text:
Flavius Vegetius Renatus oli roomalainen sotilasteoreetikko, joka eli 300-luvulla. Hän kirjoitti 300-luvun lopulla sodankäyntiä käsittelevän kirjan Epitoma rei militaris (Sotalaitoksen lyhyt kuvaus, yleensä tunnettu nimellä De re militari).
 Vegetiuksen elämästä ei tiedetä mitään. Hänen teoksensa on omistettu silloiselle keisarille jota on arveltu Teodosius Suureksi. Hänen kirjansa on sekava ja epätieteellinen, mutta antaa kuvan antiikin sodankäynnistä.
 Kirjan ensimmäinen kappale on vetoomus rappeutuneen armeijan uudistamisen puolesta. Kirjan loppuosa sisältää luettelon sodankäynnin maksiimeista. Näitä ohjeita käytettiin yleisesti läpi koko keskiajan.
 Sanonta si vis pacem, para bellum (jos haluat rauhaa, varaudu sotaan) on luultavasti peräisin Vegetiukselta.
 Lähteet
 Sotateoreetikot
 Roomalaiset kirjailijat


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 23.7.2005
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 C 182/14
 ARRÊT DE LA COUR
 (deuxième chambre)
 du 2 juin 2005
 dans l'affaire C-15/04 (demande de décision préjudicielle Bundesvergabeamt): Koppensteiner GmbH contre Bundesimmobiliengesellschaft mbH (1)
 (Marchés publics - Directive 89/665/CEE - Procédure de recours en matière de passation des marchés publics - Décision de retrait d'un appel d'offres après l'ouverture des soumissions - Contrôle juridictionnel - Portée - Principe d'effectivité)
 (2005/C 182/26)
 Langue de procédure: l'allemand
 Dans l'affaire C-15/04, ayant pour objet une demande de décision préjudicielle au titre de l'article 234 CE, introduite par le Bundesvergabeamt (Autriche), par décision du 12 janvier 2004, parvenue à la Cour le 19 janvier 2004, dans la procédure Koppensteiner GmbH contre Bundesimmobiliengesellschaft mbH, la Cour (deuxième chambre), composée de M. C. W. A. Timmermans, président de chambre, Mme R. Silva de Lapuerta, MM. C. Gulmann (rapporteur), P. Kūris et G. Arestis, juges, avocat général: Mme C. Stix-Hackl, greffier: M. R. Grass, a rendu le 2 juin 2005 un arrêt dont le dispositif est le suivant:
 La juridiction compétente est tenue de laisser inappliquées les règles nationales qui l'empêchent de respecter l'obligation qui découle des articles 1er, paragraphe 1, et 2, paragraphe 1, sous b), de la directive 89/665/CEE du Conseil, du 21 décembre 1989, portant coordination des dispositions législatives, réglementaires et administratives relatives à l'application des procédures de recours en matière de passation des marchés publics de fournitures et de travaux, telle que modifiée par la directive 92/50/CEE du Conseil, du 18 juin 1992, portant coordination des procédures de passation des marchés publics de services.
 (1) JO C 85 du 03.04.2004.


type: other

text:
LI2019085MT.01001101.xml
 REGOLAMENT (UE) 2019/494 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
 tal-25 ta' Marzu 2019
 dwar ċerti aspetti tas-sikurezza tal-avjazzjoni fir-rigward tal-ħruġ tar-Renju Unit tal-Gran Brittanja u l-Irlanda ta' Fuq mill-Unjoni
 Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 100(2) tiegħu,
 Fid-29 ta' Marzu 2017, ir-Renju Unit ippreżenta n-notifika tal-intenzjoni tiegħu li joħroġ mill-Unjoni skont l-Artikolu 50 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. It-Trattati ma jibqgħux japplikaw għar-Renju Unit mid-data tad-dħul fis-seħħ ta' ftehim dwar il-ħruġ jew, fin-nuqqas ta' dan, sentejn wara dik in-notifika, jiġifieri mit-30 ta' Marzu 2019, sakemm il-Kunsill Ewropew, bi qbil mar-Renju Unit, ma jiddeċidix b'mod unanimu li jestendi dak il-perjodu.
 L-għan prinċipali tar-Regolament (UE) 2018/1139 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (3) huwa li jiġi stabbilit u jinżamm livell għoli u uniformi ta' sikurezza tal-avjazzjoni fl-Unjoni. Għal dak l-iskop, ġiet stabbilita sistema ta' ċertifikati għal diversi attivitajiet tal-avjazzjoni, sabiex jinkisbu l-livelli ta' sikurezza meħtieġa u sabiex ikunu jistgħu jsiru l-verifiki meħtieġa u jiġu aċċettati b'mod reċiproku ċ-ċertifikati maħruġa.
 Fil-qasam tas-sikurezza tal-avjazzjoni, l-impatt tal-ħruġ tar-Renju Unit mill-Unjoni fuq iċ-ċertifikati u l-approvazzjonijiet jista' jiġi rrimedjat minn ħafna partijiet ikkonċernati permezz ta' diversi miżuri. Dawk il-miżuri jinkludu t-trasferiment lejn awtorità tal-avjazzjoni ċivili ta' wieħed mis-27 Stat Membru li jifdal, jew l-applikazzjoni, qabel id-data tal-ħruġ, għal ċertifikat maħruġ mill-Aġenzija tal-Unjoni Ewropea għas-Sikurezza tal-Avjazzjoni (“l-Aġenzija”), b'effett minn dik id-data biss u għaldaqstant bil-kundizzjoni li r-Renju Unit ikun sar pajjiż terz.
 Madankollu, għad-differenza ta' oqsma oħra tal-liġi tal-Unjoni, hemm xi ċirkostanzi speċifiċi fejn mhux possibbli li jinkiseb ċertifikat minn Stat Membru ieħor jew mill-Aġenzija, minhabba li, mid-data tal-ħruġ, r-Renju Unit ikompli jaqdi r-rwol ta' “Stat tad-disinn” skont il-Konvenzjoni dwar l-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali għall-ġurisdizzjoni tiegħu mid-data tal-ħruġ. Min-naħa tiegħu, ir-Renju Unit jista' joħroġ ċertifikati biss f'dak ir-rwol ġdid tiegħu, ladarba jkun ħa dak l-irwol, jiġifieri ladarba l-liġi tal-Unjoni ma tibqax tapplika għar-Renju Unit wara l-ħruġ tiegħu mill-Unjoni.
 Għalhekk, huwa neċessarju li jiġi stabbilit mekkaniżmu temporanju għall-estensjoni tal-validità ta' ċerti ċertifikati tas-sikurezza tal-avjazzjoni, sabiex l-operaturi kkonċernati, u l-Aġenzija, jkollhom biżżejjed żmien biex ikunu jistgħu joħorġu ċ-ċertifikati meħtieġa skont l-Artikolu 68 tar-Regolament (UE) 2018/1139, biex jitqies l-istatus tar-Renju Unit bħala pajjiż terz.
 Jenħtieġ li t-tul ta' żmien ta' tali estensjoni tal-validità taċ-ċertifikati jkun limitat għal dak li huwa strettament meħtieġ biex jiġi indirizzat il-ħruġ tar-Renju Unit mis-sistema tas-sikurezza tal-avjazzjoni tal-Unjoni.
 Sabiex jingħata żmien addizzjonali, fejn ikun meħtieġ, biex iċ-ċertifikati jinħarġu għall-operaturi kkonċernati skont l-Artikolu 68 tar-Regolament (UE) 2018/1139, jenħtieġ li tiġi ddelegata lill-Kummissjoni s-setgħa li tadotta atti skont l-Artikolu 290 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, fir-rigward tal-estensjoni ulterjuri tal-perjodu ta' validità taċ-ċertifikati msemmija fit-Taqsima I tal-Anness għal dan ir-Regolament. Huwa partikolarment importanti li l-Kummissjoni twettaq konsultazzjonijiet xierqa matul ix-xogħol tagħha ta' tħejjija, ukoll fil-livell ta' esperti, u li dawk il-konsultazzjonijiet jiġu mwettqa f'konformità mal-prinċipji stipulati fil-Ftehim Interistituzzjonali tat-13 ta' April 2016 dwar it-Tfassil Aħjar tal-Liġijiet (4). B'mod partikolari, biex tiġi żgurata parteċipazzjoni ugwali fit-tħejjija ta' atti delegati, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill jirċievu d-dokumenti kollha fl-istess ħin li jirċevuhom l-esperti tal-Istati Membri, u l-esperti tagħhom ikollhom aċċess sistematiku għal-laqgħat tal-gruppi tal-esperti tal-Kummissjoni li jittrattaw it-tħejjija ta' atti delegati.
 Barra minn hekk, għad-differenza tal-biċċa l-kbira tal-oqsma l-oħra tal-liġi tal-Unjoni fir-rigward tal-oġġetti, l-invalidità taċ-ċertifikati jkollha impatt mhux fuq it-tqegħid fis-suq iżda fuq l-użu effettiv tal-prodotti, tal-partijiet u tat-tagħmir tal-avjazzjoni fl-Unjoni, pereżempju meta jiġu installati l-partijiet u t-tagħmir fuq inġenju tal-ajru tal-Unjoni li jopera fl-Unjoni. Jenħtieġ li ma jkunx hemm impatt fuq dan l-użu tal-prodotti tal-avjazzjoni fl-Unjoni mill-ħruġ tar-Renju Unit.
 Fis-sistema tas-sikurezza tal-avjazzjoni tal-Unjoni, it-taħriġ tal-bdoti u tal-mekkaniċi huwa strettament irregolat u l-moduli tat-taħriġ huma armonizzati. Il-persuni li jieħdu sehem f'modulu tat-taħriġ fi Stat Membru wieħed mhux dejjem jistgħu jibdlu, matul dak it-taħriġ, għal Stat Membru ieħor. Jenħtieġ li dik is-sitwazzjoni partikolari titqies fil-miżuri ta' kontinġenza tal-Unjoni.
 Jenħtieġ li d-dispożizzjonijiet ta' dan ir-Regolament jidħlu fis-seħħ b'urġenza u jenħtieġ li japplikaw, fil-prinċipju, mill-għada tal-jum meta t-Trattati ma jibqgħux japplikaw għar-Renju Unit, sakemm ma jidħolx fis-seħħ ftehim dwar il-ħruġ konkluż mar-Renju Unit sa dik id-data. Madankollu, sabiex ikunu jistgħu jsiru l-proċeduri amministrattivi meħtieġa minn kmieni kemm jista' jkun, jenħtieġ li ċerti dispożizzjonijiet japplikaw mid-dħul fis-seħħ ta' dan ir-Regolament.
 1. Dan ir-Regolament jistipula dispożizzjonijiet speċifiċi, fid-dawl tal-ħruġ tar-Renju Unit tal-Gran Brittanja u l-Irlanda ta' Fuq (“ir-Renju Unit”) mill-Unjoni Ewropea, għal ċerti ċertifikati tas-sikurezza tal-avjazzjoni maħruġa skont ir-Regolament (KE) Nru 216/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5) jew ir-Regolament (UE) 2018/1139 għal persuni fiżiċi u ġuridiċi li jkollhom il-post prinċipali tan-negozju tagħhom fir-Renju Unit u għal ċerti sitwazzjonijiet rigward it-taħriġ fl-avjazzjoni.
 2. Dan ir-Regolament għandu japplika għaċ-ċertifikati kollha elenkati fl-Anness għal dan ir-Regolament, li jkunu validi fil-jum ta' qabel id-data tal-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament u li jkunu nħarġu:
 mill-Aġenzija tal-Unjoni Ewropea għas-Sikurezza tal-Avjazzjoni (“l-Aġenzija”) għal persuni fiżiċi jew ġuridiċi li jkollhom il-post prinċipali tan-negozju tagħhom fir-Renju Unit, kif stabbilit fit-Taqsima 1 tal-Anness; jew
 mill-persuni fiżiċi jew ġuridiċi ċċertifikati mill-awtoritajiet kompetenti tar-Renju Unit kif stabbilit fit-Taqsima 2 tal-Anness.
 3. Minbarra ċ-ċertifikati elenkati fil-paragrafu 2, dan ir-Regolament għandu japplika għall-moduli tat-taħriġ msemmija fl-Artikolu 5.
 Għall-finijiet ta' dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet korrispondenti tar-Regolament (UE) 2018/1139 u tal-atti delegati u l-atti ta' implimentazzjoni adottati skont dak ir-Regolament u skont ir-Regolament (KE) Nru 216/2008.
 Ċertifikati msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 1(2)
 Iċ-ċertifikati msemmija fil-punt (a) tal-Artikolu 1(2) għandhom jibqgħu validi għal perjodu ta' disa' xhur mid-data tal-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament.
 Fejn ikun meħtieġ żmien addizzjonali għaċ-ċertifikati msemmija fl-Artikolu 68 tar-Regolament (UE) 2018/1139 li jridu jinħarġu għall-operaturi kkonċernati, il-Kummissjoni tista' testendi l-perjodu ta' validità msemmi fl-ewwel paragrafu ta' dan l-Artikolu permezz ta' atti delegati.
 Qabel ma tadotta att delegat, il-Kummissjoni għandha tikkonsulta l-esperti maħtura minn kull Stat Membru skont il-prinċipji stipulati fil-Ftehim Interistituzzjonali tat-13 ta' April 2016 dwar it-Tfassil Aħjar tal-Liġijiet.
 Hekk kif tadotta att delegat, il-Kummissjoni għandha tinnotifikah simultanjament lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
 Ċertifikati msemmija fil-punt (b) tal-Artikolu 1(2)
 Iċ-ċertifikati msemmija fil-punt (b) tal-Artikolu 1(2), li jikkonċernaw l-użu ta' prodotti, ta' partijiet u ta' tagħmir għandhom jibqgħu validi.
 Riportar ta' moduli tat-taħriġ
 B'deroga mir-Regolamenti tal-Kummissjoni (UE) Nru 1178/2011 (6) u (UE) Nru 1321/2014 (7), l-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri jew l-Aġenzija, kif applikabbli, għandhom iqisu l-eżamijiet li saru f'organizzazzjonijiet tat-taħriġ li huma soġġetti għal sorveljanza mill-awtorità kompetenti tar-Renju Unit iżda li għadhom ma wasslux għall-ħruġ tal-liċenzja qabel id-data tal-applikazzjoni msemmija fit-tieni subparagrafu tal-Artikolu 10(2) ta' dan ir-Regolament, daqslikieku saru f'organizzazzjoni tat-taħriġ soġġetta għal sorveljanza mill-awtorità kompetenti ta' Stat Membru.
 Regoli u obbligi rigward iċ-ċertifikati rregolati skont l-Artikoli 3 jew 4
 1. Iċ-ċertifikati rregolati skont l-Artikoli 3 u 4 ta' dan ir-Regolament huma soġġetti għar-regoli li japplikaw għalihom f'konformità mar-Regolament (UE) 2018/1139 u mal-atti ta' implimentazzjoni u mal-atti delegati adottati bis-saħħa tiegħu jew mar-Regolament (UE) Nru 216/2008. L-Aġenzija għandu jkollha s-setgħat stabbiliti fir-Regolament (UE) 2018/1139 u fl-atti ta' implimentazzjoni u fl-atti delegati adottati skont dak ir-Regolament u skont ir-Regolament (KE) Nru 216/2008 fir-rigward tal-entitajiet li jkollhom il-post prinċipali tan-negozju tagħhom f'pajjiż terz.
 2. Fuq it-talba tal-Aġenzija, id-detenturi taċ-ċertifikati msemmija fl-Artikolu 3 u l-emittenti taċ-ċertifikati msemmija fl-Artikolu 4 għandhom jipprovdu kopji tar-rapport tal-awditjar, tal-konklużjonijiet u tal-pjanijiet ta' azzjoni korrettiva kollha li jkunu rilevanti għaċ-ċertifikati li jkunu nħarġu matul it-tliet snin ta' qabel it-talba. Fejn tali dokumenti ma jkunux ġew ipprovduti fil-limiti taż-żmien stabbiliti mill-Aġenzija fit-talba tagħha, l-Aġenzija tista' tirtira l-benefiċċju miksub biss-saħħa tal-Artikolu 3 jew l-Artikolu 4, kif applikabbli.
 3. Id-detenturi taċ-ċertifikati msemmija fl-Artikolu 3 u l-emittenti taċ-ċertifikati msemmija fl-Artikolu 4 ta' dan ir-Regolament għandhom jinfurmaw lill-Aġenzija mingħajr dewmien dwar kwalunkwe azzjoni mill-awtoritajiet tar-Renju Unit, li tista' tikkuntrasta mal-obbligi tagħhom skont dan ir-Regolament jew ir-Regolament (UE) 2018/1139.
 Awtorità kompetenti
 Għall-finijiet ta' dan ir-Regolament u għall-fini tas-sorveljanza tad-detenturi u tal-emittenti taċ-ċertifikati msemmija fl-Artikolu 1(2) ta' dan ir-Regolament, l-Aġenzija għandha taġixxi bħala l-awtorità kompetenti prevista għall-entitajiet ta' pajjiż terz skont ir-Regolament (UE) 2018/1139 u l-atti ta' implimentazzjoni u l-atti delegati adottati skont dak ir-Regoalment jew skont ir-Regolament (KE) Nru 216/2008.
 Applikazzjoni tar-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 319/2014
 Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 319/2014 (8) għandu japplika għall-persuni ġuridiċi u fiżiċi li jkollhom jew li joħorġu ċ-ċertifikati msemmija fl-Artikolu 1(2) ta' dan ir-Regolament bl-istess kundizzjonijiet bħad-detenturi ta' ċertifikati korrispondenti maħruġa għall-persuni ġuridiċi jew fiżiċi ta' pajjiż terz.
 Mezzi aċċettabbli ta' konformità u materjal ta' gwida
 L-Aġenzija tista' toħroġ mezzi aċċettabbli ta' konformità u materjal ta' gwida għall-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament f'konformità mal-Artikolu 76(3) tar-Regolament (UE) 2018/1139.
 1. Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
 2. Għandu japplika mill-għada tal-jum li fih it-Trattati ma jibqgħux japplikaw għar-Renju Unit skont l-Artikolu 50(3) tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea.
 Madankollu, l-Artikolu 5 għandu japplika mid-data tad-dħul fis-seħħ ta' dan ir-Regolament.
 3. Dan ir-Regolament ma għandux japplika jekk ftehim dwar il-ħruġ konkluż mar-Renju Unit skont l-Artikolu 50(2) tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea jkun daħal fis-seħħ mid-data msemmija fl-ewwel subparagrafu tal-paragrafu 2.
 Magħmul fi Strasburgu, il-25 ta' Marzu 2019.
 (1) L-Opinjoni tal-20 ta' Frar 2019 (għadha ma ġietx ippubblikata fil-Ġurnal Uffiċjali).
 (2) Il-Pożizzjoni tal-Parlament Ewropew tat-13 ta' Marzu 2019 (għadha ma ġietx ippubblikata fil-Ġurnal Uffiċjali) u deċiżjoni tal-Kunsill tad-19 ta' Marzu 2019.
 (3) Ir-Regolament (UE) 2018/1139 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-4 ta' Lulju 2018 dwar regoli komuni fil-qasam tal-avjazzjoni ċivili u li jistabbilixxi Aġenzija tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni tal-Unjoni Ewropea, u li jemenda r-Regolamenti (KE) Nru 2111/2005, (KE) Nru 1008/2008, (UE) Nru 996/2010, (UE) Nru 376/2014 u d-Direttivi 2014/30/UE u 2014/53/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, u li jħassar ir-Regolamenti (KE) Nru 552/2004 u (KE) Nru 216/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill u r-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 3922/91 (ĠU L 212, 22.8.2018, p. 1).
 (4) ĠU L 123, 12.5.2016, p. 1.
 (5) Ir-Regolament (KE) Nru 216/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-20 ta' Frar 2008 dwar regoli komuni fil-kamp tal-avjazzjoni ċivili u li jistabbilixxi Aġenzija Ewropea tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni, u li jħassar id-Direttiva tal-Kunsill 91/670/KEE, ir-Regolament (KE) Nru 1592/2002 u d-Direttiva 2004/36/KE, ĠU L 79, 19.3.2008, p. 1).
 (6) Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 1178/2011 tat-3 ta' Novembru 2011 li jistabbilixxi rekwiżiti tekniċi u proċeduri amministrattivi relatati mal-ekwipaġġi tal-ajruplani tal-avjazzjoni ċivili skont ir-Regolament (KE) Nru 216/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (ĠU L 311, 25.11.2011, p. 1).
 (7) Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 1321/2014 tas-26 ta' Novembru 2014 dwar il-kontinwità tal-ajrunavigabbiltà ta' inġenji tal-ajru u prodotti, partijiet u tagħmir ajrunawtiċi, u dwar l-approvazzjoni ta' organizzazzjonijiet u persunal involut f'dan ix-xogħol (ĠU L 362, 17.12.2014, p. 1).
 (8) Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 319/2014 tas-27 ta' Marzu 2014 dwar drittijiet u ħlasijiet imposti mill-Aġenzija Ewropea tas-Sigurtà tal-Avjazzjoni, u li jħassar ir-Regolament (KE) Nru 593/2007 (ĠU L 93, 28.3.2014, p. 58).
 LISTA TA' ĊERTIFIKATI MSEMMIJA FL-ARTIKOLU 1
 Taqsima 1:
 Ċertifikati maħruġa mill-Aġenzija Ewropea tas-Sikurezza tal-Avjazzjoni (“Aġenzija”) għal persuni fiżiċi jew ġuridiċi li jkollhom il-post prinċipali tan-negozju tagħhom fir-Renju Unit u għall-inġenji tal-ajru msemmija f'dawn li ġejjin
 Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 748/2012 (1), l-Anness I, il-Parti 21, it-Taqsima A, is-Subparti B (Ċertifikati tat-tip u ċ-ċertifikati tat-tip ristretti)
 Ir-Regolament (UE) Nru 748/2012, l-Anness I, il-Parti 21, it-Taqsima A, is-Subparti D (Tibdiliet fiċ-ċertifikati tat-tip u fiċ-ċertifikati tat-tip ristretti)
 Ir-Regolament (UE) Nru 748/2012, l-Anness I, il-Parti 21, it-Taqsima A, is-Subparti E (Ċertifikati tat-tip supplementari)
 Ir-Regolament (UE) Nru 748/2012, l-Anness I, il-Parti 21, it-Taqsima A, is-Subparti M (Tiswijiet)
 Ir-Regolament (UE) Nru 748/2012, l-Anness I, il-Parti 21, it-Taqsima A, is-Subparti O (Awtorizzazzjonijiet tal-Ordni ta' Standard Tekniku Ewropew)
 Ir-Regolament (UE) Nru 748/2012, l-Anness I, il-Parti 21, it-Taqsima A, is-Subparti J (Approvazzjonijiet ta' organizzazzjoni tad-disinn)
 Taqsima 2:
 Ċertifikati għall-prodotti, partijiet u tagħmir maħruġa minn persuni ġuridiċi jew fiżiċi ċċertifikati mill-awtoritajiet kompetenti tar-Renju Unit msemmija f'dawn li ġejjin:
 Ir-Regolament (UE) Nru 748/2012, l-Anness I, it-Taqsima A, is-Subparti G, il-punt 21.A.163(c) (ċertifikati tar-rilaxx awtorizzat għall-prodotti, għall-partijiet u għat-tagħmir)
 Ir-Regolament (UE) Nru 1321/2014, l-Anness I, il-Parti-145, il-punt 145.A.75(e) (ċertifikati tar-rilaxx għas-servizz fir-rigward tat-tlestija tal-manutenzjoni)
 Ir-Regolament (UE) Nru 1321/2014, l-Anness I, il-Parti-145, il-punt 145.A.75(f) (ċertifikati ta' reviżjoni tal-ajrunavigabbiltà għall-inġenji tal-ajru ELA 1)
 Ir-Regolament (UE) Nru 1321/2014, l-Anness I, il-Parti M, it-Taqsima A, is-Subparti F, il-punt M.A.615(d) (ċertifikati tar-rilaxx għas-servizz mat-tlestija tal-manutenzjoni)
 Ir-Regolament (UE) Nru 1321/2014, l-Anness I, il-Parti M, it-Taqsima A,is-Subparti F, il-punt M.A.615(e) (ċertifikati ta' reviżjoni tal-ajrunavigabbiltà għall-inġenji tal-ajru ELA 1)
 Ir-Regolament (UE) Nru 1321/2014, l-Anness I, il-Parti M, it-Taqsima A, is-Subparti G, il-punt M.A.711(a) jew (b)(1) (ċertifikati ta' reviżjoni tal-ajrunavigabbiltà u estensjonijiet tagħhom).
 Ir-Regolament (UE) Nru 1321/2014, l-Anness I, il-Parti-M, Taqsima A, is-Subparti H, il-punt M.A.801 (b)(2) u (3) u (c) (ċertifikati għar-rilaxx għas-servizz fir-rigward tat-tlestija tal-manutenzjoni).
 (1) Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 748/2012 tat- 3 ta' Awwissu 2012 li jistabbilixxi regoli ta' implimentazzjoni għaċ-ċertifikazzjoni tal-airworthiness u ambjentali ta' inġenji tal-ajru u ta' prodotti, partijiet u tagħmir relatati, kif ukoll għaċ-ċertifikazzjoni ta' organizzazzjonijiet relatati mad-disinn u l-produzzjoni (ĠU L 224, 21.8.2012, p. 1).


type: legislation

text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Strasbourg, 5.7.2016.
 COM(2016) 447 final
 2016/0207(COD)
 Prijedlog
 UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o izmjeni Uredbe (EU) br. 230/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru
 {SWD(2016) 222 final}{SWD(2016) 225 final}
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 Ovo obrazloženje odnosi se na zakonodavni prijedlog Uredbe o izmjeni Uredbe (EU) br. 230/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru.
 Cilj je ovog zakonodavnog prijedloga umetnuti novi članak u Glavu II. Uredbe (EU) br. 230/2014 kako bi se pomoć Unije pod iznimnim okolnostima proširila i upotrebljavala za izgradnju kapaciteta vojnih dionika u partnerskim zemljama radi doprinosa održivom razvoju, a posebice postizanju mirnih i uključivih društava.
 •Razlozi i ciljevi prijedloga
 Veza između sigurnosti i razvoja prepoznata i na europskoj i na međunarodnoj razini
 1
 . U „Europskom konsenzusu o razvoju” iz 2005. već je prepoznata ta veza, koja je ključna za najveću moguću učinkovitost vanjskog djelovanja EU-a. Potporom sustavima sigurnosti partnerskih zemalja kao dijelom šireg procesa reformi za pružanje učinkovite i odgovorne sigurnosti državi i pojedincima pridonosi se ciljevima EU-a koji se tiču uključivog i održivog razvoja, izgradnje država i vladavine prava. Pod sigurnošću ljudi podrazumijevaju se pristupi u čijem je središtu čovjek, koji su višesektorski, sveobuhvatni, prilagođeni kontekstu i orijentirani na sprječavanje. Takvi su pristupi posebno važni u situacijama u kojima je, zbog nedostatka sigurnosti, ograničen pristup ljudima koji su pod najvećim rizikom da budu ostavljeni u konfliktnom okruženju, i smanjena djelotvornost humanitarnog ili razvojnog rada.
 Donošenjem „Programa za održivi razvoj do 2030.” Ujedinjenih naroda (UN)
 2
 i njegova 16. cilja održivog razvoja
 3
 o „miru i pravdi” naglašava se važnost promicanja mirnih i uključivih društava, omogućivanje pristupa pravdi za sve, te izgradnje učinkovitih, odgovornih institucija na svim razinama. U 16. cilju održivog razvoja naglašava se potreba za jačanjem mjerodavnih nacionalnih institucija, između ostalog i uz pomoć međunarodne suradnje za izgradnju kapaciteta na svim razinama. Posebice u nestabilnim državama pogođenim sukobima, kanaliziranjem investicija u skladu s načelima učinkovitosti razvoja pomoći će se suočavanju s osnovnim uzrocima sukoba i nestabilnosti. EU podržava „Novi dogovor za angažman u nestabilnim državama”
 4
 i naglasak koji je u njemu stavljen na vezu između sigurnosti i razvoja.
 Revidirane direktive o izvješćivanju
 5
 Odbora za razvojnu pomoć Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj („OECD-DAC”) o službenoj razvojnoj pomoći (ODA) u području mira i sigurnosti pružaju veću jasnoću i dodatno razvijaju opseg pravila službene razvojne pomoći za sigurnosni sektor. U njima je zadržan niz jamstava, a posebno načelno civilna narav službene razvojne pomoći, iako se potpora vojsci može prepoznati kao službena razvojna pomoć u iznimnim i jasno ograničenim okolnostima.
 U Zajedničkoj komunikaciji „Izgradnja kapaciteta kao potpora sigurnosti i razvoju” (JOIN(2015) 17 final) analizirano je na koji se način može poboljšati potpora EU-a za pomoć izgradnji kapaciteta partnera, a time i doprinos stabilnosti, sigurnosti i razvoju. U komunikaciji su utvrđeni nedostaci u sposobnosti EU-a da pruži potporu izgradnji kapaciteta partnera u sigurnosnom sektoru, bez obzira na brojne mjere kojima se već pruža potpora, uključujući učinkovitu civilnu upravu i civilni nadzor nad sigurnosnim sustavom. U Zajedničkoj komunikaciji zaključeno je: „trenutačno ne postoji ni jedan instrument proračuna EU-a osmišljen radi osiguravanja sveobuhvatnog financiranja izgradnje sigurnosnog kapaciteta u partnerskim zemljama, a posebno njegove vojne komponente”
 6
 .
 Ako se ne rješavaju glavne operativne potrebe partnera, otežava se postizanje osnovnih ciljeva za razvoj, a to je unaprjeđivanje uvjeta za mir i sigurnost ljudi. Poboljšanje funkcioniranja vojnih dionika i jačanje njihova upravljanja, posebice u nestabilnim kontekstima i zemljama koje su upravo izašle iz sukoba, pridonosi miru, sigurnosti ljudi i stabilnosti, te time i postizanju ciljeva održivog razvoja. Nemogućnost financiranja izgradnje kapaciteta u sigurnosnom sektoru (i opreme i edukacije) narušava sposobnost partnera da ispune svoje razvojne potrebe.
 Posebni su ciljevi prijedloga: i. pridonijeti poboljšanju kapaciteta partnerskih zemalja da same sprječavaju krize i upravljaju krizama, ii. pridonijeti poboljšanju učinkovitosti razvojnih inicijativa Unije radom sa svim dionicima sigurnosnog sektora, uključujući vojsku, kroz izgradnju kapaciteta radi potpore sigurnosti i razvoju koju pruža EU, što je ranije moguće, na prilagodljiv i sveobuhvatan način, i iii). pridonijeti osiguravanju poštovanja vladavine prava, dobrog upravljanja te povećane civilne kontrole i nadzora nad vojskom u trećim zemljama.
 •Usklađenost s drugim politikama Unije
 Ova inicijativa pristaje uz ambiciju da se alati EU-a udruže za potrebe većih izazova, kao što je opisano u Zajedničkoj komunikaciji „Sveobuhvatni pristup EU-a vanjskim sukobima i krizama”
 7
 i zaključcima Vijeća nastavnim na tu komunikaciju
 8
 .
 S obzirom na Zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku Unije (ZVSP) i civilne i vojne misije te operacije (a posebice edukativne misije) Zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) osnovna su komponenta sveobuhvatnog pristupa EU-a upravljanju krizama u trećim zemljama
 9
 i tvore stup edukacije o izgradnji kapaciteta radi potpore sigurnosti i razvoju za obrambeno i za civilno sigurnosno osoblje.
 Sredstva za vojne operacije Zajedničke sigurnosne i obrambene politike EU-a države članice EU-a koje u njima sudjeluju osiguravaju izravno, a ostale u okviru mehanizma Athena
 10
 , osmišljenog za upravljanje financiranjem zajedničkih troškova povezanih s vojnim operacijama EU-a u okviru Zajedničke vanjske i sigurnosne politike. Ovi troškovi povezani su, među ostalim, s troškovima provedbe i upravljanja stožerima, infrastrukture, logistike i potpore misijama, ali ne odnose se na sve troškove koji nastanu za partnersku zemlju koja dobiva potporu kroz neku misiju ili operaciju.
 Izvan okvira općeg proračuna Unije Europski razvojni fond (ERF) pruža financijska sredstva za provedbu EU-ove politike za razvojnu suradnju sa Skupinom afričkih, karipskih i pacifičkih država (ACP) u skladu s Partnerskim sporazumom iz Cotonoua
 11
 . Instrument mirovne pomoći za Afriku
 12
 (APF) uspostavljen je 2003. u okviru Europskog razvojnog fonda i do danas je najdalekosežniji instrument za rješavanje pitanja povezanosti sigurnosti i razvoja, a njime se pruža potpora i vojnim aktivnostima. Bez obzira na to, APF je podložan većem broju ograničenja, posebice u svojoj geografskoj i isključivo regionalnoj pokrivenosti, čime se sprječava globalna upotreba tog instrumenta na nacionalnoj razini.
 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST
 •Pravna osnova
 Pravna su osnova ovog zakonodavnog prijedloga članak 209. stavak 1. i članak 212. stavak 2. UFEU-a.
 S obzirom na širok spektar razvojne suradnje
 13
 financiranje izgradnje kapaciteta (potpora edukacijama i opremi) u sigurnosnom sektoru na temelju članka 209./212. UFEU-a nije samo po sebi isključeno samo zbog vojne prirode korisnika
 14
 . Uzimajući u obzir ciljeve razvojne suradnje Unije, tj. doprinos nastojanjima u pogledu održivog razvoja zemalja u razvoju, financiranje vojske moguće je samo u iznimnim okolnostima (vidjeti i točku 5. u nastavku za detaljno objašnjenje).
 •Supsidijarnost i proporcionalnost
 Predložena Uredba u skladu je s načelom supsidijarnosti i s načelom proporcionalnosti, kako je utvrđeno u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji (UEU).
 Djelovanje EU-a neophodno je i opravdano i na temelju ciljeva utvrđenih Ugovorom i po načelu supsidijarnosti. Sveobuhvatna i prilagodljiva potpora EU-a sigurnosnom sektoru imala bi dodanu vrijednost jer bi omogućila da se u kratkoročne i dugoročne inicijative uključe svi dionici sigurnosnog sektora neke zemlje te bi omogućila bolju koordinaciju takve potpore. Intervencijama na razini EU-a mogu se bolje postići sigurnost i stabilnost te potaknuti učinkovitija međunarodna nastojanja povezana sa sigurnošću i razvojem.
 •Odabir instrumenta
 Zakonodavni prijedlog ima oblik uredbe o izmjeni postojećeg zakonskog akta.
 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA
 •Savjetovanja s dionicima
 Javno savjetovanje na internetu radi prikupljanja stajališta javnosti započeto je 1. travnja, a završeno je 27. svibnja 2016. Zaprimljeno je ukupno 78 odgovora, većinom od privatnih građana. Više država članica (Češka, Finska, Francuska, Njemačka, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Portugal i Španjolska) dalo je svoj doprinos inicijativi u obliku neslužbenog dokumenta izdanog 15. travnja 2016.
 Kao cjelina, odgovori su ukazivali na veliku podršku trima glavnim načelima u osnovi inicijative, odnosno: i. učinkovit, legitiman i odgovoran sigurnosni sektor u partnerskim zemljama može pridonijeti miru, ljudskoj sigurnosti i održivom razvoju, ii. veza između sigurnosti i razvoja treba se bolje integrirati u strategije potpore EU-a radi boljeg doprinosa održivom razvoju u partnerskim zemljama, i iii. jačanje upravljanja vojnih dionika, posebice u nestabilnim zemljama i zemljama koje su upravo izašle iz sukoba, mogu dovesti do stabilnosti i postizanja ciljeva održivog razvoja.
 •Procjena učinka
 Pokrenuti zakonodavni prijedlog potkrijepljen je procjenom učinka. U izvješću o procjeni učinka ispituju se različite opcije politika za postizanje konkretnih ciljeva i procjenu mogućnosti izvan općeg proračuna Unije te u okviru općeg proračuna Unije.
 U procjeni učinka zaključeno je da bi izmjena Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru (IcSP), s obzirom na ciljeve, vrijeme, geografsku pokrivenost, i prilagodljivost u njegovoj provedbi kao krizni instrument, bila najprimjerenija i najučinkovitija kratkoročna mogućnost. U procjeni učinka objašnjava se i da bi za sveobuhvatnu provedbu inicijative Izgradnje kapaciteta kao potpore sigurnosti i razvoju (CBSD; tj. uključujući potporu vojsci za namjene povezane s obranom) bilo potrebno kombinirati jedan proračunski instrument (za razvojne zadaće) s nekim drugim, eventualno izvanproračunskim mehanizmom.
 Temeljna prava
 Zakonodavnim prijedlogom osigurat će se provedba mjera pomoći na temelju novih odredaba u vezi s izgradnjom kapaciteta kao potporom sigurnosti i razvoju u skladu s međunarodnim pravom, uključujući međunarodno humanitarno pravo. Komisija će pratiti provedbu tih mjera pomoći kako bi osigurala usklađenost s obvezama u pogledu ljudskih prava.
 4.UTJECAJ NA PRORAČUN
 U pogledu troška, bio bi potreban proračun od 100 000 000 EUR tijekom razdoblja 2017. – 2020. Inicijativa će se financirati preraspodjelom unutar naslova IV. općeg proračuna Unije. Ne bi se mobilizirala dodatna sredstva. Provedba će se vršiti u skladu s Uredbom (EU) br. 236/2014
 15
 .
 5.OSTALI DIJELOVI
 •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja
 Načini praćenja i evaluacije utvrđeni su člancima 12. i 13. Uredbe (EU) br. 236/2014, koja se primjenjuje na sve vanjske instrumente financiranja EU-a, uključujući Instrument za doprinos stabilnosti i miru, koji je opcija koja ima prednost. Tom su Uredbom predviđeni i načini izvješćivanja.
 •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga
 Ovaj odjeljak sadržava detaljno objašnjenje osnovnih odredbi koje bi se uvele predloženom Uredbom o izmjeni Uredbe (EU) br. 230/2014 o uspostavi Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru.
 (1)Predmet i ciljevi (članak 1., Glava I., Opće odredbe)
 Svrha je izmjene članka 1. stavka 2. uključivanje pomoći dionicima sigurnosnog sektora, uključujući vojne dionike, u područje primjene Uredbe. Pomoć se može pružati u iznimnim okolnostima opisanima u nastavku (vidjeti točku 2.) u kontekstu šireg procesa reforme sigurnosnog sektora i/ili u okviru izgradnje kapaciteta kao potpore sigurnosti i razvoju u skladu s krajnjim ciljem postizanja održivog razvoja.
 (2)Izgradnja kapaciteta kao potpora sigurnosti i razvoju (članak 3.a, Glava II., Vrste pomoći Unije)
 Prvim stavkom predloženog članka 3.a predviđeno je da se pomoć Unije može upotrebljavati za izgradnju kapaciteta vojnih dionika u partnerskim zemljama u iznimnim okolnostima, radi doprinosa održivom razvoju, a posebice postizanju stabilnih, mirnih i uključivih društava. Postizanje stabilnih, mirnih i uključivih društava poziva se na 16. cilj održivog razvoja o „miru i pravdi”, kojim se naglašava važnost promicanja mirnih i uključivih društava, omogućivanja pristupa pravdi za sve te izgradnje učinkovitih, odgovornih institucija na svim razinama. U 16. cilju održivog razvoja naglašava se potreba za jačanjem mjerodavnih nacionalnih institucija, uključujući s pomoću međunarodne suradnje za izgradnju kapaciteta na svim razinama, a posebice u zemljama u razvoju radi, među ostalim, sprječavanja nasilja te suzbijanja terorizma i kriminala. Iznimne okolnosti iz stavka 1. pobliže su definirane u novom članku 3.a stavku 3.
 U članku 3.a stavku 2. opisana je vrsta aktivnosti za koje se može ostvariti potpora, a to su: programi izgradnje kapaciteta kao potpore sigurnosti i razvoju, uključujući edukaciju, mentoriranje i savjetovanje, kao i nabavu opreme, unaprjeđenje infrastrukture te nabavu drugih usluga.
 U članku 3.a stavku 3. pobliže su opisane iznimne okolnosti navedene u stavku 1., u kojima se može ostvariti pomoć. Točke (a) i (b) stavka 3. čitaju se kumulativno. Stavkom 3. točkom (a) određeno je da se vojne dionike financira samo kada se uvjeti ne mogu ispuniti uz pomoć nevojnih dionika kako bi se na primjeren način postigli ciljevi Unije na temelju Uredbe (EU) br. 230/2014, a pretpostavka postizanja stabilnih, mirnih i uključivih društava ne može se ostvariti zbog ozbiljne prijetnje funkcioniranju državnih institucija, ili se državne institucije više ne mogu nositi s tom ozbiljnom prijetnjom (npr. urušile su se). Stavkom 3. točkom (b) određeno je da mora postojati konsenzus između međunarodne zajednice i/ili Unije te dotične zemlje o tome da je sigurnosni sektor, a posebice vojska, ključ stabilnosti, mira i razvoja, pogotovo u krizama i nestabilnim kontekstima. Taj konsenzus može biti u obliku rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a ili programskog dokumenta koji su dogovorili Unija i drugi međunarodni partneri (npr. državni pakt za Somaliju) ili je Unija uključena u skladu s Glavom V. UEU-a.
 U članku 3.a stavku 4. navedena su ograničenja pomoći Unije u skladu s tim novim člankom, osim: tekućih vojnih rashoda, nabave oružja i municije te edukacije namijenjene isključivo doprinosu borbenim kapacitetima oružanih snaga.
 Članak 3.a stavak 5. sadržava osnovna načela koja se odnose na obvezu informiranja o pomoći u skladu s tim člankom, a to su: vlasništvo partnerske zemlje, potreba za razvojem elemenata i dobre prakse potrebnih kako bi se srednjoročno i dugoročno osigurala održivost te kako bi se promicala vladavina prava i utvrđenih načela međunarodnog prava.
 Konačno, u članku 3.a stavku 6. poziva se na uspostavu procjene rizika te postupaka praćenja i evaluacije povezanih s mjerama pomoći predviđenih tim novim člankom.
 (3)Iznimne mjere i privremeni programi (članak 7., Glava III., Programiranje i provedba)
 Članak 7. stavak 1. mijenja se kako bi se uključilo unakrsno upućivanje na novi članak 3.a u kojem se navodi da se pomoć Unije iz novog članka 3.a može ostvariti putem iznimnih mjera pomoći i privremenih programa.
 (4)Tematske strateški dokumenti i višegodišnji okvirni programi (članak 8., Glava III., Programiranje i provedba)
 Članak 8. stavak 1. mijenja se kako bi se uključilo unakrsno upućivanje na novi članak 3.a u kojem se navodi da se pomoć Unije iz članka 3.a može pružati putem tematskih strateških dokumenata.
 (5)Ljudska prava (članak 10., Glava III., Programiranje i provedba)
 Članak 10. stavak 1. mijenja se kako bi se proširila obveza provedbe mjera pomoći u skladu s međunarodnim pravom, uključujući međunarodno humanitarno pravo, za mjere pomoći povezane s CBSD-om iz predloženog novog članka 3.a.
 (6)Financijska omotnica (članak 13., glava IV., Završne odredbe)
 Člankom 13. stavkom 1. povećava se financijska omotnica za provedbu Uredbe za 100 000 000 EUR, pa financijska omotnica za Instrument za doprinos stabilnosti i miru sada iznosi 2 438 719 000 EUR. Podjela predviđena člankom 13. stavkom 3. ostaje nepromijenjena kako bi se omogućilo provođenje inicijativa povezanih s CBSD-om u skladu s različitim člancima te njihovo financiranje iz različitih proračunskih linija.
 2016/0207 (COD)
 Prijedlog
 UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o izmjeni Uredbe (EU) br. 230/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru
 EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 209. stavak 1. te članak 212. stavak 2.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnima parlamentima,
 djelujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
 budući da:
 (1)U Europskom konsenzusu o razvoju iz 2005. prepoznata je veza između sigurnosti i razvoja
 16
 .
 (2)U Programu za održivi razvoj do 2030. Ujedinjenih naroda (UN), donesenim u rujnu 2015., naglašava se važnost promicanja mirnih i uključivih društava kao cilja održivog razvoja (SDG 16) te radi postizanja drugih ishoda razvojne politike. U cilju održivog razvoja 16.a izričito se zahtijeva „jačanje mjerodavnih nacionalnih institucija, uključujući uz pomoć međunarodne suradnje, za izgradnju kapaciteta na svim razinama, a posebice u zemljama u razvoju, radi sprječavanja nasilja te suzbijanja terorizma i kriminala”
 17
 .
 (3)Potpora dionicima sigurnosnog sektora, u iznimnim okolnostima uključujući i vojsku, u trećim zemljama u kontekstima sprječavanja sukoba, upravljanja krizama ili stabilizacije ključna je za osiguravanje odgovarajućih uvjeta za iskorjenjivanje siromaštva i razvoj. Ta su djelovanja posebice potrebna da bi se osigurala zaštita civilnog stanovništva na područjima pogođenima sukobom, krizama ili nestabilnošću. Dobro upravljanje i učinkovita demokratska kontrola i civilni nadzor nad sigurnosnim sustavom, uključujući vojsku, kao i poštovanje ljudskih prava i načela vladavine prava glavne su osobine dobro funkcionirajuće države u bilo kojem kontekstu i trebaju se promicati uz pomoć šire potpore reformi sigurnosnog sektora za treće zemlje.
 (4)U zaključcima Europskog vijeća od 19./20. prosinca 2013. naglašena je važnost potpore partnerskim zemljama i regionalnim organizacijama, pružanjem edukacije, savjeta, opreme i resursa, oprema potrebi, tako da sve više mogu sami sprječavati krize ili njima upravljati.
 (5)U Zajedničkoj komunikaciji pod nazivom „Izgradnja kapaciteta kao potpora sigurnosti i razvoju – osnaživanje partnera u sprječavanju kriza i upravljanju njima” Komisija i Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku ponovno su naglasili potrebu za stabilnim i sigurnim društvima radi postizanja razvojnih ciljeva
 18
 .
 (6)U zaključcima o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici (ZSOP) od 18. svibnja 2015. Vijeće je pozvalo na ispitivanje mogućnosti poboljšanja koherentnosti i koordinacije između sigurnosnih i razvojnih mjera EU-a te poboljšanja izgradnje kapaciteta kao potpore sigurnosti i razvoju, pogotovo u smislu financijskih instrumenata
 19
 . Pozvali su i na razvoj strateškog okvira za Reformu sigurnosnog sektora na razini cijelog EU-a, u kojem bi se povezao ZSOP i svi ostali mjerodavni alati Zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP), kao i instrumenti razvojne suradnje te dionici slobode, sigurnosti i pravde.
 (7)Uredbu (EU) br. 230/2014 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,
 DONIJELI SU OVU UREDBU:
 Članak 1.
 Uredba (EU) br. 230/2014 mijenja se kako slijedi:
 (1) U članku 1. stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak:
 „Ako se pomoć Unije pruža dionicima sigurnosnog sektora, to u iznimnim okolnostima može uključivati vojne dionike, kako je predviđeno člankom 3.a, a posebno u kontekstu šireg procesa reforme sigurnosnog sektora i/ili u okviru izgradnje kapaciteta kao potpore sigurnosti i razvoju u trećim zemljama, u skladu s općim ciljem postizanja održivog razvoja.”
 (2) Umeće se sljedeći članak 3.a:
 „Članak 3.a
 Izgradnja kapaciteta kao potpora sigurnosti i razvoju
 1.
 Radi doprinosa održivom razvoju, a posebice postizanju stabilnih, mirnih i uključivih društava, pomoć Unije na temelju ove Uredbe može se upotrebljavati za izgradnju kapaciteta vojnih dionika u zemljama partnerima u iznimnim okolnostima kako je utvrđeno stavkom 3. ovog članka.
 2.
 Preciznije, pomoć može obuhvatiti programe izgradnje kapaciteta kao potpore sigurnosti i razvoju, uključujući edukaciju, mentoriranje i savjetovanje te nabavu opreme, unaprjeđenje infrastrukture i nabavu drugih usluga.
 3.
 Pomoć u skladu s ovim člankom pruža se samo:
 (a)
 ako se uvjeti ne mogu ispuniti uz pomoć nevojnih dionika kako bi se na primjeren način postigli ciljevi Unije na temelju ove Uredbe, a pretpostavka postizanja stabilnih, mirnih i uključivih društava ne može se ostvariti zbog ozbiljne prijetnje funkcioniranju državnih institucija, kao i zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda, ili se državne institucije više ne mogu nositi s tom ozbiljnom prijetnjom, i
 (b)
 ako postoji konsenzus između dotične zemlje i međunarodne zajednice i/ili Europske unije o tome da je sigurnosni sektor, a posebice vojska, ključ stabilnosti, mira i razvoja, pogotovo u krizama te nestabilnim kontekstima i situacijama.
 4.
 Pomoć Unije ne smije se upotrebljavati za financiranje:
 (a)
 tekućih vojnih rashoda,
 (b)
 nabave oružja i municije,
 (c)
 edukacije namijenjene isključivo povećanju borbenih kapaciteta oružanih snaga.
 5.
 Pri izradi i provedbi mjera u skladu s ovim člankom Komisija mora promicati vlasništvo zemlje partnera. Mora razviti i elemente i primjere dobre prakse potrebne kako bi se srednjoročno i dugoročno osigurala održivost te kako bi se promicala vladavina prava i utvrđenih načela međunarodnog prava.
 6.
 Komisija mora utvrditi odgovarajuće postupke procjene rizika, praćenja i evaluacije za mjere u skladu s ovim člankom.”
 (3)U članku 7. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1. Pomoć Unije u skladu s člankom 3. i člankom 3.a, ako je primjereno, pruža se putem iznimnih mjera pomoći i privremenih programa.”
 (4)U članku 8. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1. Tematski strateški dokumenti tvore glavnu osnovu za provedbu pomoći u skladu s člancima 4. i 5. te s člankom 3.a ako je primjereno. Tematski strateški dokumenti pružaju okvir za suradnju između Unije i dotičnih zemalja partnera ili regija.”
 (5)U članku 10. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1. Komisija osigurava da se mjere donesene na temelju ove Uredbe, a povezane s borbom protiv terorizma i organiziranog kriminala, kao i mjere obuhvaćene člankom 3.a, donose u skladu s međunarodnim pravom, uključujući međunarodno humanitarno pravo.”
 (6)U članku 13. stavku 1.:
 Broj „2 338 719 000” zamjenjuje se s „2 438 719 000”.
 Članak 2.
 Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
 Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
 Sastavljeno u Strasbourgu
 Za Europski parlament
 Za Vijeće
 Predsjednik
 Predsjednik
 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
 1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1.Naslov prijedloga/inicijative
 1.2.Odgovarajuća područja politike u strukturi ABM/ABB
 1.3.Vrsta prijedloga/inicijative
 1.4.Ciljevi
 1.5.Osnova prijedloga/inicijative
 1.6.Trajanje i financijski učinak
 1.7.Predviđene metode upravljanja
 2.MJERE UPRAVLJANJA
 2.1.Pravila nadzora i izvješćivanja
 2.2.Sustav upravljanja i kontrole
 2.3.Mjere za sprječavanje prijevara i nepravilnosti
 3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi
 3.2.Procijenjeni utjecaj na rashode
 3.2.1.Sažetak procijenjenog utjecaja na rashode
 3.2.2.Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva za poslovanje
 3.2.3.Procijenjeni utjecaj na odobrena administrativna sredstva
 3.2.4.Usklađenost s tekućim višegodišnjim financijskim okvirom
 3.2.5.Doprinos trećih strana
 3.3.Procijenjeni utjecaj na prihode
 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
 1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1.Naslov prijedloga/inicijative
 UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o izmjeni Uredbe (EU) br. 230/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru
 1.2.Odgovarajuća područja politike u strukturi ABM/ABB
 20
 Odnosi se na dva područja politike:
 Glava 19.: Instrumenti vanjske politike
 Aktivnost 19 02: Instrument za doprinos stabilnosti i miru – reakcija na krizu, sprječavanje sukoba, izgradnja mira i pripravnost na krize
 Glava 21.: Međunarodna suradnja i razvoj
 Aktivnost 21 05: Instrument za doprinos stabilnosti i miru – globalne, transregionalne i nadolazeće prijetnje
 Naslovi ovih proračunskih poglavlja odgovaraju trenutačnoj strukturi financijskih instrumenata za razdoblje 2014. – 2020. Predlaže se zadržavanje istih aktivnosti i naslova.
 1.3.Vrsta prijedloga/inicijative
 X◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje
 ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje nakon pilot-projekta / pripremnog djelovanja
 21
 ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na produženje postojećeg djelovanja
 ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na djelovanje koje je preusmjereno na novo djelovanje
 1.4.Ciljevi
 1.4.1.Višegodišnji strateški cilj(evi) Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa
 Prijedlog se odnosi na Strateški cilj br. 9. Političkih smjernica predsjednika Junckera
 22
 – EU kao snažniji globalni dionik. Konkretnije, njime se namjerava riješiti potreba EU-a za snažnijom Europom kada je riječ o vanjskoj politici, radi kvalitetnijeg doprinosa potpori razvoja te osiguravanju mira i blagostanja u svijetu.
 Posljedično, u Prilogu I.a Radnom programu Komisije za 2016., donesenom 27. listopada 2015.
 23
 , uključen je „mogući instrument namijenjen izgradnji kapaciteta kao potpori sigurnosti i razvoju u zemljama partnerima” (točka 21.).
 Opći ciljevi inicijative određeni su u članku 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članku 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), točnije:
 – doprinos očuvanju mira, sprečavanju sukoba i jačanju međunarodne sigurnosti u skladu s ciljevima i načelima Povelje Ujedinjenih naroda,
 – podupiranje održivog gospodarskog i socijalnog razvoja te razvoja zaštite okoliša u zemljama u razvoju, prvenstveno radi iskorjenjivanja siromaštva poštujući obveze te uzimajući u obzir ciljeve odobrene u kontekstu Ujedinjenih naroda i ostalih mjerodavnih međunarodnih organizacija.
 1.4.2.Posebni ciljevi i odgovarajuće aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB
 Inicijativa izgradnje kapaciteta kao potpore sigurnosti i razvoju (CBSD) provest će se na temelju postojeće Uredbe o Instrumentu za doprinos stabilnosti i miru (EU) br. 230/2014 te će kao takva pridonijeti ciljevima utvrđenima u njezinu članku 1. stavku 1., a to su pružanje „izravne potpore vanjskim politikama Unije povećavanjem učinkovitosti i koherentnosti djelovanja Unije u područjima odgovora na krizu, sprečavanja sukoba, izgradnje mira i pripravnosti za krizu te kod postupanja u odnosu na globalne i transregionalne prijetnje”.
 Konkretnije, ciljevi ovoga prijedloga bit će sljedeći:
 pridonijeti poboljšanju kapaciteta zemalja partnera da same sprječavaju krize i upravljaju krizama,
 pridonijeti poboljšanju učinkovitosti razvojnih inicijativa Unije radom sa svim dionicima sigurnosnog sektora, uključujući vojsku, kroz izgradnju kapaciteta kao potporu sigurnosti i razvoju koju pruža EU, što je ranije moguće, na prilagodljiv i sveobuhvatan način, i
 pridonijeti osiguravanju poštovanja vladavine prava, dobrog upravljanja kao i povećane civilne kontrole i nadzora/pregleda nad vojskom u trećim zemljama.
 Odgovarajuće aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB:
 Aktivnost 19 02: Instrument za doprinos stabilnosti i miru – reakcija na krizu, sprječavanje sukoba, izgradnja mira i pripravnost na krize
 Aktivnost 21 05: Instrument za doprinos stabilnosti i miru – globalne, transregionalne i nadolazeće prijetnje
 1.4.3.Očekivani rezultati i utjecaj
 Navesti učinke koje bi prijedlog/inicijativa trebali imati na ciljane korisnike/skupine.
 – Poboljšanje kapaciteta partnerskih zemalja da same sprječavaju i upravljaju krizama,
 – Veća učinkovitost svih dionika unutar sigurnosnih sektora partnerskih zemalja za djelovanje s podrškom većoj sigurnosti ljudi u nestabilnim državama ili na područjima sklonima krizama ili na kojima su nedavno vladali sukobi,
 – Veće poštovanje vladavine prava, dobro upravljanje kao i povećana civilna kontrola i nadzor nad vojskom u trećim zemljama.
 Stabilnija i sigurnija društva preduvjet su održivog razvoja i povećane dobrobiti, čime se umanjuju pritisci povezani s nestabilnošću i sukobima. Za uključene zemlje očekivani dugoročni gospodarski i razvojni učinak ove inicijative trebao bi biti znatan.
 1.4.4.Pokazatelji rezultata i utjecaja
 Navesti pokazatelje koji omogućuju praćenje provedbe prijedloga/inicijative.
 Utvrđivanje novih rezultata i pokazatelja utjecaja u tijeku je. Široki opći pokazatelj razine sigurnosti (život bez straha) ljudi koji žive u nestabilnim državama ili na područjima sklonima krizi ili na kojima su nedavno vladali sukobi mogao bi biti primjeren.
 Relevantna Programska izjava za Instrument za doprinos stabilnosti i miru dopunit će se kako bi se uzeli u obzir novi pokazatelji.
 Pojedinačna djelovanja bit će povezana sa specifičnim ciljevima. Uspješnost djelovanja mjerit će se i s obzirom na pokazatelje specifične za projekt.
 1.5.Osnova prijedloga/inicijative
 1.5.1.Zahtjevi koje je potrebno kratkoročno ili dugoročno ispuniti
 Ovaj zahtjev nastavlja se na Zajedničku komunikaciju Europske komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o „Izgradnji kapaciteta kao potpori sigurnosti i razvoju” od 28. travnja 2015. (JOIN(2015) 17) i zaključke Vijeća za vanjske poslove (Formiranje obrane) od 18. svibnja 2015. u kojima se zahtijeva prijedlog načina na koji će se pružiti sveobuhvatna i prilagodljiva potpora izgradnji kapaciteta (edukacija i oprema) vojnih dionika u trećim zemljama radi postizanja ciljeva politike razvojne suradnje EU-a.
 U Zajedničkoj komunikaciji naglašeno je da poboljšanje, kroz izgradnju kapaciteta kao potporu sigurnosti i razvoja, funkcioniranja sigurnosnih dionika, uključujući vojne snage, kao i jačanje njihova upravljanja, posebice u nestabilnim zemljama i zemljama koje su upravo izašle iz sukoba, pridonosi miru, ljudskoj sigurnosti i stabilnosti, te time i postizanju održivih razvojnih ciljeva. Uz to, u Zajedničkoj komunikaciji podržana su i nastojanja EU-a za sprječavanje najčešćih sukoba u nestabilnim zemljama i zemljama sklonim sukobima te su utvrđeni nedostaci u sposobnosti EU-a da pruži potporu izgradnji kapaciteta partnera u sigurnosnom sektoru.
 U zaključcima Europskog vijeća od 25. – 26. lipnja 2015. podsjetilo se na potrebu „da se partneri osnaže za sprečavanje kriza i upravljanje krizama, među ostalim konkretnim projektima izgradnje kapaciteta fleksibilnog geografskog dosega”, što je podsjetnik na ranije Zaključke Europskog vijeća od 19. – 20. prosinca 2013. u kojima je naglašena „važnost podupiranja partnerskih zemalja i regionalnih organizacija preko obuke, savjeta, opreme i sredstava kada je potrebno, kako bi one sve više mogle same spriječiti krize ili njima upravljati”.
 1.5.2.Dodana vrijednost sudjelovanja EU-a
 Djelovanje EU-a neophodno je i opravdano i na temelju ciljeva utvrđenih Ugovorom, posebice člankom 21. UEU-a, i po načelu supsidijarnosti. Sveobuhvatna i prilagodljiva potpora u izgradnji kapaciteta za sigurnost i razvoj (CBSD) na razini EU-a bila bi korisna jer bi omogućila da se u kratkoročne i dugoročne inicijative uključe svi dionici sigurnosnog sektora neke zemlje te bi omogućila bolju koordinaciju takve potpore.
 Intervencijama na razini EU-a mogu se bolje postići sigurnost i stabilnost te potaknuti učinkovitija međunarodna nastojanja povezana sa sigurnošću i razvojem. Politički cilj pružanja sigurnosti EU-u ne može se postići bez učinkovite uključenosti s partnerima u trećim zemljama i međunarodnim organizacijama.
 Operacije Unije i država članica međusobno se dopunjavaju i osnažuju, u skladu s člankom 212. stavkom 1. UFEU-a. EU i države članice odigrat će svoju ulogu u okviru sveobuhvatnog pristupa u sprječavanju sukoba i njihovih uzroka te upravljanju njima.
 1.5.3.Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava
 Budući napredak u području smanjenja siromaštva i dugoročnije koristi u održivom razvoju u kontekstu postizanja 16. cilja održivog razvoja (Mir, pravda i snažnije institucije) uvelike će ovisiti o sposobnosti učinkovitog suočavanja s glavnim uzrocima nestabilnosti, a pogotovo nedostatkom sigurnosti.
 Znatan dio programa vanjske pomoći financiranih iz instrumenata EU-a za razvojnu i tehničku suradnju već se bavi sigurnosnim i razvojnim izazovima preko velikog broja kanala i različitih instrumenata. Međutim, partneri iz trećih zemalja koji su zatražili potporu za izgradnju kapaciteta kao potporu sigurnosti i razvoju, uključujući edukaciju ili opremu, nisu je uvijek uspjeli dobiti jer trenutačni instrumenti EU-a nisu pripremljeni za fleksibilno ispunjenje te potrebe.
 U Zajedničkoj komunikaciji utvrđen je nedostatak među alatima EU-a povezan s potporom vojnim dionicima partnerskih zemalja u pružanju stabilnosti potrebne da bi se omogućile razvojne aktivnosti.
 Takav nedostatak utječe na efikasnost i održivost vanjskog djelovanja Unije, uključujući i njezinu razvojnu politiku. U globalno sve gorem sigurnosnom okruženju ograničenja trenutačnog EU-ova paketa instrumenata vanjskog djelovanja ugrožavaju njegovu sposobnost da se na sveobuhvatan način suoči s problemom, poveća suradnju te tako učinkovito pridonese razvojnim nastojanjima.
 1.5.4.Usklađenost i moguća sinergija s drugim odgovarajućim instrumentima
 Ovom inicijativom osigurat će se:
 (a) dosljednost s drugim djelovanjima EU-a (uključujući djelovanja u okviru ZVSP-a) kao dijelom šireg sveobuhvatnog pristupa EU-a vanjskim sukobima i krizama,
 (b) dosljednost, koordinacija i komplementarnost različitih kratkoročnih i dugoročnih mogućnosti i instrumenata na temelju zajedničke strateške vizije.
 Različita djelovanja na temelju predložene inicijative trebaju se osmisliti u skladu s novim okvirom Reforme sigurnosnog sektora koja se provodi diljem EU-a, uključujući načela praćenja i evaluacije i namjenski okvir za upravljanje rizicima. U programima bi se trebalo odrediti kako se oni uklapaju u relevantne strategije zemlje EU-a ili regionalne strategije te oni moraju biti sastavljeni i planirani na način kojim se osigurava uključenost svih relevantnih dionika EU-a.
 1.6.Trajanje i financijski učinak
 X◻ Prijedlog/inicijativa ograničenog trajanja
 –X◻
 Prijedlog/inicijativa na snazi od 01. 01. 2017. do 31. 12. 2020.
 –◻
 Financijski utjecaj od 2017. do 2020.
 ◻ Prijedlog/inicijativa neograničenog trajanja
 –Provedba s razdobljem uspostave od GGGG do GGGG,
 –nakon čega slijedi redovna provedba.
 1.7.Predviđene metode upravljanja
 24
 X◻ Izravno upravljanje Komisije
 –X◻ koje obavljaju njezini odjeli, uključujući njezino osoblje u delegacijama Unije,
 –◻
 koje obavljaju izvršne agencije
 ◻ Podijeljeno upravljanje s državama članicama
 X◻ Neizravno upravljanje povjeravanjem zadataka izvršenja proračuna:
 –◻ trećim zemljama ili tijelima koja su one odredile,
 –X◻ međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti koje),
 –◻ EIB-u i Europskom investicijskom fondu,
 –◻ tijelima na koja se upućuje u člancima 208. i 209. Financijske uredbe,
 –X◻ tijelima javnog prava,
 –X◻ tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva,
 –◻ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska jamstva,
 –X◻ Osobama kojima je povjerena provedba posebnih aktivnosti u ZVSP-u u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom aktu.
 –Ako je označeno više načina upravljanja, pojedinosti navesti u odjeljku „Napomene”.
 Napomene
 Primjenjivat će se propisi o upravljanju iz Uredbe (EU) br. 236/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o utvrđivanju zajedničkih pravila i postupaka za provedbu instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja.
 2.MJERE UPRAVLJANJA
 2.1.Pravila nadzora i izvješćivanja
 Navesti učestalost i uvjete.
 Delegacije EU-a i službe Komisije neprekidno će pratiti provedbu projekata CBSD-a s vojnim dionicima uključujući putem terenskih posjeta i pružanja vrijednih informacija upraviteljima o napretku ili njegovu izostanku prema utvrđenim ciljevima, istovremeno pomažući u otkrivanju/predviđanju potencijalnih poteškoća u svrhu poduzimanja korektivnih mjera.
 Mogu se angažirati i vanjski, nezavisni stručnjaci radi procjene i evaluacije učinka programa CBSD-a. Te procjene i evaluacije, bez obzira na to jesu unutarnje ili vanjske, pridonijet će odgovornosti i poboljšanju intervencija koje su u tijeku, steći će iskustvo i informacije za oblikovanje budućih politika i djelovanja uz pomoć priznatih evaluacijskih kriterija OECD-DAC-a uključujući (potencijalni) učinak.
 2.2.Sustav upravljanja i kontrole
 2.2.1.Utvrđeni rizici
 Rizično okruženje:
 Potpora vojnim dionicima u zemljama pogođenim sukobima podrazumijeva širok spektar rizika (kontekstualni, programatski, reputacijski i institucijski) koji mogu negativno utjecati na učinkovitost i održivost potpore CBSD-u. Moguća zloupotreba priskrbljene opreme, koju bi u ekstremnim slučajevima mogle upotrijebiti lokalne postrojbe u svrhe koje bi mogle dovesti do ozbiljnih povreda ljudskih prava i/ili prenijeti na neprijateljske dionike (npr. nedržavne oružane skupine koje zaplijene opremu) zahtijeva posebnu pažnju kod osmišljavanja projekta i tijekom njegove provedbe kroz planove pomnog praćenja. Isključivanjem smrtonosne opreme dobivaju se neka jamstva protiv zloupotrebe pomoći, međutim, vojna oprema koja nije smrtonosna mogla bi se zloupotrijebiti iz perspektive međunarodnog humanitarnog prava.
 Ublažavanje rizika:
 Iz mjera CBSD-a isključeno je financiranje oružja i municije, čime će se ograničiti rizici povezani s potencijalnom zloupotrebom opreme.
 Nadalje, kako bi se ublažili mogući rizici i u skladu sa Zajedničkom komunikacijom kojom se pozvalo na razvoj metodologije za upravljanje rizicima u vezi s potporom EU-a sigurnosnom sektoru partnerskih zemalja ili organizacija, procjena specifičnih rizika bit će obvezna za sve programe Izgradnje kapaciteta kao potpore sigurnosti i razvoju (CBSD) osmišljene za suradnju s vojskama partnerskih trećih zemalja. Rizici će se neprekidno pratiti i tijekom provedbe projekata.
 Razvijaju se specifični načini procjene rizika i praćenja u kontekstu okvira politike reforme sigurnosnog sektora (SSR).
 Stečeno iskustvo u pogledu okvira za upravljanje rizicima proračunske potpore kao i sve češća praksa mjerila učinka misija ZSOP-a bit će vrijedni doprinosi tim praksama.
 Specifični načini procjene rizika primjenjivi na CBSD mogu uključivati, ali nisu ograničeni na:
 – Procjene rizika od sukoba (na osnovi strukturnih alata za rizik poput GCRI-ja (Globalni indeks rizika od sukoba) koji je razvio Centar za zajednička istraživanja (JRC)) i
 – Okvire za analizu sukoba kako bi dionici humanitarne razvojne sigurnosti razvili zajedničko razumijevanje i redovno pratili situaciju.
 Obveza osiguravanja transparentnosti i utjecaj potrošnje na mir i sigurnost, kao i praćenje njihova doprinosa postizanju rezultata u pogledu 16. Cilja održivog razvoja može biti rješenje za ono što neki dionici smatraju rizikom „sekuritizacije razvoja”.
 Kao dio navedenih mjera ublažavanja rizika potpora EU-a CBSD-u treba se temeljiti i na analizi konteksta/sukobu te biti osjetljiva na sukobe (analiza koja ovisi o kontekstu). Načelo „ne nanesi štetu” bit će ključno načelo na kojem počiva CBSD. Dubinska analiza političke i sigurnosne situacije dotične zemlje i potencijalni povezani rizici morala bi se izvršiti pravovremeno s ciljem utvrđivanja sposobnosti Unije da pomogne, tj. da izbjegne zlouporabu potpore. Delegacije EU-a bit će uključene u provedbu relevantnih procjena. Tim će se procjenama pokriti, među ostalim, utjecaj na resurse, bilježenje napora drugih dionika, planirana pomoć za uključivanje u napore izgradnje kapaciteta, procjena specifičnih potreba te zemlje kao i ciljeva i mjerila za praćenje napretka. Drugi važni aspekti, poput lokalnog vlasništva partnerske zemlje, apsorpcijskog kapaciteta i srednjoročne i dugoročne održivosti, kao i artikulacije s dugoročnim širim programima SSR-a u sektoru upravljanja bili bi dio takve analize koja ovisi o kontekstu.
 2.2.2.Informacije o uspostavi sustava unutarnje kontrole
 Arhitektura unutarnje kontrole FPI-ja/DEVCO-a
 Proces unutarnje kontrole/upravljanja FPI-ja/DEVCO-a osmišljen je kako bi pružio razumno osiguranje u odnosu na razumno financijsko upravljanje njegovim operacijama, pouzdanost njegova financijskog izvješćivanja i usklađenost s relevantnim zakonodavnim i proceduralnim okvirom.
 Učinkovitost, efikasnost i ekonomičnost
 Kako bi se osiguralo poštovanje načela razumnog financijskog upravljanja (i kako bi se ublažila visoka razina rizika u njegovu okruženju vanjske pomoći), uz sve elemente Komisijina procesa strateškog planiranja i programiranja, okruženja unutarnje revizije i zahtjeva Komisijinih načela unutarnje kontrole, FPI/DEVCO će i dalje prilagođavati svoje kontrolno okruženje, koje uključuje sljedeće:
 –
 Upravljanje projektima preneseno je na delegacije EU-a na terenu prema potrebi,
 –
 Jasne i formalizirane linije financijske odgovornosti (od delegiranog dužnosnika za ovjeravanje) preko pod-delegiranja dotičnom voditelju jedinice ili voditelju delegacije,
 –
 Delegacije EU-a redovno izvješćuju stožer (Izvješća o upravljanju vanjskom pomoći za DEVCO i pod-delegirana izvješća dužnosnika za ovjeravanje za FPI), uključujući godišnju Izjavu osiguranja koju izdaje voditelj delegacije,
 –
 Izrada opsežnog programa za edukaciju osoblja u stožeru i u delegacijama EU-a,
 –
 Znatna potpora i usmjerenje za stožere/delegacije EU-a,
 –
 Redovne misije za „provjeru/nadzor” za „prenesene” delegacije EU-a,
 –
 Metodologija upravljanja projektnim i programskim ciklusom, uključujući:
 a) kad je to primjereno, kvalitetne alate potpore za planiranje intervencije, metodu njezina izvršenja, mehanizam financiranja, sustav upravljanja, procjenu i izbor bilo kojih partnera u provedbi,
 b) alate upravljanje programima i projektima, alate za praćenje programa i projekata te izvješćivanje o programima i projektima radi učinkovite provedbe uključujući redovno vanjsko praćenje projekata na licu mjesta,
 c) komponente evaluacije i revizije.
 Financijsko izvješćivanje i obračun
 FPI/DEVCO i dalje će nastojati postići najviše standarde računovodstva i financijskog izvješćivanja uz pomoć računovodstvenog sustava Komisije utemeljenog na obračunu (accruals based accounting, (ABAC)), kao i alata povezanih s vanjskom pomoći.
 2.2.3.Procjene troškova i koristi kontrola i procjena očekivane razine rizika od pogreške
 Cilj za usklađenost ovog instrumenta jest održavanje povijesne razine rizika od nepoštovanja (stopa pogreške) za portfelj FPI-ja/DEVCO-a, koja je preostala „neto” razina pogreške (na višegodišnjoj razini nakon što su sve planirane kontrole i ispravci izvršeni na zaključenim ugovorima) od manje od 2 %.
 To obično uključuje procijenjeni spektar pogreške od 2 – 5 % u smislu godišnjeg nasumičnog uzorka transakcija koje je poduzeo Europski revizorski sud u svrhu godišnje izjave o jamstvu (DAS).
 FPI/DEVCO to smatra najnižim rizikom od nepoštovanja koji se može postići u odnosu na njegovo visokorizično okruženje i uzimajući u obzir administrativno opterećenje i potrebnu ekonomičnost kontrola usklađenosti.
 2.3.Mjere za sprječavanje prijevara i nepravilnosti
 Navesti postojeće ili predviđene mjere za sprječavanje i zaštitu.
 Preventivne mjere za nepravilnosti
 S obzirom na rizično okruženje CBSD-a kontrolnim se sustavima trebaju predvidjeti potencijalne pogreške u usklađenosti (nepravilnosti) u transakcijama te se u njih što ranije u postupku isplate treba uključiti visoka razina kontrole prevencije, detekcije i korekcije To u praksi znači da će se kontrole usklađenosti FPI-a i DEVCO-a najviše pouzdati u znatne ex-ante provjere koje će izvršiti i vanjski revizori i djelatnici Komisije na terenu prije konačnih projektnih isplata (dok i dalje vrše neke ex-post revizije i provjere), kojima se ide mnogo dalje od financijskih jamstava koje zahtijeva Financijska uredba.
 Okvir usklađenosti FPI-ja/DEVCO-a sastoji se, među ostalim, od sljedećih značajnih dijelova:
 Preventivne mjere za prijevare
 – Pružanje konkretnih uputa, uključujući Praktični vodič za ugovore (PRAG), Priručnik GU DEVCO i Alate za financijsko upravljanje (za provedbene partnere), gdje je primjenjivo.
 – Obvezna temeljna obuka koja obuhvaća pitanja sprječavanja i otkrivanja prijevara za osoblje zaduženo za upravljanje pomoći (projektni menadžeri, financijski službenici te osoblje/revizori koji vrše naknadnu kontrolu) u stožerima i delegacijama EU-a, u skladu sa Strategijom za borbu protiv prijevara za vanjske odnose EU-a i s posebnim strategijama FPI-ja i DEVCO-a za borbu protiv prijevara. Strategijom za borbu protiv prijevara za vanjske odnose EU-a obuhvaćene su aktivnosti Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) i relevantnih službi Komisije iz područja vanjskih odnosa (DEVCO, FPI, NEAR), uz posebnu usmjerenost na aktivnosti koje provode delegacije EU-a.
 – ex-ante provjera, da bi se osiguralo da su tijela koja upravljaju relevantnim sredstvima (izravno ili neizravno) poduzela mjere protiv prijevare za sprječavanje i otkrivanje prijevara u upravljanju sredstvima EU-a.
 – Naknadna dubinska provjera mehanizama protiv prijevara dostupnih u partnerskoj zemlji (i/ili međunarodnoj organizaciji) kao dio procjene kriterija prihvatljivosti upravljanja javnim financijama za primanje potpore proračunu (tj. aktivna obveza borbe protiv prijevara i korupcije, primjerena inspekcijska tijela, dostatni pravosudni kapaciteti i efikasni mehanizmi reagiranja i sankcioniranja).
 – Komisija je potpisala Inicijativu za transparentnost međunarodne pomoći (IATI) 2008. u Accri, kojom je ugovoren standard za transparentnost pomoći kojim se osiguravaju brži, detaljniji i redovni podaci o tijekovima pomoći i dokumenata. Na provedbi i primjeni IATI standarda za objavljivanje informacija o pomoći radi se od listopada 2011.
 Uz to, u suradnji s članicama EU-a Komisija radi na zajedničkoj digitalnoj mrežnoj aplikaciji pod nazivom „EU Aid Explorer” („Pretraživač potpora EU-a”), koji pretvara podatke o potpori EU-a dobivene preko IATI-a i iz drugih izvora u informacije o pomoći bliske korisnicima.
 – 2015. OLAF je potpisao pet novih dogovora o administrativnoj suradnji s međunarodnim organizacijama (Europska banka za obnovu i razvoj, Inter-američka banka, Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj, Svjetski program za hranu i UN-ov ured za projektne usluge). OLAF surađuje i s istovjetnim agencijama za suzbijanje prijevara Ujedinjenih naroda, Svjetske banke i drugih međunarodnih organizacija. OLAF surađuje i s EUROPOL-om i EUROJUST-om. OLAF uspostavlja i, na kontinuiranoj ili ad hoc razini, prema primjerenosti, odnose s tijelima trećih zemalja potrebnima za istraživanje prijevara u odnosu na proračun EU-a (uglavnom sredstva EU-a potrošena na vanjsku pomoć). 2015. OLAF je sklopio administrativne dogovore s partnerskim vlastima u Angoli, Moldovi i Senegalu.
 Mjere otkrivanja i korekcije nepravilnosti i prijevara
 – Vanjske revizije i potvrde (obvezne i utemeljene na riziku) uključujući Europski revizorski sud,
 – Retrospektivne provjere (na temelju rizika) i povrati,
 – Obustava financiranja EU-a ako je posrijedi slučaj ozbiljne prijevare, uključujući korupciju na visokoj razini, dok vlasti nisu poduzele prikladne mjere s ciljem ispravka i sprječavanja takvih prijevara u budućnosti.
 – FPI/DEVCO nastavit će razvijati svoju strategiju za borbu protiv prijevara u skladu s Komisijinom Strategijom za borbu protiv prijevara za Vanjske odnose EU-a („Krovna Strategija”) odobrenom 2013. FPI i DEVCO provode strategiju s usmjerenjem na tri strateška cilja:
 – Podizanje opće svijesti osoblja u pogledu sprječavanja i otkrivanja prijevara, posebice sprječavanja i otkrivanja prijevara tijekom pripreme i provedbe ugovora o bespovratnim sredstvima i ugovora o nabavi.
 – Poboljšanje kapaciteta osoblja FPI-a i DEVCO-a za učinkovito reagiranje na unutarnje i vanjske prijevare uz pomoć alata za borbu protiv prijevara.
 – Poboljšanje reagiranja kada postoji sumnja na prijevaru i vremenska efikasnost kod povrata neprimjereno potrošenih iznosa.
 3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi
 Postojeće proračunske linije
 Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 Proračunska linija
 Vrsta
 rashoda
 Doprinos
 Broj
 Opis
 Dif./nedif
 25
 .
 zemalja EFTA-e
 26
 zemalja kandidatkinja
 27
 trećih zemalja
 u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
 IV.
 19 02 – Instrument za doprinos stabilnosti i miru – reakcija na krizu, sprječavanje sukoba, izgradnja mira i pripravnost na krize
 19 02 01 Odgovor na krize i krize u nastanku
 19 02 02 Potpora sprečavanju sukoba, izgradnji mira i pripravnosti za krizu
 19 01 Administrativni rashodi područja politike „Instrumenti vanjske politike”
 19 01 04 01 Rashodi za potporu Instrumentu za doprinos stabilnosti i miru
 21 05 Instrument za doprinos stabilnosti i miru – globalne, transregionalne i nadolazeće prijetnje
 21 05 01 globalne, transregionalne i nadolazeće prijetnje
 21 01 Administrativni rashodi područja politike „Međunarodna suradnja i razvoj”
 21 01 04 04 Rashodi za potporu Instrumentu za doprinos stabilnosti i miru
 Dif.
 NE
 NE
 NE
 /NE
 3.2.Procijenjeni utjecaj na rashode
 3.2.1.Sažetak procijenjenog utjecaja na rashode
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjeg financijskog
 okvira
 Broj
 Naslov 4., Globalna Europa
 GU: FPI/DEVCO
 Godina
 2017.
 28
 Godina
 2018
 Godina
 2019
 Godina
 2020
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
 UKUPNO
 • Odobrena sredstva za poslovanje
 Broj proračunske linije 19 02 01
 Preuzete obveze
 (1)
 6,600
 20,400
 20,350
 20,700
 68,050
 Plaćanja
 (2)
 0
 10,000
 15,000
 20,000
 45,000
 Broj proračunske linije 19 02 02
 Preuzete obveze
 (1a)
 0,608
 2,678
 2,528
 2,177
 7,990
 Plaćanja
 (2 a)
 0
 1,000
 2,000
 2,000
 5,000
 Broj proračunske linije 21 05 01
 Preuzete obveze
 (1b)
 2,150
 6,250
 6,300
 6,300
 21,000
 Plaćanja
 (2b)
 0
 3,000
 4,000
 6,000
 13,000
 Odobrena administrativna sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe
 29
 Broj proračunske linije 19.01.04.01
 (3)
 0,643
 0,673
 0,823
 0,823
 2,962
 (3 a)
 0
 0
 0
 0
 0,000
 UKUPNA odobrena sredstva
 za FPI/DEVCO
 Preuzete obveze
 =1+1a +1b+3
 10,0
 30,0
 30,0
 30,0
 100,000
 Plaćanja
 =2+2a+2b
 +3+3a
 0
 14,0
 21,0
 28,0
 66,600
 Naslov višegodišnjeg financijskog
 okvira
 5
 „Administrativni rashodi”
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Godina
 N
 Godina
 N+1
 Godina
 N+2
 Godina
 N+3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
 UKUPNO
 GU: Služba za instr. vanj. pol.
 • Ljudski resursi
 0,746
 0,746
 0,746
 0,746
 2,984
 • Ostali administrativni rashodi
 0,06
 0,06
 0,06
 0,06
 0,240
 UKUPNO FPI
 Odobrena sredstva
 0,806
 0,806
 0,806
 0,806
 3,224
 GU: DEVCO
 • Ljudski resursi
 0,140
 0,140
 0,140
 0,140
 0,560
 • Ostali administrativni rashodi
 0
 0
 0
 0
 0,000
 DG DEVCO UKUPNO
 Odobrena sredstva
 0,140
 0,140
 0,140
 0,140
 0,560
 UKUPNA odobrena sredstva
 iz NASLOVA 5.
 višegodišnjeg financijskog okvira
 (Ukupne preuzete obveze = ukupna plaćanja)
 0,946
 0,946
 0,946
 0,946
 3,784
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Godina
 N
 30
 Godina
 N+1
 Godina
 N+2
 Godina
 N+3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
 UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva
 iz NASLOVA 1. – 5.
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Preuzete obveze
 10,946
 30,946
 30,946
 30,946
 103,784
 Plaćanja
 0,946
 14,946
 21,946
 28,946
 70,384
 3.2.2.Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva za poslovanje
 –◻
 ◻Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena sredstva za poslovanje.
 –X◻
 ◻Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća odobrena sredstva za poslovanje:
 Indikativni rezultati po cilju:
 Posebni cilj br. 1 - Broj procijenjenih reaktivnih mjera u situacijama krize ili krize u nastajanju unutar određene proračunske godine.
 Posebni cilj br. 2 - Broj procijenjenih djelovanja za izgradnju kapaciteta povezanih sa sprječavanjem sukoba, izgradnjom mira i pripremljenosti na krize unutar određene proračunske godine.
 Posebni cilj br. 3 - Broj obučenih osoba i/ili opreme kupljene unutar određene proračunske godine.
 Odobrena sredstva za preuzete obveze u milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Navesti ciljeve i rezultate
 ⇩
 Godina
 2017.
 Godina
 2018.
 Godina
 2019.
 Godina
 2020.
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
 UKUPNO
 REZULTATI
 Vrsta
 31
 Prosječni trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Ukupni broj
 Ukupni trošak
 POSEBNI CILJ br. 1
 32
 Proračunska linija 19 02 01
 – Rezultat
 – Rezultat
 – Rezultat
 Međuzbroj za posebni cilj br. 1
 6,6
 20,4
 20,4
 20,7
 68,1
 POSEBNI CILJ br. 2 ... Proračunska linija 19 02 02
 – Rezultat
 – Rezultat
 – Rezultat
 Međuzbroj za posebni cilj br. 2
 1
 0,6
 1
 2,7
 1
 2,5
 1
 2,2
 8,0
 POSEBNI CILJ br.°3
 Proračunska linija 21 05 01
 – Rezultat
 – Rezultat
 - Rezultat
 Međuzbroj za posebni cilj br. 3
 1
 2,1
 1
 6,3
 1
 6,3
 1
 6,3
 21,0
 UKUPNI TROŠAK
 10
 30
 30
 30
 100
 11. Rezultati iz Posebnog cilja br. 1. za BL 19 02 01 ne mogu se programirati i zato broj ne bi bio prikladan.
 3.2.3.Procijenjeni utjecaj na odobrena administrativna sredstva
 3.2.3.1.Sažetak
 –◻
 ◻Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena administrativna sredstva.
 –X
 Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća odobrena administrativna sredstva:
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Godina
 N
 33
 Godina
 N+1
 Godina
 N+2
 Godina
 N+3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
 UKUPNO
 NASLOV 5.
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Ljudski potencijali
 0,886
 0,886
 0,886
 0,886
 3,544
 Ostali administrativni rashodi
 0,060
 0,060
 0,060
 0,060
 0,240
 Međuzbroj za NASLOV 5.
 višegodišnjeg financijskog okvira
 0,946
 0,946
 0,946
 0,946
 3,784
 izvan NASLOVA 5.
 34
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Ljudski potencijali
 BL 19 01 04 01 *
 0,448
 0,448
 0,448
 0,448
 1,792
 Ostali
 administrativni rashodi
 0,195
 0,225
 0,375
 0,375
 1,170
 Međuzbroj
 izvan NASLOVA 5.
 višegodišnjeg financijskog okvira
 0,643
 0,673
 0,823
 0,883.
 3,022
 UKUPNO
 1,589
 1,619
 1,769
 1,829
 Potrebna odobrena sredstva za ljudske potencijale i ostale administrativne rashode pokrit će se odobrenim sredstvima glavne uprave koja su već dodijeljena za upravljanje djelovanjem i/ili su preraspodijeljena unutar glavne uprave te, prema potrebi, bilo kojim dodatnim sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 * Odgovara 3 CA pozicije iz FPI-ove proračunske linije
 3.2.3.2.Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih potencijala
 –◻
 ◻Za prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski potencijali.
 –x
 Za prijedlog/inicijativu potrebni su sljedeći ljudski potencijali, kao što je niže objašnjeno:
 Procjenu navesti u ekvivalentima punog radnog vremena
 Godina
 N
 Godina
 N+1
 Godina N+2
 Godina N+3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
 • Radna mjesta prema planu radnih mjesta (dužnosnici i privremeni djelatnici)
 19 01 01 01 (Sjedište i predstavništva Komisije)
 4
 4
 4
 4
 XX 01 01 02 (delegacije)
 XX 01 05 01 (Neizravno istraživanje)
 10 01 05 01 (Izravno istraživanje)
 • Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV)
 35
 19 01 02 01 (UO, UNS, AO iz „globalne omotnice”)
 21 01 02 01 (UO, UNS, AO iz „globalne omotnice”)
 3
 2
 3
 2
 3
 2
 3
 2
 XX 01 02 02 (UO, LO, UNS, AO i MSD u delegacijama)
 19 01 04 01
 36
 - u sjedištima
 - u delegacijama
 3
 3
 3
 3
 XX 01 05 02 (UO, UNS, AO – neizravno istraživanje)
 10 01 05 02 (UO, UNS, AO – izravno istraživanje)
 Ostale proračunske linije (navesti)
 UKUPNO
 12
 12
 12
 12
 19 i 21 odnose se na odgovarajuća područja politike ili glave proračuna.
 Potrebe za ljudskim potencijalima pokrit će se osobljem kojemu je već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno unutar glavne uprave te, prema potrebi, bilo kojim dodatnim sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 Opis zadaća:
 Dužnosnici i privremeno osoblje
 Ljudski potencijali za dužnosnike (AD) omogućuju cjelovito upravljanje dodatnim obvezama, a posebno pouzdanim otkrivanjem, procjenom, sastavljanjem, ugovaranjem i evaluacijom djelovanja CBSD-a u okviru povećanog projektnog portfelja te osmišljavanjem specifičnih CBSD-ovih načina procjene rizika (vidjeti odjeljak 2.2.1). U taj je trošak uključena i provedba redovnih misija praćenja na terenu, radi susreta s mjerodavnim tijelima vlasti i osiguranja lokalne koordinacija s drugim dionicima i darovateljima. Očekuje se i da će za CBSD biti potrebna bliska koordinacija s Vijećem, Parlamentom, i drugim dionicima (uključujući civilno društvo). Budući da je područje CBSD-a novi „teritorij” za Komisiju, ono će zahtijevati posebnu pažnju i izgradnju ad-hoc stručnog kadra te stoga zahtijeva mnogo resursa, posebno u fazi gradnje.
 Resursima (AST) omogućava se ugovaranje i financijsko upravljanje djelovanjima CBSD-a, kao i provođenje revizija i kontrola, godišnje izvješćivanje (SPP), reakcije na pitanja EP-a/ombudsmana, financijsko izvješćivanje te pregled nad obvezama i plaćanjima na središnjoj razini.
 Obračunavaju se i dodatni troškovi u vezi s drugim zadacima iz stražnjeg ureda.
 Vanjsko osoblje
 Ljudski potencijali za vanjsko osoblje (CA) omogućuju da se CBSD-ovim projektnim portfeljom upravlja te ga se provodi centralno na razini stožera i/ili se njime upravlja u Delegaciji. To uključuje svakodnevni projektni menadžment (operativni i financijski), koordinaciju s državama članicama i ostalim dionicima, redovno praćenje projekta i koordinaciju s delegacijama EU-a, ondje gdje je to primjereno. Upravljanje evaluacijama i revizijama. U taj zadatak uključene su i redovne misije terenskih posjeta.
 3.2.4.Usklađenost s tekućim višegodišnjim financijskim okvirom
 –◻
 ◻Prijedlog/inicijativa u skladu je s postojećim višegodišnjim financijskim okvirom.
 –X
 Prijedlog/inicijativa povlači za sobom reprogramiranje relevantnog naslova višegodišnjeg financijskog okvira.
 Objasniti o kakvom je reprogramiranju riječ te navesti odgovarajuće proračunske linije i iznose.
 100 000 000 EUR, koliko je potrebno za djelovanje u okviru CBSD-a, preraspodijelit će se u okviru Naslova 4. Višegodišnjeg financijskog okvira 2014. – 2020. (VFO).
 –◻
 ◻Za prijedlog/inicijativu potrebna je primjena instrumenta za financijsku fleksibilnost ili revizija višegodišnjeg financijskog okvira.
 Objasniti što je potrebno te navesti odgovarajuće naslove i proračunske linije te pripadajuće iznose.
 3.2.5.Doprinos trećih strana
 –Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se sudjelovanje trećih strana u financiranju.
 –Prijedlogom/inicijativom predviđa se sufinanciranje prema sljedećoj procjeni:
 Odobrena sredstva u milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Godina
 N
 Godina
 N+1
 Godina
 N+2
 Godina
 N+3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
 Ukupno
 Navesti tijelo koje sudjeluje u financiranju
 UKUPNA sufinancirana odobrena sredstva
 3.3.Procijenjeni utjecaj na prihode
 –X
 Prijedlog/inicijativa nema financijski utjecaj na prihode.
 –◻
 ◻Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski utjecaj:
 na vlastita sredstva
 na razne prihode
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Proračunska linija u okviru prihoda:
 Odobrena sredstva dostupna za tekuću proračunsku godinu
 Utjecaj prijedloga/inicijative
 37
 Godina
 N
 Godina
 N+1
 Godina
 N+2
 Godina
 N+3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
 Članak
 Za razne namjenske prihode navesti odgovarajuće proračunske linije rashoda.
 [...]
 Navesti metodu izračuna utjecaja na prihode.
 [...]
 (1)
 Primjerice „Izvještaj o svjetskom razvoju: sukob, sigurnost i razvoj za 2011.” Svjetske banke
 (2)
 http://www.un.org/sustainabledevelopment/sustainable-development-goals/
 (3)
 Cilj održivog razvoja 16.: promicanje mirnih i uključivih društava za održivi razvoj, pružanje pristupa pravdi za sve i izgradnja učinkovitih, odgovornih i uključivih institucija na svim razinama
 (4)
 EU je podržao Novi dogovor, jedan od glavnih građevnih blokova četvrtog Foruma na visokoj razini o učinkovitosti pomoći održanog u Busanu u studenome 2011. (
 http://www.pbsbdialogue.org/en
 ).
 (5)
 Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj – Odbor za razvojnu pomoć, veljača 2016.
 (6)
 JOIN(2015) 17., str. 8.
 (7)
 JOIN(2013) 30 final od 11. prosinca 2013.
 (8)
 Zaključci Vijeća 9644/14 od 12. svibnja 2014.
 (9)
 JOIN(2013) 30 final od 11. prosinca 2013.
 (10)
 Člankom 41. UEU-a utvrđuju se načela financiranja civilnih i vojnih operacija upravljanja krizama pod vodstvom EU-a. Zajednički troškovi takvih operacija trenutačno su obuhvaćeni Odlukom Vijeća (ZVSP) 2015/528 od 27. ožujka 2015. o uspostavi mehanizma za upravljanje financiranjem zajedničkih troškova operacija Europske unije koje imaju vojne ili obrambene implikacije (Athena) i o stavljanju izvan snage Odluke 2011/871/ZVSP, SL L 84, 28. 3. 2015.
 (11)
 „Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane”, potpisan 23.6.2000. u Cotonouu, revidiran 25.06.2005. u Luxembourgu, revidiran 22.06.2010. u Ouagadougouu.
 (12)
 Članak 11. Sporazuma o partnerstvu iz Cotonoua o „Politikama za izgradnju mira, sprječavanje i rješavanje sukoba” i odgovarajući zaključci Vijeća pružaju pravnu osnovu za Instrument mirovne pomoći za Afriku; Odluka br. 3/2003 Vijeća ministara AKP-EZ-a od 11. prosinca 2003. o upotrebi sredstava iz dugoročne omotnice za razvoj 9. ERF-a za uspostavu instrumenta mirovne pomoći za Afriku, SL L 345, 31.12.2003.
 (13)
 C-377/12, Europska komisija protiv Vijeća (SPS Filipini), stavak 37.
 (14)
 Vidjeti i JOIN(2015) 17., str. 7., i gore navedene direktive o izvješćivanju OECD/DAC-a u području mira i sigurnosti
 (15)
 Uredba (EU) br. 236/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o utvrđivanju zajedničkih pravila i postupaka za provedbu instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja (SL L 77, 15.3.2014., str. 95.).
 (16)
 Zajednička izjava Vijeća i predstavnika vlada država članica koji se sastaju unutar Vijeća, Europskog parlamenta i Komisije o Razvojnoj politici Europske unije pod nazivom „Europski konsenzus”, Službeni list, C 46 od 24.2.2006.
 (17)
 Ujedinjeni narodi, A/RES/70/1, Rezolucija koju je donijela Glavna skupština 25. rujna 2015.
 (18)
 JOIN(2015) 17 final od 28. travnja 2015.
 (19)
 Zaključci Vijeća za vanjske poslove (formiranje obrane) o ZSOP-u, dokument br. 8971/15 od 18. svibnja 2015.
 (20)
 ABM: upravljanje na temelju djelatnosti; ABB: priprema proračuna na temelju djelatnosti.
 (21)
 Kako je navedeno u članku 54. stavku 2. točkama (a) ili (b) Financijske uredbe.
 (22)
 http://ec.europa.eu/priorities/sites/beta-political/files/pg_hr.pdf
 (23)
 COM(2015) 610 final
 (24)
 Informacije o načinima upravljanja i upućivanju na Financijsku uredbu dostupne su na internetskim stranicama BudgWeb:
 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
 (25)
 Dif. = diferencirana odobrena sredstva / Nedif. = nediferencirana odobrena sredstva.
 (26)
 EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine
 (27)
 Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalne zemlje kandidatkinje sa zapadnog Balkana.
 (28)
 Godina N je godina početka provedbe prijedloga/inicijative.
 (29)
 Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”), neizravnih istraživanja, izravnih istraživanja.
 (30)
 Godina N je godina početka provedbe prijedloga/inicijative.
 (31)
 Rezultati znači proizvodi i usluge koje treba isporučiti.
 (32)
 Na način opisan u odjeljku 1.4.2. „Posebni ciljevi...”.
 (33)
 Godina N je godina početka provedbe prijedloga/inicijative.
 (34)
 Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”), neizravnih istraživanja, izravnih istraživanja.
 (35)
 UO = ugovorno osoblje, LO = lokalno osoblje, UNS = upućeni nacionalni stručnjaci, AO = agencijsko osoblje, MSD = mladi stručnjaci u delegacijama.
 (36)
 U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).
 (37)
 Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima (carine, pristojbe na šećer), navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, to jest bruto iznosi umanjeni za 25 % na ime troškova naplate.


text:
 25.4.2015
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 107/23
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/651 НА КОМИСИЯТА
 от 24 април 2015 година
 относно издаването на лицензии за внос на ориз в рамките на тарифните квоти, открити за подпериода на месец април 2015 г. с Регламент за изпълнение (ЕС) No 1273/2011
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕС) No 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за установяване на обща организация на пазарите на селскостопански продукти и за отмяна на регламенти (ЕИО) No 922/72, (ЕИО) No 234/79, (ЕО) No 1037/2001 и (ЕО) No 1234/2007 на Съвета (1), и по-специално член 188 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 С Регламент за изпълнение (ЕС) No 1273/2011 на Комисията (2) бяха открити и беше определен начинът на управление на някои тарифни квоти при внос на цял и на натрошен ориз, разпределени по страни на произход и групирани в няколко подпериода в съответствие с приложение I към посочения регламент за изпълнение.
 (2)
 Месец април е вторият подпериод за квотата, предвидена в член 1, параграф 1, буква а) от Регламент за изпълнение (ЕС) No 1273/2011.
 (3)
 От съобщената информация съгласно член 8, буква а) от Регламент за изпълнение (ЕС) No 1273/2011 следва, че за квотата с пореден номер 09.4130 заявленията, подадени през първите десет работни дни на месец април 2015 г. в съответствие с член 4, параграф 1 от посочения регламент за изпълнение, се отнасят за количество, по-голямо от наличното. Поради това следва да се определи до каква степен могат да бъдат издавани лицензии за внос, като се определи коефициент на разпределение, който да се прилага към заявените количества за съответната квота, изчислен съгласно член 7, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1301/2006 на Комисията (3).
 (4)
 От горепосочената информация следва също, че за квотите с поредни номера 09.4127—09.4128—09.4129 заявленията, подадени през първите десет работни дни на месец април 2015 г. в съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) No 1273/2011, се отнасят за количество,което е по-малко от наличното.
 (5)
 В съответствие с член 5, първа алинея от Регламент за изпълнение (ЕС) No 1273/2011 следва също да се определи общото налично количество за следващия подпериод за квотите с пореден номер 09.4127—09.4128—09.4129 и 09.4130.
 (6)
 С цел да се гарантира ефективното управление на процедурата за издаване на лицензии за внос, настоящият регламент следва да влезе в сила незабавно след публикуването му,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 1. Заявленията за лицензии за внос на ориз, отнасящи се до квотата с пореден номер 09.4130, посочена в Регламент за изпълнение (ЕС) No 1273/2011, и подадени през първите десет работни дни на месец април 2015 г., са основание за издаването на лицензии за заявеното количество, умножено по коефициента на разпределение, определен в приложението към настоящия регламент.
 2. Общото количество, налично за следващия подпериод в рамките на квотите с пореден номер 09.4127—09.4128—09.4129 и 09.4130, посочени в Регламент за изпълнение (ЕС) No 1273/2011, е определено в приложението към настоящия регламент.
 Член 2
 Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
 Съставено в Брюксел на 24 април 2015 година.
 За Комисията,
 от името на председателя,
 Jerzy PLEWA
 Генерален директор на генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“
 (1) ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 671.
 (2) Регламент за изпълнение (ЕС) No 1273/2011 на Комисията от 7 декември 2011 г. за откриване и за начин на управление на някои тарифни квоти при внос на цял и на натрошен ориз (ОВ L 325, 8.12.2011 г., стр. 6).
 (3) Регламент (ЕО) No 1301/2006 на Комисията от 31 август 2006 г. за определяне на общи правила за управление на тарифните квоти за внос на земеделски продукти, които се управляват чрез система на лицензии за внос (ОВ L 238, 1.9.2006 г., стр. 13).
 ПРИЛОЖЕНИЕ
 Количества за разпределение за подпериода на месец април 2015 г. и налични количества за следващия подпериод съгласно Регламент за изпълнение (ЕС) No 1273/2011
 Квота за бланширан или полубланширан ориз под код по КН 1006 30, предвидена в член 1, параграф 1, буква а) от Регламент за изпълнение (ЕС) No 1273/2011
 Произход
 Пореден номер
 Коефициент на разпределение за подпериода на месец април 2015 г.
 Общо налично количество за подпериода на месец юли 2015 г. (в kg)
 Съединени американски щати
 09.4127
 — (1)
 19 567 500
 Тайланд
 09.4128
 — (1)
 8 531 035
 Австралия
 09.4129
 — (1)
 868 000
 Друг произход
 09.4130
 0,849768 %
 0
 (1) Заявленията покриват количества, по-малки или равни на наличните количества: следователно всички заявления могат да бъдат приети.