej.
 Ze skutkiem silniejszym w umowie przedwstępnej mamy do czynienia, gdy umowa przedwstępna czyni zadość wymaganiom, od których zależy ważność umowy przyrzeczonej, w szczególności wymaganiom co do formy. Wtedy strona uprawniona może dochodzić zawarcia umowy przyrzeczonej.
 Poniżej podajemy kilka wyroków sądowych związanych z tematyką umowy przedwstępnej:
 Termin wystąpienia zdarzenia wyznaczającego zawarcie przyrzeczonej umowy o pracę musi być konkretny i znany stronom przynajmniej w przybliżeniu (art. 389 kc w związku z art. 300 kp). Wyrok Sądu Najwyższego – Izba Pracy, Ubezpieczeń Społecznych i Spraw Publicznych z dnia 14 grudnia 2004 r. II PK 108/2004
 O uchyleniu się od zawarcia umowy można mówić w razie bezpodstawnej odmowy jej zawarcia, co zachodzi w razie świadomego działania lub zaniechania zmierzającego do niezawarcia umowy przyrzeczonej, a przynajmniej godzenia się z takim skutkiem . Można więc przyjąć, że „uchylanie się” od zawarcia umowy przyrzeczonej oznacza zawinione przez stronę niewykonanie umowy. Stronie, która była gotowa do zawarcia umowy przyrzeczonej i wyraziła wobec drugiej strony wolę jej zawarcia nie można przypisywać uchylania się od zawarcia umowy. Wyrok Sądu Najwyższego – Izba Cywilna z dnia 24 kwietnia 2014 r. III CSK 319/2013
 Umowa przedwstępna, stosownie do treści art. 389 kc, musi określać istotne postanowienia umowy przyrzeczonej oraz termin jej zawarcia. Umowa nie spełniająca tych wymagań jest nieważna. Wyrok Sądu Apelacyjnego w Katowicach z dnia 14 stycznia 2000 r. I ACa 914/99
 Jeżeli strona zobowiązana do zawarcia umowy przyrzeczonej uchyla się od jej zawarcia, druga strona może żądać naprawienia szkody, którą poniosła przez to, że liczyła na zawarcie umowy przyrzeczonej. Wyrok Sądu Apelacyjnego we Wrocławiu z dnia 10 września 2012 r. I ACa 793/2012
 Dopuszczalne jest zawarcie umowy przedwstępnej zobowiązującej do zawarcia kolejnej umowy przedwstępnej (art. 389 k.c.). Wyrok Sądu Najwyższego – Izba Cywilna z dnia 28 października 2010 r. II CSK 219/2010
 W przypadku pytań związanych z powyższą tematyką, Stowarzyszenie służy bezpłatną pomocą dla Konsumentów.


text:
 9.11.2013
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 325/19
 Vispārējās tiesas 2013. gada 16. septembra spriedums — Spānija/Komisija
 (Lieta T-2/07) (1)
 (Kohēzijas fonds - Regula (EK) Nr. 1164/94 - Projekti par sanitāriem pasākumiem Júcar hirdrogrāfiskajā apvidū (Spānija) - Daļēja finanšu atbalsta atcelšana - Būvdarbu publiskā iepirkuma līgumi - Piešķiršanas kritēriji - Saimnieciski visizdevīgākais piedāvājums - Vienlīdzīga attieksme - Pārskatāmība - Izdevumu atbilstība - Finanšu korekciju noteikšana - Regulas Nr. 1164/94 II pielikuma H panta 2. punkts - Samērīgums)
 2013/C 325/31
 Tiesvedības valoda — spāņu
 Lietas dalībnieki
 Prasītāja: Spānijas Karaliste (pārstāvji — sākotnēji J. M. Rodríguez Cárcamo, vēlāk A. Rubio González, abogados del Estado)
 Atbildētāja: Eiropas Komisija (pārstāvji — sākotnēji A. Steiblytė un L. Escobar Guerrero, piedaloties M. Canal Fontcuberta, avocat, vēlāk A. Steiblytė un S. Pardo Quintillán)
 Priekšmets
 Prasība atcelt Komisijas 2006. gada 20. oktobra Lēmumu C(2006) 5102, ar ko samazina Kohēzijas fonda atbalstu virknei projektu, references numurs 2001.ES.16.C.PE.050, par sanitāriem pasākumiem Hukāras [Júcar] hirdrogrāfiskajā apvidū (Spānija)
 Rezolutīvā daļa:
 1)
 prasību noraidīt;
 2)
 Spānijas Karaliste sedz savus, kā arī atlīdzina Eiropas Komisijas tiesāšanās izdevumus.
 (1) OV C 56, 10.3.2007.


text:
Ohaio () ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, atrodas Vidējo rietumu reģionā. Ohaio administratīvais centrs ir Kolumbusa, kopš 2019. gada janvāra štata gubernators ir Maiks Devains.
 Ohaio robežojas ar Kanādu, Indiānas, Kentuki, Mičiganas, Pensilvānijas un Rietumvirdžīnijas štatiem, kā arī ar vienu no Lielajiem ezeriem — Ēri ezeru.
 Vēsture
 Pirms eiropiešu ierašanās štata teritoriju apdzīvoja indiāņi. Ohaio upes ielejā no pirmais tūkstošgades pirms mūsu ēras līdz mūsu ēras 3. gadsimtam uzplauka Adenas kultūra (Adena culture). To nomainīja Hopvelas kultūra (Hopewell culture; no apmēram 100. līdz 400. gadam).
 Kad apkārtnē 17. gadsimtā parādījās eiropieši, attīstījās kažokādu tirdzniecība. 16. gadsimta vidū, tā sauktajā Bebru karā (Beaver Wars), vietējās indiāņu tautas iznīcināja vai padzina irokēzi, un štata teritorija vairākus gadu desmitus bija gandrīz neapdzīvota, tomēr vēlāk šeit ieplūda dažādu tautu indiāņi. 18. gadsimtā franči Ohaio teritorijā ierīkoja vairākas apmetnes. 1753. gadā franči sāka Ohaio upes ielejas militāru okupāciju. Tomēr Franču un indiāņu karā teritoriju ieguva briti. Viens no britu armijas komandieriem šajā karā bija vēlākais pirmais ASV prezidents Džordžs Vašingtons.
 ASV Neatkarības kara laikā dažas indiāņu tautas atbalstīja neatkarības piekritējus, bet dažas britus. Pēc kara Ohaio teritorija tika atzīta par ASV ietekmes zonu. 1788. gadā Ohaio tika nodibināta pirmā pilsēta — Marjeta (Marietta). Apmetņu un pilsēta rašanās noveda pie Ziemeļrietumu indiāņu kara (1785 — 1795), kurāā teritoriju sagrāba ASV. Ohaio kļuva par 17. ASV štatu.
 1835. gadā teritoriāls disputs ar Mičiganu gandrīz pārauga bruņotā konfliktā. 1912. gadā tika pieņemts likums, ka štata konstitūcija jāapstiprina referendumā pēc katriem 20 gadiem. Tas ticis rīkots 1932., 1952., 1972. un 1992. gadā.
 Lielākās pilsētas
 Atsauces
 Ārējās saites


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 21997A0226(01)
 Avtal genom skriftväxling om provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Nya Zeeland om sanitära åtgärder som tillämpas inom handeln med levande djur och animaliska produkter
 Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 057 , 26/02/1997 s. 0002 - 0003
 AVTAL GENOM SKRIFTVÄXLING om provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Nya Zeeland om sanitära åtgärder som tillämpas inom handeln med levande djur och animaliska produkterA. Skrift från Nya Zeelands regering Bryssel den 17 december 1996Med hänvisning till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Nya Zeeland om sanitära åtgärder som tillämpas inom handeln med levande djur och animaliska produkter, har jag äran att föreslå er att Europeiska gemenskapen och Nya Zeeland skall tillämpa bestämmelserna om veterinärbesiktningar och avgifter i artiklarna 10 och 11 (tillsammans med bilaga VIII) provisoriskt från och med den 1 januari 1997.Jag har också äran att föreslå att alla nuvarande villkor för hälsointyg i Europeiska gemenskapens veterinärlagstiftning och berörd nyzeeländsk lagstiftning för hälsokontroller vilka tillämpas den 31 december 1996 för handeln med levande djur och animaliska produkter fortsätter att tillämpas fram till och med ikraftträdandet av avtalet i enlighet med bestämmelserna i artikel 18.1 andra stycket.Jag skulle vara tacksam om ni ville bekräfta Europeiska gemenskapens samtycke till en sådan provisorisk tillämpning.Med utmärkt högaktningPå Nya Zeelands regerings vägnar>Hänvisning till >B. Skrift från Europeiska gemenskapenBryssel den 17 december 1996Jag har äran att bekräfta att jag har mottagit er skrift av idag med följande lydelse:"Med hänvisning till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Nya Zeeland om sanitära åtgärder som tillämpas inom handeln med levande djur och animaliska produkter, har jag äran att föreslå er att Europeiska gemenskapen och Nya Zeeland skall tillämpa bestämmelserna om veterinärbesiktningar och avgifter i artiklarna 10 och 11 (tillsammans med bilaga VIII) provisoriskt från och med den 1 januari 1997.Jag har också äran att föreslå att alla nuvarande villkor för hälsointyg i Europeiska gemenskapens veterinärlagstiftning och berörd nyzeeländsk lagstiftning för hälsokontroller vilka tillämpas den 31 december 1996 för handeln med levande djur och animaliska produkter fortsätter att tillämpas fram till och med ikraftträdandet av avtalet i enlighet med bestämmelserna i artikel 18.1 andra stycket.Jag skulle vara tacksam om ni ville bekräfta Europeiska gemenskapens samtycke till en sådan provisorisk tillämpning."Jag har äran att bekräfta Europeiska gemenskapens samtycke till villkoren i ert brev.>Hänvisning till >


text:
 7.9.2015
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 294/69
 19. mail 2015 esitatud hagi – Almaz-Antey versus nõukogu
 (Kohtuasi T-255/15)
 (2015/C 294/84)
 Kohtumenetluse keel: inglise
 Pooled
 Hageja: OAO Concern PVO Almaz-Antey (Moskva, Venemaa) (esindajad: advokaadid C. Stumpf ja A. Haak)
 Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu
 Nõuded
 Hageja palub Üldkohtul:
 —
 tühistada nõukogu 13. märtsi 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/432, millega muudetakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (ELT 2015 L 70, lk 47), ja nõukogu 13. märtsi 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/427, millega rakendatakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (ELT 2015, L 70, lk 1), osas, milles need meetmed puudutavad hagejat;
 —
 mõista hageja kohtukulud välja nõukogult.
 Väited ja peamised argumendid
 Hagi põhjenduseks esitab hageja viis väidet.
 —
 Esimene väide, et nõukogu ei ole esitanud sobivaid või piisavaid põhjendusi, et lisada hageja loetellu isikutest, üksustest ja asutustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid seoses olukorraga Ukrainas.
 —
 Teine väide, et nõukogu on teinud ilmse vea, kui ta järeldas, et hageja puhul oli täidetud ükski kriteeriumidest, et kanda teda vaidlustatud loetellu.
 —
 Kolmas väide, et kostja otsus rikub proportsionaalsuse põhimõtet.
 —
 Neljas väide, et kogu kostja põhistus ei vasta piiravate meetmete nõuetele.
 —
 Viies väide, et nõukogu rikkus põhjendamata või ebaproportsionaalselt hageja põhiõigusi, sealhulgas kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele.


text:
 Avis juridique important
 |
 21997A0226(01)
 Acordo sob forma de troca de cartas respeitante à aplicação provisória do Acordo entre a Comunidade Europeia e a Nova Zelândia relativo a medidas sanitárias aplicáveis ao comércio de animais vivos e produtos animais
 Jornal Oficial no L 057 de 26/02/1997 p. 0002 - 0003
 ACORDO SOB FORMA DE TROCA DE CARTAS respeitante à aplicação provisória do Acordo entre a Comunidade Europeia e a Nova Zelândia relativo a medidas sanitárias aplicáveis ao comércio de animais vivos e produtos animaisA. Carta do Governo da Nova Zelândia Bruxelas, 17 de Dezembro de 1996.Excelentíssimo Senhor,Reportando-me ao Acordo entre a Comunidade Europeia e a Nova Zelândia relativo a medidas sanitárias aplicáveis ao comércio de animais vivos e produtos animais, tenho a honra de propor que a Comunidade Europeia e a Nova Zelândia apliquem provisoriamente, a partir de 1 de Janeiro de 1997, as disposições em matéria de controlos veterinários e respectivas taxas de inspecção estabelecidas nos artigos 10o e 11o (conjugadas com o anexo VIII).Tenho ainda a honra de propor que todas as condições de certificação sanitária aplicáveis em 31 de Dezembro de 1996 ao comércio de animais vivos e produtos animais por força da legislação veterinária da Comunidade Europeia e da legislação pertinente da Nova Zelândia continuem a ser aplicadas até à data de entrada em vigor do acordo nos termos previstos no no 1, segundo parágrafo, do artigo 18oMuito agradeceria a Vossa Excelência se dignasse confirmar o acordo da Comunidade Europeia nesta aplicação provisória do acordo.Queira aceitar, Excelentíssimo Senhor, os protestos da minha mais elevada consideração.Pelo Governo da Nova Zelândia>REFERÊNCIA A UM GRÁFICO>B. Carta da ComunidadeBruxelas, 17 de Dezembro de 1996 Excelentíssimo Senhor,Tenho a honra de acusar a recepção da carta de hoje de Vossa Excelência do seguinte teor:«Reportando-me ao Acordo entre a Comunidade Europeia e a Nova Zelândia relativo a medidas sanitárias aplicáveis ao comércio de animais vivos e produtos animais, tenho a honra de propor que a Comunidade Europeia e a Nova Zelândia apliquem provisoriamente, a partir de 1 de Janeiro de 1997, as disposições em matéria de controlos veterinários e respectivas taxas de inspecção estabelecidas nos artigos 10o e 11o (conjugadas com o anexo VIII).Tenho ainda a honra de propor que todas as condições de certificação sanitária aplicáveis em 31 de Dezembro de 1996 ao comércio de animais vivos e produtos animais por força da legislação veterinária da Comunidade Europeia e da legislação pertinente da Nova Zelândia continuem a ser aplicadas até à data de entrada em vigor do acordo nos termos previstos no no 1, segundo parágrafo, do artigo 18oMuito agradeceria a Vossa Excelência se dignasse confirmar o acordo da Comunidade Europeia nesta aplicação provisória do acordo.».Tenho a honra de confirmar o acordo da Comunidade Europeia quanto ao conteúdo da carta de Vossa Excelência.Queira aceitar, Excelentíssimo Senhor, os protestos da minha mais elevada consideração.Pelo Conselho da União Europeia>REFERÊNCIA A UM GRÁFICO>


text:
 29.1.2011
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 30/2
 2010 m. lapkričio 25 d. Teisingumo Teismo (pirmoji kolegija) sprendimas byloje Europos Komisija prieš Italijos Respubliką
 (Byla C-47/09) (1)
 (Teisės aktų derinimas - Kakavos ir šokolado produktai - Ženklinimas - Žodžio „grynasis“ arba žodžių junginio „grynasis šokoladas“ papildomas įrašymas ženklinant tam tikrus produktus)
 2011/C 30/02
 Proceso kalba: italų
 Šalys
 Ieškovė: Europos Komisija, atstovaujama F. Clotuche-Duvieusart ir D. Nardi
 Atsakovė: Italijos Respublika, atstovaujama G. Palmeri ir avvocato dello Stato P. Gentili,
 Dalykas
 Valstybės įsipareigojimų neįvykdymas — 2000 m. birželio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/36/EB dėl žmonėms vartoti skirtų kakavos ir šokolado produktų (OL L 197, p. 9; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 13 sk., 25 t., p. 431) 3 straipsnio ir 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/13/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto produktų ženklinimą, pateikimą ir reklamavimą, derinimo (OL L 109, p. 29; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 15 sk., 5 t., p. 75) 2 straipsnio 1 dalies a punkto pažeidimas — Šokolado produktų ženklinimas — Žodžių „grynasis“ arba „grynasis šokoladas“ pridėjimas ženklinant šokolado produktus, kurių sudėtyje nėra kitokių nei kakavos sviestas augalinių riebalų
 Rezoliucinė dalis
 1.
 Numačiusi galimybę pavadinimą, kuriuo parduodami šokolado produktai, kurių sudėtyje nėra kitokių nei kakavos sviestas augalinių riebalų, papildyti būdvardžiu „grynasis“, Italijos Respublika neįvykdė įsipareigojimų, pirma, pagal 2000 m. birželio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/36/EB dėl žmonėms vartoti skirtų kakavos ir šokolado produktų 3 straipsnio 5 dalį ir, antra, pagal šios direktyvos 3 straipsnio 1 dalies kartu su 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/13/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto produktų ženklinimą, pateikimą ir reklamavimą, derinimo 2 straipsnio 1 dalies a punktu nuostatas.
 2.
 Priteisti iš Italijos Respublikos bylinėjimosi išlaidas.
 (1) OL C 82, 2009 4 4.


text:
 14.3.2016
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 98/21
 Zahtjev za prethodnu odluku koji je 21. prosinca 2015. uputio Cour administrative d'appel de Douai (Francuska) – Wenceslas de Lobkowicz protiv Ministère des Finances et des Comptes publics
 (Predmet C-690/15)
 (2016/C 098/27)
 Jezik postupka: francuski
 Sud koji je uputio zahtjev
 Cour administrative d'appel de Douai
 Stranke glavnog postupka
 Tužitelj: Wenceslas de Lobkowicz
 Tuženik: Ministère des Finances et des Comptes publics
 Prethodno pitanje
 Protivi li se načelo prava Unije tomu da dužnosnik Europske komisije bude podvrgnut općem socijalnom doprinosu, socijalnom davanju i dodatnim doprinosima uz socijalno davanje u visini od 0,3 % i od 1,1 % na dohodak od nekretnina ostvarenog u državi članice Europske unije?