type: other

text:
C-327/94 - Dudda v. Finanzamt Bergisch Gladbach
 C-41/04 - Levob Verzekeringen ja OV Bank
 ”Ennakkoratkaisupyyntö — Verotus — Arvonlisävero — Direktiivi 2006/112/EY — 56 artikla — Palvelujen suorituspaikka — ”Vastaavien oikeuksien” käsite — Kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien siirto”
 Asiassa C-453/15,
 jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Bundesgerichtshof (ylin yleinen tuomioistuin, Saksa) on esittänyt 22.7.2015 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 24.8.2015, saadakseen ennakkoratkaisun rikosasiassa
 Generalbundesanwalt beim Bundesgerichtshofin
 ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä ja 13.7.2016 pidetyssä istunnossa esitetyn,
 A, edustajinaan M. Wulf ja M. Langrock, Rechtsanwälte,
 B, edustajanaan A. Norouzi ja O. Sahan, Rechtsanwälte,
 Generalbundesanwalt beim Bundesgerichtshof P. Frank tässä ominaisuudessaan ja asiamies S. Heine,
 Kreikan hallitus, asiamiehinään E. Tsaousi ja A. Dimitrakopoulou,
 Euroopan komissio, asiamiehinään M. Wasmeier ja M. Owsiany-Hornung,
 kuultuaan julkisasiamiehen 7.9.2016 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,
 Ennakkoratkaisupyyntö koskee yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28.11.2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY (EUVL 2006, L 347, s. 1; jäljempänä arvonlisäverodirektiivi) 56 artiklan 1 kohdan a alakohdan tulkintaa.
 Tämä pyyntö on esitetty A:ta ja B:tä vastaan avunannosta veropetokseen vireille pannun rikosasian yhteydessä.
 Arvonlisäverodirektiivin 43 artiklassa, joka kuuluu palvelujen suorituspaikkaa koskevia sääntöjä sisältävän 3 luvun 1 jaksoon, jonka otsikko on ”Yleinen sääntö”, säädetään seuraavaa:
 ”Palvelujen suorituspaikkana pidetään paikkaa, jossa suorittajalla on liiketoimintansa kotipaikka tai kiinteä toimipaikka, josta palvelu suoritetaan, taikka jos tällaista kotipaikkaa tai kiinteää toimipaikkaa ei ole, suorittajan kotipaikkaa tai pysyvää asuinpaikkaa.”
 Mainitun direktiivin 56 artiklan 1 kohdassa, joka kuuluu saman 3 luvun 2 jaksoon, joka sisältää erityisiä säännöksiä, kuuluvaan 5 alajaksoon, jonka otsikko on ”Erinäiset palvelut”, säädetään seuraavaa:
 ”Jäljempänä lueteltujen palvelujen suorituspaikka on paikka, jossa hankkijalla on liiketoimintansa kotipaikka tai kiinteä toimipaikka, jolle palvelu on suoritettu, taikka näiden puuttuessa hankkijan kotipaikka tai vakinainen asuinpaikka, jos palvelut suoritetaan yhteisön ulkopuolelle sijoittautuneille hankkijoille tai yhteisöön mutta muuhun kuin suorittajan kotimaahan sijoittautuneille verovelvollisille:
 tekijänoikeuksien, patenttien, lisenssien, tavaramerkkien ja vastaavien oikeuksien siirrot tai käyttölupien myöntämiset,
 Kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta 13.10.2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY (EUVL 2003, L 275, s. 32) 3 artiklaan sisältyy muun muassa seuraava määritelmä:
 Direktiivin 2003/87 19 artiklassa säädetään seuraavaa:
 Liikevaihtoverolain (Umsatzsteuergesetz, jäljempänä UStG) 3a §:ssä, jonka otsikko on ”Palvelujen suorituspaikka”, sellaisena kuin sitä sovelletaan pääasian tosiseikkoihin, säädetään seuraavaa:
 ”(1) Jollei 3b ja 3f §:stä muuta johdu, palvelujen suorituspaikkana pidetään paikkaa, jossa elinkeinonharjoittaja harjoittaa liiketoimintaansa. Jos palvelu suoritetaan elinkeinonharjoittajan kiinteästä toimipaikasta käsin, palvelun suorittamispaikkana on kiinteä toimipaikka.
 (3) Jos jonkin 4 momentissa mainitun palvelun vastaanottajana on elinkeinonharjoittaja, palvelu on 1 momentista poiketen katsottava suoritetuksi paikassa, jossa vastaanottaja harjoittaa liiketoimintaansa. Jos palvelu suoritetaan elinkeinonharjoittajan kiinteälle toimipaikalle, edellä mainitun sijasta merkityksellinen on se paikka, jossa kiinteä toimipaikka sijaitsee. Jos 4 momentissa tarkoitettujen palvelujen vastaanottaja ei ole elinkeinonharjoittaja ja hänen kotipaikkansa on kolmannen valtion alueella, palvelun suorituspaikkana on hänen kotipaikkansa.
 (4) Edellä 3 momentissa tarkoitettuja palveluja ovat
 patenttien, tekijänoikeuksien, tavaramerkkioikeuksien ja vastaavien oikeuksien myöntäminen, siirtäminen ja käyttäminen;
 Landgericht Hamburg (Hampurin alioikeus, Saksa) tuomitsi A:n ja B:n, jotka työskentelevät veroneuvontayrityksessä, sakkoihin avunannosta veropetokseen asiassa, joka koski huhtikuusta 2009 maaliskuuhun 2010 toiminutta ja arvonlisäveron kiertämiseen kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupassa tähdännyttä arvonlisäveropetosjärjestelmää, jonka alullepanijana oli syytettynä oleva G.
 Tässä petosjärjestelmässä oli mukana useita yhtiöitä. Saksaan sijoittautunut yhtiö E, jossa G käytti tosiasiallisesti määräysvaltaa, osti kasvihuonekaasujen päästöoikeuksia arvonlisäverottomasti ulkomailla ja myi ne edelleen samoin G:n määräysvallassa olevalle, Luxemburgiin sijoittautuneelle yhtiölle I. Viimeksi mainittu yhtiö laati yhtiölle E hyvityslaskuja, joihin sisältyi Saksan liikevaihtoveroa, ja myi päästöoikeudet edelleen Saksaan sijoittautuneelle yhtiölle C, ja myös tämän liiketoimen osalta hyvityslaskuihin sisältyi Saksan liikevaihtovero.
 Yhtiö E ilmoitti vuoden 2009 toista, kolmatta ja neljättä vuosineljännestä koskevissa liikevaihtoveroilmoituksissaan päästöoikeuksien myynnistä I:lle saamansa liikevaihdon ja vähensi ostoihin sisältyvän veron kotimaisten tavarantoimittajien laatimien tekaistujen laskujen perusteella. Tammi- ja maaliskuulta 2010 kyseinen yhtiö ei antanut enää liikevaihtoveroilmoituksia. Näin se kiersi yhteensä 11484179,12 euron suuruiset maksut. Yhtiö I puolestaan ilmoitti huhtikuusta heinäkuuhun 2009, syyskuusta 2009 tammikuuhun 2010 ja maaliskuulta 2010 antamissaan ilmoituksissa yhtiölle C tehdyt suoritukset verollisina liiketoimina ja vähensi ostoihin sisältyvänä verona aiheettomasti yhtiölle E laadituissa hyvityslaskuissa eritellyn liikevaihtoveron kiertäen siten 10667491,10 euron suuruisen maksun.
 A ja B toimivat toukokuun 2009 lopusta yhtiön I veroneuvojina, ja G antoi heille tehtäväksi laatia lyhyt asiantuntijalausunto ensiksi mainitun yhtiön liikevaihtoverotuksellisesta tilanteesta. Lausunnossa todettiin, että yhtiö I saattoi merkitä Saksan liikevaihtoveron laskuun ja vähentää sen ostoihin sisältyvänä verona vain, jos sillä on kiinteä toimipaikka Saksassa ja se suorittaa asianomaiset liiketoimet sieltä käsin, ja että laskut, jotka oli laadittu ennen kiinteän toimipaikan perustamista Saksaan, oli korjattava.
 A ja B, jotka eivät olleet tietoisia yhtiön I roolista veropetosjärjestelmässä, tekivät toimistotilojen vuokrauksesta Saksassa tehdyn sopimuksen, jonka tekopäivämääräksi oli merkitty todellista aikaisempi päivämäärä 1.4.2009, perusteella I:n puolesta huhti- ja toukokuulta 2009 korjatut liikevaihtoveroilmoitukset ja toimittivat ne 12.8.2009 verovirastolle Saksassa. He merkitsivät näihin ilmoituksiin yhtiölle E laadituissa hyvityslaskuissa eritellyn liikevaihtoveron ostoihin sisältyvänä verona, jonka määrä oli 147519,80 euroa huhtikuulta 2009 ja 1146788,70 euroa toukokuulta 2009, vaikka ne pitivät ”erittäin todennäköisenä”, ettei yhtiöllä I ollut kiinteää toimipaikkaa Saksassa.
 A ja B sekä syyttäjä tekivät Landgericht Hamburgin tuomiosta Revision-valitukset ennakkoratkaisua pyytäneeseen tuomioistuimeen Bundesgerichtshofiin (ylin yleinen tuomioistuin, Saksa), joka katsoo, että se, ovatko A ja B syyllistyneet rangaistavaan tekoon avunannolla veronpetokseen, määräytyy Saksan rikoslainsäädännön mukaan sen perusteella, ovatko he antaneet verotoimistolle tahallisesti virheellisiä liikevaihtoveroilmoituksia, joissa ilmoitettiin perusteettomasti yhtiön E suorituksista laadittuihin hyvityslaskuihin perustuva ostoihin sisältyvä vero. Koska A ja B eivät olleet tietoisia yhtiöiden E ja I osallisuudesta G:n alulle panemaan veropetosjärjestelmään, he syyllistyivät ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan rangaistavaan tekoon vain siinä tapauksessa, ettei yhtiölle E laadittujen hyvityslaskujen perusteella voitu vähentää ostoihin sisältyvää veroa, koska hyvityksiin ei saanut sisällyttää liikevaihtoveroa. Yhtiölle I, jonka kotipaikka oli Luxemburgissa, laadittujen laskujen tapauksessa näin oli ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan kuitenkin vain, jos päästöoikeuksien siirtämisestä muodostuvan palvelun suorituspaikka ei ollut Saksassa. Liikevaihtoveron merkitseminen yhtiön E yhtiölle I laatimiin hyvityksiin oli kuitenkin lainvastaista vain, jos arvonlisäverodirektiivin 56 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaan suorituspaikka ei ollut suorittajan eli yhtiön E kotipaikka vaan hankkijana olleen yhtiön I kotipaikka, jolloin suoritus ei ollut verollinen Saksassa.
 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa tämän viimeksi mainitun edellytyksen tarkoittavan, että vuonna 2009 kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien siirtojen suorituspaikka oli UStG:n 3a §:n 4 momentissa, sellaisena kuin sitä sovelletaan pääasian tosiseikkoihin, jolla on Saksan oikeudessa pantu täytäntöön arvonlisäverodirektiivin 56 artiklan 1 kohdan a alakohta, tarkoitettu paikka, jossa hankkijalla on liiketoimintansa kotipaikka tai kiinteä toimipaikka, jolloin on tiedettävä, onko tällaisten päästöoikeuksien kauppa näissä säännöksissä tarkoitettu ”vastaava oikeus”.
 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa tästä, ettei arvonlisäverodirektiivin 56 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen ”vastaavien oikeuksien” käsitteen tulkinta ole niin ilmeinen, ettei se jätä tilaa millekään perustellulle epäilylle. Se on kuitenkin taipuvainen ajattelemaan, että edellä mainitut päästöoikeudet ovat tässä säännöksessä tarkoitettuja ”vastaavia” oikeuksia, koska ilmaus ”vastaava” tarkoittaa ”tiettyjen ominaispiirteiden vastaavuutta” tai ”vertailukelpoisuutta” ja koska tässä säännöksessä mainituille oikeuksille on ominaista, että lainsäätäjä antaa oikeudenhaltijalle ehdottoman oikeuden ja että oikeudenhaltijalla on yksinoikeus käyttää ja hyödyntää oikeutta ja evätä se muilta. Tässä mielessä päästöoikeudet ovat rinnastettavissa henkistä omaisuutta koskeviin oikeuksiin.
 Bundesgerichtshof on näin ollen päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavan ennakkoratkaisukysymyksen:
 Kysymyksellään ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pyrkii selvittämään lähinnä, onko arvonlisäverodirektiivin 56 artiklan 1 kohdan a alakohtaa tulkittava niin, että mainitussa säännöksessä tarkoitetut muut ”vastaavat oikeudet” käsittävät direktiivin 2003/87 3 artiklan a alakohdassa määritellyt kasvihuonekaasujen päästöoikeudet.
 Tältä osin on aluksi muistettava, että arvonlisäverodirektiivin 43 artiklassa on yleissääntö palvelujen suorituksen verotuksellisen liittymäkohdan paikan määrittämiseksi, kun taas saman direktiivin 44 artiklassa ja sitä seuraavissa artikloissa on eräitä erityisiä liittymäkohtia. Kuten käy ilmi unionin tuomioistuimen vakiintuneesta oikeuskäytännöstä, joka koskee jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta – yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste – 17.5.1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY (EYVL 1977, L 145, s. 1; jäljempänä kuudes direktiivi) 9 artiklan olennaisilta osin samoja säännöksiä, arvonlisäverodirektiivin 43 artiklan ei voida katsoa olevan millään tavoin ensisijainen suhteessa 44 artiklaan ja sitä seuraaviin artikloihin. Kussakin tilanteessa on pohdittava, vastaako kyseinen tilanne jotakin mainitun direktiivin 44 artiklassa ja sitä seuraavissa artikloissa mainittua tapausta. Jos näin ei ole, kyseiseen tilanteeseen sovelletaan mainitun direktiivin 43 artiklaa (ks. vastaavasti mm. tuomio 26.9.1996, Dudda, C-327/94, EU:C:1996:355, 20 ja 21 kohta ja tuomio 6.11.2008, Kollektivavtalsstiftelsen TRR Trygghetsrådet, C-291/07, EU:C:2008:609, 24 ja 25 kohta).
 Tästä seuraa, että arvonlisäverodirektiivin 56 artiklan 1 kohdan a alakohtaa ei ole pidettävä yleissäännöstä tehtynä poikkeuksena, jota olisi tulkittava suppeasti (ks. vastaavasti tuomio 27.10.2005, Levob Verzekeringen ja OV Bank, C-41/04, EU:C:2005:649, 34 kohta ja tuomio 7.9.2006, Heger, C-166/05, EU:C:2006:533, 17 kohta).
 Kun nämä näkökohdat otetaan huomioon, on selvitettävä, vastaako kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien siirto jotakin arvonlisäverodirektiivin 56 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista tapauksista eli tekijänoikeuksien, patenttien, lisenssien, tavaramerkkien ja vastaavien oikeuksien siirtoja tai käyttölupien myöntämisiä.
 On todettava, ettei mainittu vastaavuus ilmene selvästi arvonlisäverodirektiivin 56 artiklan 1 kohdan a alakohdan sanamuodosta, koska siinä nimenomaisesti mainitut oikeudet kuuluvat henkisen omaisuuden alaan, kun taas direktiivin 2003/87 3 artiklan a alakohdassa määritellyt oikeudet, jotka ovat valtion tai viranomaisten lupa päästää kasvihuonekaasuja ympäristöön tietyllä ajanjaksolla, eivät kuulu tähän alaan.
 On kuitenkin todettava ensinnäkin, kuten julkisasiamies on todennut ratkaisuehdotuksensa 62 kohdassa, että kasvihuonekaasujen päästöoikeuksilla on samankaltaisia piirteitä kuin henkisen omaisuuden alaan kuuluvilla oikeuksilla tai joillakin niistä. Päästöoikeudet ja henkisen omaisuuden alaan kuuluvat oikeudet ovat etenkin aineettomia sekä antavat haltijalleen yksinoikeuden, ja ne voidaan siirtää kolmannelle tapauksen mukaan joko siirtämällä tai myöntämällä käyttölupa, mikä mahdollistaa sen, että mainittu kolmas voi käyttää niitä liiketoimintansa tarpeisiin. Lisäksi samoin kuin jotkin henkiseen omaisuuteen kuuluvista oikeuksista edellyttävät rekisteröintiä, mainittujen päästöoikeuksien hallussapito ja siirto merkitään direktiivin 2003/87 19 artiklan mukaan rekisteriin.
 Toiseksi arvonlisäverodirektiivin 56 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen tapausten ja kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien vastaavuutta on arvioitava myös suhteessa arvonlisäverodirektiivin 56 artiklan 1 kohdan a alakohdan tarkoitukseen.
 Tästä on muistutettava, että arvonlisäverodirektiivin säännösten, joilla määritetään palvelujen suoritusten verotuspaikka, tavoitteena on välttää yhtäältä toimivaltaristiriidat, jotka voisivat johtaa kaksinkertaiseen verotukseen, ja toisaalta tulojen verottamatta jääminen (ks. vastaavasti tuomio 6.11.2008, Kollektivavtalsstiftelsen TRR Trygghetsrådet, C-291/07, EU:C:2008:609, 24 kohta ja tuomio 17.12.2015, WebMindLicenses, C-419/14, EU:C:2015:832, 41 kohta).
 Unionin tuomioistuin on jo todennut kuudennen direktiivin 77/388 9 artiklasta, että siihen sisältyvien palveluiden suorituspaikkaa koskevien säännösten logiikka edellyttää, että verotus suoritetaan mahdollisuuksien mukaan siellä, missä tavarat ja palvelut käytetään (tuomio 3.9.2009, RCI Europe, C-37/08, EU:C:2009:507, 39 kohta).
 Kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien sisällyttäminen arvonlisäverodirektiivin 56 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin vastaaviin oikeuksiin on mainitun tavoitteen ja logiikan mukaista.
 Koska nimittäin yhtäältä kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien siirron merkitseminen direktiivin 2003/87 19 artiklassa säädettyyn rekisteriin on pakollista, ostajan henkilöllisyys, paikka, jossa hänellä on liiketoimintansa kotipaikka tai jossa hänellä on kiinteä toimipaikka, jonka tarpeisiin mainittu siirto on tehty, tai jossa hänellä on kotipaikka tai vakinainen asuinpaikka ja joka siis on siirron kohdemaa, on mahdollista määrittää helposti ja erittäin suurella varmuudella.
 Koska toisaalta päästöoikeudet on lähtökohtaisesti käytettävä siellä, missä ostaja harjoittaa liiketoimintaansa, verotuksellinen liittymäkohta kyseiseen päästöoikeuksien siirrosta muodostuvien palvelujen suorituspaikkaan mahdollistaa sen, että kyseiseen palveluun sovelletaan sen jäsenvaltion arvonlisäverojärjestelmää, jonka alueella mainitut oikeudet käytetään.
 Muutoinkin on huomautettava, kuten julkisasiamies on todennut ratkaisuehdotuksensa 84 kohdassa, että suuri enemmistö jäsenvaltioista on omaksunut mainitun ratkaisun ennen yhtäältä arvonlisäverodirektiivin muuttamisesta palvelujen suorituspaikan osalta 12.2.2008 annetun neuvoston direktiivin 2008/8/EY (EUVL 2008, L 44, s. 11), jossa verovelvollisille suoritettavien palvelujen osalta säädetään 1.1.2010 lukien yleissäännöstä, jonka mukaan palvelujen suorituspaikka on paikka, johon palvelun vastaanottaja on sijoittautunut, täytäntöönpanoa ja toisaalta ennen arvonlisäverodirektiivin muuttamisesta tiettyjen petosalttiiden palvelujen suorituksiin vapaaehtoisesti ja tilapäisesti sovellettavan käännetyn verovelvollisuuden osalta 16.3.2010 annetun neuvoston direktiivin 2010/23/EU (EUVL 2010, L 72, s. 1), jolla arvonlisäverodirektiiviin lisättiin 199 a artikla, jonka mukaan jäsenvaltiot voivat säätää, että arvonlisäveron maksuvelvollinen on verovelvollinen, joka vastaanottaa direktiivin 2003/87 3 artiklassa tarkoitetun kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien siirron, täytäntöönpanoa.
 Kun kaikki edellä esitetty otetaan huomioon, esitettyyn kysymykseen on vastattava, että arvonlisäverodirektiivin 56 artiklan 1 kohdan a alakohtaa on tulkittava niin, että mainitussa säännöksessä tarkoitetut ”vastaavat oikeudet” käsittävät direktiivin 2003/87 3 artiklan a alakohdassa määritellyt kasvihuonekaasujen päästöoikeudet.
 Yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28.11.2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY 56 artiklan 1 kohdan a alakohtaa on tulkittava niin, että mainitussa säännöksessä tarkoitetut ”vastaavat oikeudet” käsittävät kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta 13.10.2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY 3 artiklan a alakohdassa määritellyt kasvihuonekaasujen päästöoikeudet.


text:
10.4 rendszeres pénzellátás: a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló törvény által rendszeres pénzellátásként felsorolt ellátások, valamint a szociális biztonsági tárgyú nemzetközi egyezmények, továbbá az uniós rendeletek alapján külföldi szerv által folyósított, ezekkel azonos típusú ellátások, ide nem értve a hadigondozottak és nemzeti gondozottak ellátásait, a nemzeti helytállásért elnevezésű pótlékot, az ápolási díjat, a Tny. szerinti hozzátartozói nyugellátásokat és a gyermekgondozást segítő ellátást.
 a)7 a biztosítás megszűnését követő táppénz, baleseti táppénz, terhességi-gyermekágyi segély, csecsemőgondozási díj, gyermekgondozási díj, álláskeresési támogatás folyósításának az idejét,
 c)8 a nyugellátásra jogosító szolgálati idő és nyugdíjalapot képező jövedelem szerzése céljából a Tbj. 34. §-a szerint kötött megállapodás alapján szerzett szolgálati időt, amennyiben a megállapodást 2011. december 31-éig megkötötték.
 (2)9 Rokkantsági ellátást kell megállapítani annak a megváltozott munkaképességű személynek is,
 (3)10 A rehabilitációs ellátásban részesülő személy keresőtevékenység folytatása esetén a keresőtevékenység időtartama alatt bekövetkezett keresőképtelenségére (a továbbiakban: keresőképtelenség) tekintettel – a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvényben (a továbbiakban: Ebtv.) meghatározottak szerint – táppénzre vagy baleseti táppénzre jogosult.
 (4)11 A rehabilitációs pénzbeli ellátás folyósítását szüneteltetni kell arra az időtartamra, amikor az ellátott keresőtevékenységet végez vagy közfoglalkoztatásban vesz részt, ha a heti munkaideje a 20 órát meghaladja.
 (5)13 A rehabilitációs ellátás időtartamát meghosszabbítani nem lehet.
 (2)14 A rehabilitációs hatóság biztosítja a rehabilitációs szolgáltatásokhoz, a közfoglalkoztatási lehetőségekhez való hozzáférést, ennek érdekében szükség szerint megállapodást köt a szolgáltatókkal.
 (3)15 A rehabilitációs hatóság a rehabilitációs célú munkaközvetítés érdekében együttműködik a munkáltatókkal, munkaközvetítést végző, illetve a megváltozott munkaképességű személyek rehabilitációjával foglalkozó szervezetekkel, és a bejelentett munkaerő-igény alapján biztosítja a megfelelő munkavégző képességgel rendelkező, ellátásban részesülő személy és a munkáltató kapcsolatfelvételét, szükség szerint közvetít az ellátásban részesülő személy és a munkáltató között.
 10. § (1)16 A rehabilitációs ellátás
 c)18 más rendszeres pénzellátásban részesül, ide nem értve a keresőképtelenségre tekintettel folyósított táppénzt, baleseti táppénzt, valamint az Ebtv. 42/C. § (1) bekezdés b) pontjában foglaltakra tekintettel megállapított gyermekgondozási díjat,
 b)19 más rendszeres pénzellátásban részesül, ide nem értve a keresőképtelenségre tekintettel folyósított táppénzt, baleseti táppénzt, valamint az Ebtv. 42/C. § (1) bekezdés b) pontjában foglaltakra tekintettel megállapított gyermekgondozási díjat,
 d)20 keresőtevékenységet folytat, és jövedelme 3 egymást követő hónapon keresztül meghaladja a minimálbér 150 százalékát,
 (2a)21 A (2) bekezdés d) pontjának alkalmazása során, a biztosított egyéni és társas vállalkozó esetén minimálbér alatt a Tbj. 4. § s) pont 2. alpontjában foglaltakat kell érteni.
 (3)22 Az állami adóhatóság az ellátás megállapítása céljából a rehabilitációs hatóság megkeresésére a megkereséstől számított 15 napon belül közli
 (4)–(5)23
 (3)24 Ha a rehabilitációs hatóság az (1) és (2) bekezdésben foglaltakról komplex minősítést végzett, a szakhatósági állásfoglalás, hatósági bizonyítvány, komplex minősítés időbeli hatálya alatt a megváltozott munkaképességű személyek ellátásaival kapcsolatos eljárásban nem kell ismételt komplex minősítést végezni.
 16/A. §25 A megváltozott munkaképességű személyek ellátásaival kapcsolatos eljárás esetén az ügyintézési határidő 50 nap. A jogosultsági feltételek fennállása esetén, ha a megváltozott munkaképességű személyek ellátásának összege a szükséges adatok hiánya miatt a kérelem benyújtásától – a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 33. § (3) bekezdésének figyelmen kívül hagyásával – számított 50 napon belül nem határozható meg, a rehabilitációs hatóság végzésében a megváltozott munkaképességű személyek ellátása Mmtv.-ben meghatározott legkisebb összegének megfelelő előleget állapít meg. A megváltozott munkaképességű személyek ellátása megállapítását követően a folyósított előleg összegét a visszamenőlegesen járó ellátás összegébe be kell számítani.
 16/B. §26 Ha a rehabilitációs hatóság más szerv eljárásában szakértőként jár el,
 17. § (1)27 A rokkantsági ellátásban részesülő tizenöt napon belül értesíti a rehabilitációs hatóságot, ha
 (2)28 Az Egészségbiztosítási Alap pénzeszközeinek hatékony felhasználása érdekében, ha a tényállás tisztázott, a megváltozott munkaképességű személyek ellátására való jogosultsággal és az ellátás folyósításával kapcsolatos döntés jogorvoslatra tekintet nélkül végrehajthatóvá nyilvánítható, a határozattal szembeni bírósági felülvizsgálati eljárásban nincs helye a határozat végrehajtása felfüggesztésének.
 (3)29 A megállapított rokkantsági és rehabilitációs pénzbeli ellátás visszamenőlegesen járó összegét csökkenteni kell annak a Kormány által kijelölt szerv által folyósított ellátásnak az összegével, amely ugyanarra az időszakra került folyósításra, feltéve, hogy a jogosultat a két ellátás egyidejűleg nem illette volna meg. A beszámítást a Kormány által kijelölt szerv határozattal rendeli el. Ha a visszamenőlegesen járó ellátás összege alacsonyabb, mint a beszámított összeg, a jogalap nélkül felvett különbözetet vissza kell követelni.
 19. §30 (1) A rehabilitációs hatóság a komplex minősítés során megállapított körülményekre vonatkozóan felülvizsgálatot (a továbbiakban: felülvizsgálat) végez
 c)31 a rehabilitációs ellátásban részesülő egészségi állapotában történt, a rehabilitációt lehetetlenné tevő tartós rosszabbodás vagy legalább 60 napi egybefüggő keresőképtelen állapot esetén,
 (1a)32 Rokkantsági ellátásban részesülő személy esetén az (1) bekezdés a) pontja szerinti felülvizsgálatot nem kell elvégezni, ha
 20. §33 (1) A jogosulatlanul felvett rehabilitációs pénzbeli ellátás és rokkantsági ellátás visszafizetésére, a megtérítési kötelezettségre, az ellátások késedelmes kifizetésére, a követelés érvényesítésére, a tartozás elengedésére, mérséklésére és a részletfizetés engedélyezésére – ha e törvény vagy jogszabály másként nem rendelkezik – az Ebtv. rendelkezéseit kell alkalmazni azzal, hogy az egészségbiztosítás pénzbeli ellátásai alatt a megváltozott munkaképességű személyek ellátásait, az egészségbiztosító alatt a rehabilitációs hatóságot kell érteni.
 20/A. §34 (1) A megváltozott munkaképességű személyek ellátásában részesülő halála esetén a fel nem vett pénzbeli ellátást a vele közös háztartásban együtt élt házastárs, gyermek, unoka, szülő, nagyszülő és testvér egymást követő sorrendben, ezek hiányában az örökös veheti fel a halál napjától vagy a hagyatéki végzés jogerőssé válása napjától számított egy éven belül.
 20/B. §35 (1) A foglalkoztatónak az Ebtv. 67. § (1) bekezdése szerinti megtérítési kötelezettsége olyan arányban áll fenn, amilyen az üzemi balesetből vagy foglalkozási megbetegedésből eredő egészségkárosodás és az össz-szervezeti egészségkárosodás mértékének egymáshoz viszonyított aránya.
 20/C. §36 Az Ebtv. 68. § (1) bekezdése szerinti megtérítési kötelezettség esetén az, aki a megváltozott munkaképességű személyek ellátására jogosult egészségkárosodásáért felelős, olyan arányban köteles az ellátást megtéríteni, amilyen az ebből eredő egészségkárosodás és az össz-szervezeti egészségkárosodás mértékének egymáshoz viszonyított aránya.
 20/D. §37 Az Ebtv. 70. § (1) bekezdésében foglaltakat azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a rehabilitációs hatóság a követelését
 ak)38 nemére,
 al)39 állampolgárságára, bevándorolt, letelepedett, menekült és oltalmazott jogállására és
 am)40 elhalálozása időpontjára
 (2)41 A megváltozott munkaképességű személyek ellátásai folyósításának és a megszüntetési ok fennállásának vizsgálata céljából az állami adóhatóság az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 31. § (2) bekezdése szerinti bevallás alapján az ellátásban részesülő jövedelmére vonatkozó adatokat havonta, a bevallásra előírt határidőt követő hónap utolsó napjáig továbbítja a rehabilitációs hatósághoz. A rehabilitációs hatóság az adóazonosító jelet az e bekezdés, valamint a 14. § (3) bekezdés szerinti adatok átvételével összefüggésben használhatja.
 (3)42 A bíróság, az ügyészség, a nyomozó hatóság és a büntetés-végrehajtás szervei, a katonai igazgatási szerv, a nemzetbiztonsági szolgálatok, az állami adóhatóság, a munkaügyi hatóság, az állami foglalkoztatási szerv, a bányafelügyelet, a szociális hatáskört gyakorló szerv, a családtámogatási ellátásokat megállapító szerv, a gyámügyi feladatokat ellátó szerv, az egészségbiztosítási szerv, a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv, valamint a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény feladatai ellátása érdekében az (1) bekezdésben meghatározott adatok – törvényben meghatározott célból és feltételek teljesülése esetén történő – igénylésére jogosult. A társadalombiztosítási azonosító jel továbbítására a személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási módokról és az azonosító kódok használatáról szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
 (7)43 A rehabilitációs hatóság a megváltozott munkaképességű személyek ellátásaival kapcsolatos nyilvántartás Tbj. 42. § (1) bekezdésében meghatározott adatait
 21/A. §44 (1) A megváltozott munkaképességű személyek ellátásaival kapcsolatos nyilvántartáshoz hozzáférési jogosultsággal rendelkező személyek (a továbbiakban: felhasználó) nyilvántartása – a hozzáférési jogosultság ellenőrzése céljából – tartalmazza a felhasználó következő adatait:
 21/B. §45 (1) A megváltozott munkaképességű személyek számára történő rehabilitációs szolgáltatások biztosítása céljából a rehabilitációs hatóság nyilvántartást vezet
 c)46 az akkreditált és egyéb munkaadók megváltozott munkaképességű munkavállalók számára felajánlott betöltetlen álláshelyeiről.
 a)47 az (1) bekezdés a) pontja szerinti megváltozott munkaképességű személy
 ad) lakó- és tartózkodási helyét, értesítési címét, telefonszámát, elektronikus levélcímét, írásbeli hozzájárulása esetén a közeli hozzátartozója nevét, telefonszámát, elektronikus levélcímét,
 b)48 az akkreditált és egyéb munkaadó
 a)49 az (1) bekezdés a) pont aa) alpontja alapján nyilvántartásba vett személy és közeli hozzátartozója adatait az ellátás megszüntetését követően, amennyiben ezt kéri, de legkésőbb az ellátás megszüntetését követő 5 év elteltével,
 c)50 a nyilvántartásba vételét önként kérő megváltozott munkaképességű személynek, valamint a nem akkreditált munkaadónak az adatait, amennyiben ezt kéri, de legkésőbb az adatfelvételt követő 5 év elteltével.
 22. §52 A 23–24. § alkalmazásában megváltozott munkaképességű személynek kell tekinteni azt a személyt,
 b)53 aki legalább 40 százalékos egészségkárosodással rendelkezik, az erről szóló szakvélemény, szakhatósági állásfoglalás, hatósági bizonyítvány, minősítés időbeli hatálya alatt,
 (1a)54 Az (1) bekezdésben foglaltak alkalmazásakor a több munkáltató által létesített munkaviszonnyal érintett
 c)55 az önkéntes tartalékos katonai szolgálati viszonnyal rendelkező munkavállalót, és
 e)56 a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló törvény hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonát,
 f)57 a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszonyban álló személyt annál a munkaadónál, aki őt nevelőszülőként foglalkoztatja.
 (4a)58 Munkaerő-kölcsönzés esetén a (4) bekezdésben foglaltakat azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a kölcsönzött munkavállalót a kikölcsönzés tartama alatt a kölcsönvevőnél, – a kölcsönbeadónak a kölcsönvevő felé tett erre irányuló nyilatkozata esetén a kölcsönbeadónál – kell a rehabilitációs hozzájárulás alapjául szolgáló statisztikai létszám számítása során figyelembe venni.
 a)59 a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló törvény hatálya alá tartozó rendvédelmi feladatokat ellátó szerv,
 b)60 a büntetés-végrehajtásért felelős miniszter felügyelete alá tartozó, a fogvatartottak kötelező foglalkoztatására létrehozott, a polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti gazdálkodó szervezet,
 c)61 a honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti honvédségi szervezet.
 (7)62 A megváltozott munkaképességű munkavállalót foglalkoztató munkaadó a rehabilitációs hozzájárulás megállapítása céljából nyilvántartást vezet, amely tartalmazza a megváltozott munkaképességű munkavállaló természetes személyazonosító adatait, a társadalombiztosítási azonosító jelét, a munkaképesség változásának, egészségi állapotának, egészségkárosodásának mértékét, a fogyatékosság tényét, továbbá az ezek igazolására szolgáló okirat másolatát. A nyilvántartást a munkáltató a foglalkoztatás megszűnését követő öt évig köteles megőrizni.
 25. § (1)63 A rehabilitációs hatóság az akkreditált munkáltató részére a Kormány rendeletében meghatározottak szerint pályázati úton
 (3)64 A megváltozott munkaképességű személy, illetve a fogyatékossági támogatásban részesülő személy határozott idejű munkaviszonya – a Munka Törvénykönyvéről szóló törvény 192. § (2) bekezdésétől eltérően – az (1) bekezdés alapján támogatott foglalkoztatása időtartamára meghosszabbítható.
 26/A. §65 A rehabilitációs hatóság kérelemre komplex minősítést végez, és ennek eredményéről hatósági bizonyítványt állít ki. A hatósági bizonyítvány kiállítására vonatkozó ügyintézési határidő 50 nap.
 c)66 megfelel a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter rendeletében meghatározott egyéb feltételeknek.
 (2)67 Aki az (1) bekezdés szerint szakértői tevékenységet kíván folytatni, köteles az erre irányuló szándékát a Kormány által kijelölt szervnek bejelenteni. A bejelentés tartalmazza a bejelentő természetes személyazonosító adatait, valamint annak igazolását, hogy vele szemben kizáró ok nem áll fenn.
 (2a)68 A bejelentéshez mellékelni kell
 (3a)69 A foglalkozási rehabilitációs szakértői névjegyzék a szakértői tevékenység végzésére való jogosultság tekintetében közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
 (4)70 A Kormány által kijelölt szerv a foglalkozási rehabilitációs szakértői tevékenység gyakorlásának időtartama alatt lefolytatott hatósági ellenőrzés keretében ellenőrzi az (1) bekezdésben meghatározott feltételek teljesülését.
 (6)71 A Kormány által kijelölt szerv a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter rendeletében meghatározottak szerint gondoskodik a foglalkozási rehabilitációs szakértők továbbképzéséről.
 8/a. A rehabilitációs orvosszakértő72
 27/A. §73 (1) Rehabilitációs orvosszakértőként – az igazságügyi szakértőkről szóló törvény szerint igazságügyi szakértői tevékenység végzésére jogosult szakértő kivételével – kizárólag az a személy jogosult eljárni, aki
 c)74 megfelel a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter rendeletében meghatározott egyéb feltételeknek.
 (2)75 Aki az (1) bekezdés szerint szakértői tevékenységet kíván folytatni, köteles az erre irányuló szándékát a Kormány által kijelölt szervnek bejelenteni. A bejelentés tartalmazza a bejelentő természetes személyazonosító adatait, valamint annak igazolását, hogy vele szemben kizáró ok nem áll fenn.
 (2a)76 A bejelentéshez mellékelni kell
 (3a)77 A rehabilitációs orvosszakértői névjegyzék a szakértői tevékenység végzésére való jogosultság tekintetében közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
 (4)78 A Kormány által kijelölt szerv a rehabilitációs orvosszakértői tevékenység gyakorlásának időtartama alatt lefolytatott hatósági ellenőrzés keretében ellenőrzi az (1) bekezdésben meghatározott feltételek teljesülését.
 (6)79 A Kormány által kijelölt szerv a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter rendeletében meghatározottak szerint gondoskodik a rehabilitációs orvosszakértők továbbképzéséről.
 a)80 a megváltozott munkaképességű személyek ellátásai megállapításával, folyósításával, szüneteltetésével, felülvizsgálatával, megszüntetésével, továbbá a jogosulatlanul felvett ellátás visszafizetésével és a megtérítéssel kapcsolatos eljárási szabályokat,81
 b)82 a rehabilitációs hatóság által végzett komplex minősítésre, rehabilitációs és orvosszakértői feladatok ellátására vonatkozó részletes eljárási szabályokat,83
 c) a rehabilitációs szolgáltatásokra, a rehabilitációval kapcsolatos eljárási szabályokra, az együttműködésre, továbbá a rehabilitációs tervre vonatkozó szabályokat,84
 d) a megváltozott munkaképességű személyeket foglalkoztató munkaadók akkreditációjának és ellenőrzésének szabályait,85
 e)86 a megváltozott munkaképességű személyek foglalkoztatásához nyújtható bér- és költségtámogatás feltételeit, mértékét, a támogatás megállapításával, folyósításával, nyilvántartásával, megszüntetésével, visszakövetelésével és ellenőrzésével kapcsolatos szabályokat, valamint az európai uniós források felhasználásával nyújtható foglalkoztatást elősegítő támogatások szabályait,87
 f)88
 (2)89 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a rehabilitációs hatóságot, a megváltozott munkaképességű személyek ellátásait folyósító szervet, a rehabilitációs szakértői szervet, az orvosszakértői szervet, a foglalkozási rehabilitációs szakértői névjegyzéket és a rehabilitációs orvosszakértői névjegyzéket vezető szervet, valamint a foglalkozási rehabilitációs szakértők, rehabilitációs orvosszakértők továbbképzésével kapcsolatos feladatokat ellátó szervet rendeletben jelölje ki.90
 (3)91 Felhatalmazást kap a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter, hogy az igazságügyért felelős miniszterrel egyetértésben a komplex minősítésre vonatkozó részletes szakmai szabályokat rendeletben állapítsa meg.92
 (4)93 Felhatalmazást kap a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter, hogy a foglalkozási rehabilitációs szakértői tevékenység folytatásának feltételeit, a szakértői tevékenység bejelentésének és a foglalkozási rehabilitációs szakértői névjegyzék személyes adatnak nem minősülő adattartalmát, a bejelentésre és a nyilvántartás vezetésére vonatkozó eljárási szabályokat, a foglalkozási rehabilitációs szakterületeket, továbbá a szakértői tevékenységre jogszabályban vagy hatósági döntésben előírt kötelezettségek be nem tartása esetén alkalmazandó jogkövetkezményeket rendeletben állapítsa meg.94
 (4a)95 Felhatalmazást kap a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter, hogy a rehabilitációs orvosszakértői tevékenység folytatásának feltételeit, a szakértői tevékenység bejelentésének és a rehabilitációs orvosszakértői névjegyzék személyes adatnak nem minősülő adattartalmát, a bejelentésre és a nyilvántartás vezetésére vonatkozó eljárási szabályokat, a továbbképzésre vonatkozó szabályokat, valamint a szakértői tevékenységre jogszabályban vagy hatósági döntésben előírt kötelezettségek be nem tartása esetén alkalmazandó jogkövetkezményeket rendeletben állapítsa meg.96
 (5)97 Felhatalmazást kap a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter, hogy az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben a megváltozott munkaképességű munkavállalókat foglalkoztató munkáltató akkreditációs eljárásáért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj szabályait rendeletben határozza meg.98
 (6)99 Felhatalmazást kap a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter, hogy az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben a foglalkozási rehabilitációs szakértői névjegyzékbe és a rehabilitációs orvosszakértői névjegyzékbe történő felvételért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjra vonatkozó szabályokat rendeletben határozza meg.
 29/A. §101 A foglalkoztatás bővítése és rugalmasabbá tétele érdekében szükséges intézkedésekről szóló törvény által szabályozott járulékkedvezmény igénybevételéhez 2012. január 1-jét megelőzően, a munkaügyi központtal kötött megállapodás esetében a járulékkedvezmény érvényesítésére a megállapodás megkötésének időpontjában hatályos szabályokat kell alkalmazni.
 bb)102 III. csoportos rokkantsági, baleseti rokkantsági nyugdíjat kell megállapítani, ha a kérelmező tartós foglalkozási rehabilitációt igényel, vagy egészségi állapota alapján tartós foglalkozási rehabilitációt igényel, azonban a komplex minősítés szakmai szabályairól szóló rendeletben meghatározott egyéb körülményei miatt foglalkozási rehabilitációja nem javasolt,
 bc)103 II. csoportos rokkantsági, baleseti rokkantsági nyugdíjat kell megállapítani, ha a kérelmező kizárólag folyamatos támogatással foglalkoztatható, és
 bd)104 I. csoportos rokkantsági, baleseti rokkantsági nyugdíjat kell megállapítani, ha a kérelmező egészségkárosodása jelentős és önellátásra nem vagy csak segítséggel képes.
 (9)105 A megváltozott munkaképességű személy e törvény szerinti ellátásokra való jogosultságát nem érinti az a keresetnövekedés, amellyel foglalkoztatója a munkabérek nettó értékének megőrzéséhez szükséges munkabéremelés 2012. évi elvárt mértékének megfelelően növelte a megváltozott munkaképességű személy keresetét, ha e törvény szerint a megváltozott munkaképességű személy keresőtevékenységet végezhet és közfoglalkoztatásban részt vehet.
 (10)106 A megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához nyújtható költségvetési támogatások változatlanul megilletik azt a foglalkoztatót, aki a megváltozott munkaképességű személyek keresetét a munkabérek nettó értékének megőrzéséhez szükséges munkabéremelés 2012. évi elvárt mértékének megfelelően növelte.
 (11)107 E törvénynek az elvárt béremelés végrehajtásával és a foglalkoztatással összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2012. évi XXI. törvénnyel megállapított 30. § (9) és (10) bekezdését 2012. január 1-jétől kell alkalmazni.
 (1a)108
 (2)109 Az (1) bekezdés alapján rokkantsági ellátásban részesülő személy ellátását meg kell szüntetni, ha keresőtevékenységet folytat és a jövedelme 3 egymást követő hónapon keresztül meghaladja a minimálbér 150 százalékát. E bekezdés alkalmazása során a 2012. július 1-jétől szerzett jövedelem vehető figyelembe.
 (1a)110
 (8)111 A rokkantsági ellátás és a rehabilitációs ellátás – a 32. § (1a) bekezdésének és az (1a) bekezdésnek a 2012. szeptember 1-jén hatályos szabályai szerinti – emelése, valamint az özvegyi nyugdíj – a Tny. 102/F. §-ának a 2012. szeptember 1-jén hatályos szabályai szerinti – csökkentése nem hajtható végre, az erről szóló határozatokat vissza kell vonni.
 (9)112 A megváltozott munkaképességű személyek ellátásait folyósító szerv az özvegyi nyugdíjra és rokkantsági vagy rehabilitációs ellátásra együttesen jogosult személyek esetében megállapítja a 32. § (1a) bekezdésének és az (1a) bekezdésnek, valamint a Tny. 102/F. §-ának – 2012. szeptember 1-jén hatályos – rendelkezései alapján csökkentett özvegyi nyugdíj és megemelt rokkantsági vagy rehabilitációs ellátás együttes havi összegének, valamint ezen ellátások 2012 augusztusára járó együttes havi összegének különbözetét. Ha a különbözet pozitív, a rokkantsági ellátást, illetve a rehabilitációs ellátást e különbözet havi összegével 2012. szeptember 1-jei időponttól kezdődően meg kell emelni. Az emelésről a megváltozott munkaképességű személyek ellátásait folyósító szerv 2012. október 15-éig határozattal intézkedik.
 33/A. §113 (1) Amennyiben a 32. § (1) bekezdése alapján rokkantsági ellátásban részesülő személy vagy a 33. § (1) bekezdése alapján rehabilitációs ellátásban részesülő személy felülvizsgálatát követően az ellátott
 (5)114 Ha a 2011. december 31-én rehabilitációs járadékban részesülő személy részére 2014. január 1-jét követően megváltozott munkaképességű személyek ellátása kerül megállapításra, az ellátás összegének meghatározása során, ha az számára kedvezőbb, havi átlagjövedelemként a megszűnést megelőző hónapra járó rehabilitációs járadék összegének 140 százalékát kell figyelembe venni.
 (6)115 Ha a 2011. december 31-én rehabilitációs járadékban részesülő személy részére 2014. január 1-jét megelőzően megváltozott munkaképességű személyek ellátása került megállapításra, a rehabilitációs hatóság az ellátás összegét, ha az számára kedvezőbb, az (5) bekezdésben foglaltak figyelembevételével 2014. május 31-éig – 2014. január 1-jére visszamenő hatállyal – hivatalból módosítja.
 37. § (1)116 A 15. § (3) bekezdését a 2012. január 1-jét követően kiadott szakhatósági állásfoglalásokra, hatósági bizonyítványokra, komplex minősítésekre kell alkalmazni.
 (2)117 A 25. §-t 2013. január 1-jétől kell alkalmazni. A 2013. január 1-je előtt folytatott foglalkoztatás tekintetében a megváltozott munkaképességű munkavállalókat foglalkoztató munkaadók akkreditációjával, ellenőrzésével, valamint a megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához nyújtható költségvetési támogatásokkal, azok visszakövetelésével kapcsolatban az Flt. 2011. december 30-án hatályos rendelkezéseit kell alkalmazni.
 38. § (1)118 A 23–24. § alkalmazásában
 a)119 a 33. § szerinti felülvizsgálattal érintett személyek esetében a felülvizsgálat alapján hozott jogerős döntést követő harmadik hónap első napjáig, a 38/C. § szerint a komplex minősítés alól mentesülő személyek esetében a rokkantsági ellátás időtartama alatt,
 b)120 az a) pont alá nem tartozó személyek esetében a (2) bekezdés szerinti hatósági bizonyítvány kiállítását követő harmadik hónap első napjáig, de legkésőbb 2012. december 31-éig
 (2)121 Az (1) bekezdés b) pontja szerinti személy komplex minősítését kérelmére a rehabilitációs hatóság elvégzi, és ennek eredményéről hatósági bizonyítványt állít ki.
 (3)122 A 25. § alkalmazásában rehabilitációs hatóság komplex minősítése szerinti megváltozott munkaképességű személynek kell tekinteni
 e)123 a rehabilitációs járadékban részesülő személyt is.
 f)124 a 38/C. § szerint a komplex minősítés alól mentesülő személyt is az öregségi nyugdíjkorhatár betöltéséig.
 38/A. §125 E törvénynek a honvédségi adatkezelésről, az egyes honvédelmi kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos katonai igazgatási feladatokról szóló 2013. évi XCVII. törvénnyel megállapított 23. § (2) bekezdés e) pontját 2013. január 1-jétől kell alkalmazni.
 38/B. §126 A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény, a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény, a sportról szóló 2004. évi I. törvény, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2014. évi CI. törvénnyel megállapított 23. § (2) bekezdés f) pontját a 2014. évi adókötelezettség megállapítása során is alkalmazni kell.
 38/C. §127 A 32. § (1) bekezdésében foglaltak alapján rokkantsági ellátásban és a 33. § (1) bekezdésében foglaltak alapján rehabilitációs ellátásban részesülő személy esetén, ha
 38/D. §128 Az egyes szociális és gyermekvédelmi tárgyú törvények módosításáról szóló 2015. évi CXXXIII. törvénnyel megállapított 19. § (1a) bekezdését és 38/C. §-t a 2015. augusztus 1-jén folyamatban lévő felülvizsgálati eljárásokban még nem kell alkalmazni.
 38/E. §129 A közigazgatási bürokráciacsökkentéssel összefüggő törvénymódosításokról szóló 2015. évi CLXXXVI. törvénnyel módosított 7. § (3), (4) és (5) bekezdését a rehabilitációs pénzbeli ellátás szüneteltetése iránt folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell. Ha a rehabilitációs pénzbeli ellátás a 2015. december 31-ig hatályos rendelkezések alapján a keresőképtelenségre tekintettel került szüneteltetésre, az ellátás időtartama a keresőképtelenség időtartamával meghosszabbodik.
 40. §130
 41. §131
 42. §132
 43–54. §133
 55–65. §134
 66. §135
 67–69. §136
 70–71. §137
 72. §138
 73. §139
 74. §140
 75. §141
 76. §142
 77. §143
 78–82. §144
 83. §145
 84–89. §146
 90. § (1)147
 91. §149
 92. §150
 94–103. §152
 107–111. §156
 112. §157
 113. §158
 114. §159
 115–117. §160
 118. §161
 119. §162
 120. § (1)163
 (2)–(5)164
 121–142. §165
 143–159. §166
 160–168. §167
 169. §168
 170–186. §169
 187. §170
 188. §171
 189. §172
 190. §173
 191. §174
 192. §175
 194–197. §176
 198. § (1)–(2)177
 199. § (1)179
 200. §181
 201. §182
 4 Az 1. § (2) bekezdés 10. pontja a 2013: CCXXV. törvény 1. §-ával megállapított, a 2015: CCXXIII. törvény 83. §-a szerint módosított szöveg.
 7 A 2. § (3) bekezdés a) pontja a 2014: CXI. törvény 134. § (5) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
 8 A 2. § (3) bekezdés c) pontját a 2012: CXVIII. törvény 35. §-a iktatta be.
 9 Az 5. § (2) bekezdése a 2012: CXVIII. törvény 50. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
 10 A 7. § (3) bekezdése a 2015: CLXXXVI. törvény 175. § (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
 11 A 7. § (4) bekezdését az Alkotmánybíróság a 40/2012. (XII. 6.) AB határozatának 1. pontjával megsemmisítette 2012. december 7. napjával. Újonnan a 2012: CCVIII. törvény 30. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2015: CLXXXVI. törvény 175. § (1) bekezdésével megállapított szöveg, ez utóbbi módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
 13 A 7. § (5) bekezdése a 2015: CLXXXVI. törvény 176. § a) pontja szerint módosított szöveg, e módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
 14 A 8. § (2) bekezdése a 2015: VIII. törvény 20. § (4) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 24. §-át.
 15 A 8. § (3) bekezdése a 2015: VIII. törvény 20. § (4) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 24. §-át.
 16 A 10. § (1) bekezdése a 2015: CLXXXVI. törvény 175. § (2) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
 17 A 10. § (2) bekezdés b) pontját a 2015: CLXXXVI. törvény 176. § b) pontja hatályon kívül helyezte, e módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
 18 A 10. § (2) bekezdés c) pontja a 2014: CXI. törvény 134. § (5) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
 19 A 13. § (2) bekezdés b) pontja a 2014: CXI. törvény 134. § (5) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
 20 A 13. § (2) bekezdés d) pontja a 2013: CCXXV. törvény 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
 21 A 13. § (2a) bekezdését a 2013: CCXXV. törvény 3. § (2) bekezdése iktatta be.
 22 A 14. § (3) bekezdése a 2015: VIII. törvény 20. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 24. §-át.
 23 A 14. § (4)–(5) bekezdését a 2015: VIII. törvény 20. § (4) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító törvény 24. §-át.
 24 A 15. § (3) bekezdése a 2015: VIII. törvény 20. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 24. §-át.
 25 A 16/A. §-t a 2015: CLXXXVI. törvény 175. § (3) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
 26 A 16/B. §-t a 2015: CLXXXVI. törvény 175. § (3) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
 27 A 17. § (1) bekezdése a 2015: CXXXIII. törvény 32. §-ával megállapított szöveg.
 28 A 18. § (2) bekezdése a 2012: CXVIII. törvény 50. § (1) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
 29 A 18. § (3) bekezdését a 2012: CXVIII. törvény 36. §-a iktatta be.
 30 A 19. § a 2012: CXVIII. törvény 37. §-ával megállapított szöveg.
 31 A 19. § (1) bekezdés c) pontja a 2015: CXXXIII. törvény 36. § a) pontja szerint módosított szöveg.
 32 A 19. § (1a) bekezdését a 2015: CXXXIII. törvény 33. §-a iktatta be.
 33 A 20. § a 2013: CCXXV. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
 34 A 20/A. §-t a 2012: CXVIII. törvény 38. §-a iktatta be.
 35 A 20/B. §-t a 2013: CCXXV. törvény 5. §-a iktatta be.
 36 A 20/C. §-t a 2013: CCXXV. törvény 6. §-a iktatta be.
 37 A 20/D. §-t a 2013: CCXXV. törvény 7. §-a iktatta be.
 38 A 21. § (1) bekezdés a) pont ak) alpontját a 2012: CXVIII. törvény 39. § (1) bekezdése iktatta be.
 39 A 21. § (1) bekezdés a) pont al) alpontját a 2012: CXVIII. törvény 39. § (1) bekezdése iktatta be.
 40 A 21. § (1) bekezdés a) pont am) alpontját a 2012: CXVIII. törvény 39. § (1) bekezdése iktatta be.
 41 A 21. § (2) bekezdése a 2012: CXVIII. törvény 39. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
 42 A 21. § (3) bekezdése a 2012: CXVIII. törvény 39. § (2) bekezdésével megállapított, a 2015: VIII. törvény 20. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 24. §-át.
 43 A 21. § (7) bekezdését a 2012: CXVIII. törvény 39. § (3) bekezdése iktatta be.
 44 A 21/A. §-t a 2012: CXVIII. törvény 40. §-a iktatta be.
 45 A 21/B. §-t a 2013: CCXXV. törvény 8. §-a iktatta be.
 46 A 21/B. § (1) bekezdés c) pontja a 2014: CI. törvény 90. § a) pontja szerint módosított szöveg.
 47 A 21/B. § (2) bekezdés a) pontja a 2014: CI. törvény 87. §-ával megállapított szöveg.
 48 A 21/B. § (2) bekezdés b) pontja a 2014: CI. törvény 90. § b) pontja szerint módosított szöveg.
 49 A 21/B. § (3) bekezdés a) pontja a 2014: CI. törvény 90. § c) pontja szerint módosított szöveg.
 50 A 21/B. § (3) bekezdés c) pontja a 2014: CI. törvény 90. § d) pontja szerint módosított szöveg.
 51 A 21/B. § (4) bekezdését a 2015: VIII. törvény 20. § (4) bekezdés d) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító törvény 24. §-át.
 52 A 22. § a 2012: CXVIII. törvény 41. §-ával megállapított szöveg.
 53 A 22. § b) pontja a 2015: VIII. törvény 20. § (3) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 24. §-át.
 54 A 23. § (1a) bekezdését a 2013: CCXXV. törvény 9. §-a iktatta be.
 55 A 23. § (2) bekezdés c) pontja a 2012: CCV. törvény 262. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
 56 A 23. § (2) bekezdés e) pontját a 2013: XCVII. törvény 76. § (1) bekezdése iktatta be.
 57 A 23. § (2) bekezdés f) pontját a 2014: CI. törvény 88. §-a iktatta be.
 58 A 23. § (4a) bekezdését a 2015: LXXIV. törvény 4. §-a iktatta be.
 59 A 23. § (6) bekezdés a) pontja a 2015: XLII. törvény 366. § (32) bekezdése szerint módosított szöveg.
 60 A 23. § (6) bekezdés b) pontja a 2013: CCLII. törvény 6. §-a szerint módosított szöveg.
 61 A 23. § (6) bekezdés c) pontját a 2012: CCV. törvény 262. § (2) bekezdése iktatta be.
 62 A 23. § (7) bekezdése a 2012: CXVIII. törvény 50. § (1) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
 63 A 25. § (1) bekezdés záró szövegrésze a 2013: CCXXV. törvény 12. § b) pontja szerint módosított szöveg.
 64 A 25. § (3) bekezdését a 2012: CXCII. törvény 80. §-a iktatta be, szövege a 2013: CCXXV. törvény 12. § c) pontja szerint módosított szöveg.
 65 A 26/A. §-t a 2012: CXVIII. törvény 42. §-a iktatta be, szövege a 2015: CLXXXVI. törvény 175. § (4) bekezdésével megállapított szöveg, ez utóbbi módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
 66 A 27. § (1) bekezdés c) pontja a 2014: XXXV. törvény 87. §-a, a 2015: CXXXIII. törvény 36. § b) pontja szerint módosított szöveg.
 67 A 27. § (2) bekezdése a 2015: CLXXXVI. törvény 175. § (5) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
 68 A 27. § (2a) bekezdését a 2013: LXXXIV. törvény 87. § (1) bekezdése iktatta be.
 69 A 27. § (3a) bekezdését a 2013: LXXXIV. törvény 87. § (2) bekezdése iktatta be.
 70 A 27. § (4) bekezdése a 2015: CLXXXVI. törvény 175. § (6) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
 71 A 27. § (6) bekezdését a 2012: CXVIII. törvény 43. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: XXXV. törvény 87. §-a, a 2015: CXXXIII. törvény 36. § b) pontja szerint módosított szöveg.
 72 A 27/A. §-t megelőző alcímet a 2012: CXVIII. törvény 44. §-a iktatta be.
 73 A 27/A. §-t a 2012: CXVIII. törvény 44. §-a iktatta be.
 74 A 27/A. § (1) bekezdés c) pontja a 2014: XXXV. törvény 87. §-a, a 2015: CXXXIII. törvény 36. § b) pontja szerint módosított szöveg.
 75 A 27/A. § (2) bekezdése a 2015: CLXXXVI. törvény 175. § (7) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
 76 A 27/A. § (2a) bekezdését a 2013: LXXXIV. törvény 87. § (3) bekezdése iktatta be.
 77 A 27/A. § (3a) bekezdését a 2013: LXXXIV. törvény 87. § (4) bekezdése iktatta be.
 78 A 27/A. § (4) bekezdése a 2015: CLXXXVI. törvény 175. § (8) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
 79 A 27/A. § (6) bekezdése a 2014: XXXV. törvény 87. §-a, a 2015: CXXXIII. törvény 36. § b) pontja szerint módosított szöveg.
 80 A 28. § (1) bekezdés a) pontja a 2013: CCXXV. törvény 12. § d) pontja szerint módosított szöveg.
 81 Lásd a 327/2011. (XII. 29.) Korm. rendeletet, a 74/2015. (III. 30.) Korm. rendeletet.
 82 A 28. § (1) bekezdés b) pontja a 2015: VIII. törvény 20. § (3) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 24. §-át.
 83 Lásd a 327/2011. (XII. 29.) Korm. rendeletet, a 74/2015. (III. 30.) Korm. rendeletet.
 84 Lásd a 327/2011. (XII. 29.) Korm. rendeletet.
 85 Lásd a 327/2012. (XI. 16.) Korm. rendeletet.
 86 A 28. § (1) bekezdés e) pontja a 2012: CXVIII. törvény 45. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
 87 Lásd a 327/2012. (XI. 16.) Korm. rendeletet.
 88 A 28. § (1) bekezdés f) pontját a 2013: CCXXV. törvény 14. § e) pontja hatályon kívül helyezte.
 89 A 28. § (2) bekezdése a 2012: CXVIII. törvény 45. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
 90 Lásd a 327/2011. (XII. 29.) Korm. rendeletet, a 74/2015. (III. 30.) Korm. rendeletet.
 91 A 28. § (3) bekezdése a 2014: XXXV. törvény 87. §-a, a 2015: CXXXIII. törvény 36. § b) pontja szerint módosított szöveg.
 92 Lásd a 7/2012. (II. 14.) NEFMI rendeletet.
 93 A 28. § (4) bekezdése a 2014: XXXV. törvény 87. §-a, a 2015: CXXXIII. törvény 36. § b) pontja szerint módosított szöveg.
 94 Lásd a 8/2012. (II. 21.) NEFMI rendeletet.
 95 A 28. § (4a) bekezdését a 2012: CXVIII. törvény 45. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: XXXV. törvény 87. §-a, a 2015: CXXXIII. törvény 36. § b) pontja szerint módosított szöveg.
 96 Lásd a 47/2012. (XII. 11.) EMMI rendeletet.
 97 A 28. § (5) bekezdése a 2014: XXXV. törvény 87. §-a, a 2015: CXXXIII. törvény 36. § b) pontja szerint módosított szöveg.
 98 Lásd a 38/2012. (XI. 16.) EMMI rendeletet.
 99 A 28. § (6) bekezdése a 2012: CXVIII. törvény 50. § (1) bekezdés e) pontja, a 2014: XXXV. törvény 87. §-a, a 2015: CXXXIII. törvény 36. § b) pontja szerint módosított szöveg.
 100 A 29. § (6) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 101 A 29/A. §-t a 2012: XXI. törvény 24. §-a iktatta be.
 102 A 30. § (5) bekezdés b) pont bb) alpontja a 2012: CXVIII. törvény 50. § (1) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
 103 A 30. § (5) bekezdés b) pont bc) alpontja a 2012: CXVIII. törvény 50. § (1) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
 104 A 30. § (5) bekezdés b) pont bd) alpontja a 2012: CXVIII. törvény 50. § (1) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
 105 A 30. § (9) bekezdését a 2012: XXI. törvény 25. §-a iktatta be.
 106 A 30. § (10) bekezdését a 2012: XXI. törvény 25. §-a iktatta be.
 107 A 30. § (11) bekezdését a 2012: XXI. törvény 25. §-a iktatta be.
 108 A 32. § (1a) bekezdését a 2012: CXVIII. törvény 46. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2012: CXLII. törvény 3. §-a.
 109 A 32. § (2) bekezdése a 2013: CCXXV. törvény 12. § e) pontja szerint módosított szöveg.
 110 A 33. § (1a) bekezdését a 2012: CXVIII. törvény 47. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2012: CXLII. törvény 3. §-a.
 111 A 33. § (8) bekezdését a 2012: CXVIII. törvény 50. § (2) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: CXLII. törvény 2. §-a iktatta be.
 112 A 33. § (9) bekezdését a 2012: CXVIII. törvény 50. § (2) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: CXLII. törvény 2. §-a iktatta be.
 113 A 33/A. §-t a 2012: CXVIII. törvény 48. §-a iktatta be.
 114 A 34. § (5) bekezdését a 2013: CCXXV. törvény 10. §-a iktatta be.
 115 A 34. § (6) bekezdését a 2013: CCXXV. törvény 10. §-a iktatta be.
 116 A 37. § (1) bekezdése a 2015: VIII. törvény 20. § (3) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 24. §-át.
 117 A 37. § (2) bekezdése a 2012: LXXXV. törvény 45. §-ával megállapított szöveg.
 118 A 38. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2012: CXCII. törvény 82. §-a szerint módosított szöveg.
 119 A 38. § (1) bekezdés a) pontja a 2015: CXXXIII. törvény 34. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
 120 A 38. § (1) bekezdés b) pontja a 2012: CXVIII. törvény 49. §-ával megállapított szöveg.
 121 A 38. § (2) bekezdése a 2012: CXVIII. törvény 50. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
 122 A 38. § (3) bekezdését a 2012: CXCII. törvény 81. §-a iktatta be, szövege a 2013: XCVII. törvény 76. § (2) bekezdésével megállapított, nyitó szövegrésze a 2013: CCXXV. törvény 12. § f) pontja szerint módosított szöveg.
 123 A 38. § (3) bekezdés e) pontját a 2013: CCXXV. törvény 11. §-a iktatta be.
 124 A 38. § (3) bekezdés f) pontját a 2015: CXXXIII. törvény 34. § (2) bekezdése iktatta be.
 125 A 38/A. §-t a 2013: XCVII. törvény 76. § (3) bekezdése iktatta be.
 126 A 38/B. §-t a 2014: CI. törvény 89. §-a iktatta be.
 127 A 38/C. §-t a 2015: CXXXIII. törvény 35. §-a iktatta be.
 128 A 38/D. §-t a 2015: CXXXIII. törvény 35. §-a iktatta be.
 129 A 38/E. §-t a 2015: CLXXXVI. törvény 175. § (9) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
 130 A 40. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 131 A 41. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 132 A 42. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 133 A 43–54. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 134 Az 55–65. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 135 A 66. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 136 A 67–69. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 137 A 70–71. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 138 A 72. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 139 A 73. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 140 A 74. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 141 A 75. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 142 A 76. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 143 A 77. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 144 A 78–82. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 145 A 83. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 146 A 84–89. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 147 A 90. § (1) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 148 A 90. § (2) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 149 A 91. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 150 A 92. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 151 A 93. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 152 A 94–103. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 156 A 107–111. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 157 A 112. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 158 A 113. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 159 A 114. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 160 A 115–117. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 161 A 118. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 162 A 119. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 163 A 120. § (1) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 164 A 120. § (2)–(5) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 165 A 121–142. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 166 A 143–159. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 167 A 160–168. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 168 A 169. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 169 A 170–186. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 170 A 187. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 171 A 188. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 172 A 189. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 173 A 190. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 174 A 191. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 175 A 192–193. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 176 A 194–197. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 177 A 198. § (1)–(2) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 178 A 198. § (3) bekezdése a 2011: CXCIV. törvény 48. § (6) bekezdése alapján nem lép hatályba.
 179 A 199. § (1) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 180 A 199. § (2) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 181 A 200. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 182 A 201. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Anunţ juridic important
 |
 22005D0015
 Jurnalul Oficial L 161 , 23/06/2005 p. 0035 - 0036
 Decizia nr. 15/2005 a Comitetului mixt al SEEdin 8 februarie 2005de modificare a anexei XIII (Transporturile) la Acordul SEECOMITETUL MIXT AL SEE,având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, astfel cum a fost modificat prin Protocolul de adaptare a Acordului privind Spațiul Economic European, denumit în continuare "acordul", în special articolul 98,întrucât:(1) Anexa XIII la acord a fost modificată prin Decizia nr. 179/2004 a Comitetului mixt al SEE din 9 decembrie 2004 [1].(2) Regulamentul (CE) nr. 1592/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 iulie 2002 privind normele comune în domeniul aviației civile și instituirea unei Agenții europene de siguranță a aviației [2] a fost încorporat în acord prin Decizia nr. 179/2004 a Comitetului mixt al SEE din 9 decembrie 2004, însoțit de adaptări.(3) Regulamentul (CE) nr. 1643/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 iulie 2003 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1592/2002 privind normele comune în domeniul aviației civile și înființarea unei agenții europene pentru siguranța aeriană [3] trebuie să fie încorporat în acord.(4) Regulamentul (CE) nr. 1701/2003 al Comisiei din 24 septembrie 2003 de adaptare a articolului 6 din Regulamentul (CE) nr. 1592/2002 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune în domeniul aviației civile și de înființare a unei agenții europene pentru siguranța aeriană [4] trebuie să fie încorporat în acord.(5) Regulamentul (CE) nr. 104/2004 al Comisiei din 22 ianuarie 2004 de stabilire a normelor privind organizarea și componența camerei de recurs a Agenției Europene pentru Siguranța Aeriană [5] trebuie să fie încorporat în acord,DECIDE:Articolul 1Anexa XIII la acord se modifică după cum urmează:1. La punctul 66n (Regulamentul (CE) nr. 1592/2002 al Parlamentului European și al Consiliului) se adaugă următorul text:", astfel cum a fost modificat prin:- 32003 R 1643: Regulamentul (CE) nr. 1643/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 iulie 2003 (JO L 245, 29.9.2003, p. 7),- 32003 R 1701: Regulamentul (CE) nr. 1701/2003 al Comisiei din 24 septembrie 2003 (JO L 243, 27.9.2003, p. 5)."2. După punctul 66n (Regulamentul (CE) nr. 1592/2002 al Parlamentului European și al Consiliului) se inserează următorul punct:"66o. 32004 R 0104: Regulamentul (CE) nr. 104/2004 al Comisiei din 22 ianuarie 2004 de stabilire a normelor privind organizarea și componența camerei de recurs a Agenției Europene pentru Siguranța Aeriană (JO L 16, 23.1.2004, p. 20)."Articolul 2Textele Regulamentelor (CE) nr. 1643/2003, 1701/2003 și 104/2004 în limbile islandeză și norvegiană, care urmează să fie publicate în Suplimentul SEE la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, sunt autentice.Articolul 3Prezenta decizie intră în vigoare la 9 februarie 2005, cu condiția transmiterii prealabile către Comitetul mixt al SEE [******] a tuturor notificărilor prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din acord sau la data intrării în vigoare a Deciziei nr. 179/2004 a Comitetului mixt al SEE din 9 decembrie 2004, în funcție de care dintre aceste date este ulterioară.Articolul 4Prezenta decizie se publică în Secțiunea SEE și în Suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.Adoptată la Bruxelles, 8 februarie 2005.Pentru Comitetul mixt al SEEPreședinteleRichard Wright[1] JO L 133, 26.5.2005, p. 37.[2] JO L 240, 7.9.2002, p. 1.[3] JO L 245, 29.9.2003, p. 7.[4] JO L 243, 27.9.2003, p. 5.[5] JO L 16, 23.1.2004, p. 20.[******] Nu sunt indicate cerințe constituționale.--------------------------------------------------


text:
ügyész felelősségeforrás főoldal vissza
 Nick Name 2004.10.21. 05:48
 Figyelj, hidd el, ismeretlenül is jó szándékkal mondom: megértem az elkeseredettséged, de ha feljelentést teszel, attól még a teljes vagyonod ugyanúgy elúszhat, plusz te kaphatsz a nyakadba egy büntetést hamis vád miatt.
 Inkább próbáld újabb és újabb érvekkel az eljárás megindítsát elérni! A Legfőbb Ügyészséghez fordultál már panasszal? Igaz ugyan, hogy az ügyészi határozatok végén az szerepel, hogy "további panasznak helye nincs", de az ügyészség hierarchikus szevezet, ha bármikor meg tudsz győzni egy ügyészt arról, higy igazad van, újraindíthatja (újraindíthattatja) az eljárást!
 Detto 2004.10.20. 23:11
 Nem kérheted előre ügyvéd kirendelését, ha van egy ügyészi határozatod ami igazat ad neked, és nem Te vagy a vádlott hanem az áldozat. Tényleg pótmagánvádról beszéltem. Az ügyész felelőssége abban van, ha hivatalos (Cégbírósági) iratokat nem vesz figyelembe, ügyvédi, egyéb okirathamisítási feljelentések tekintetében nem nyomoz, sőt következetesen nem válaszol. Ha a Cégbírósági iratok sem számítanak hitelesnek akkor miben higgyek? Viszont a jogi személy felelőssége (Hitelszövetkezet)miatt kénytelen vagyok megtenni a feljelentést, hiába nem célszerű, mert a teljes vagyonom a tét.
 Nick Name 2004.10.20. 05:50
 Az ügyészre is vonatkoznak az általános büntetőjogi normák: azaz szándékosság esetén elkövethet különböző hivatali bűncselekménmyeket: hivatali bűnpártolás, hivatali visszaélés stb. Mégis nagyon nem ajánlom, hogy errefelé próbálkozz.
 Milyen magánvádról beszélsz: feltételezem, hogy pótmagánvádról, ott pedig kötelező az ügyvédi képviselet. Ha ügyvéd nélkül nyújtod be, a bíróság kötelezően elutasítja, és csak a határidőn belül nyújthatnád be ügyvéddel is csak újra, ami meg, ha holnap letelik, fizikailag nem lehetséges.
 Időben kérhetted volna ügyvéd kirendelését is, de erre előbb kellett volna gondolni.
 Detto 2004.10.19. 23:30
 Tényleg nincs jogszabály az ügyészi felelősségre? Az én esetemben átlép az eddigi ügyészi határozaton, megváltoztatja, okirat hamisítási ügyekben nem nyomoz, sorozatban lezárja és a Cégbírósági iratok sem érdeklik. Magánvádlóként holnapig tehetnék feljelnetést, de ügyvéd nélkül kicsit nehéz.
 Nick Name 2004.07.23. 19:15
 Kedves hihetetlen,
 bocsáss meg, hétközben nem voltam netközelben.
 Röviden azt kell válaszolnom neked, hogy a védekezési jogod nem sérült, ezzel az eljárás jelen szakaszában már elkéstél. Egyébként nem hiszem, hogy az ítéletben ne lenne szó arról, hogy a bíróság - most már ez a fontos, nem az ügyész - szerint min alapszik a te bűnösséged. Nyilván te ezzel nem értesz egyet, de ha meg akarod érteni, mi ellen kell harcolnod, próbálj az ő fejükkel gondolkodni.
 hihetetlen 2004.07.19. 19:24
 Kedves Nick Name !Köszönöm a szakszerütlen kérdéseimre adott válaszokat, amit én mint laikus is megértettem. Ha még van türelmed akkor az alábbiakra adj választ. Elsőfokon nwekem volt ügyvédem /jelenleg másik van/ a tárgyalásokon nem volt jelen, egyszer-kétszer beszaladt és belenézett az addig elkészült jegyzőkönyvekbe. Engem és a főnökömet a jegyzőnőt jogosulatlan gazdasági előny megszerzésével vádoltak mint bűnsegéd, de a pályázat elkészítésében csak a adatlap kitöltése és megfelelő példányba való lemásolása volt a feladatom.Hiába mondtam az akkori ügyvédemnek, hogy én nem értem miként tévesztettem meg a döntéshozót. Sajnos a vádírat felolvasása után azt nyilatkoztam a birónak, hogy értem a vádat. A tárgyaláson többször kértem, igaz a birón keresztül az ügyésztől, hogy közölje miden nyilvánul meg az én megtévesztő magatartásom. A jegyzőnő, aki a betegsége miatt később tett vallomást és ő már az elején közölte, hogy nem érti a vádíratban szereplő vádakat. A magán okirat hamisítás és a döntéshozó megtévesztését nem érti. A biró ezt jegyzőkönyvezte /a jegyzőnőnek nem volt és nincs ügyvédje, 34 éves köztisztviselői gyakorlattal rendelkezik/Kérdésem, hogy a védekezési jogunk, vagy ha ilyen nincs akkor a védekezési lehetőségünk nem sérült e, mivel lényegében 5 évig úgy zajlott az elsőfokú tárgyalás, hogy a vád számunkra értelmezhetetlen volt és most is az. A mostani ügyvédem is értetlenségét fejezi ki a váddal kapcsolatban.
 Nick Name 2004.07.18. 20:28
 A vád soha nem azt jelenti, hogy milyen Btk szerinti bűncselekménnyel vádol az ügyészség, hanem hogy milyen magatartással. Feltételezm, hogy az elsőfokú bíróság bűnösnek talált X vétségben, és a főügyészség azt indítványozza, hogy ez nem X vétségnek, hanem y vétségnek minősül.
 Visszatérve eredeti kérdésedre, ez ellen természetesen nem nyújthatsz be panaszt, de nem is kell, hiszen ez nem több, mint az eljárás egyik szereplőjének a minősítésre tett indtványa, ugyanolyan, mint az ügyvédedé. Majd a bíróság eldönti, hogy melyiknek ad helyt (vagy egyiknek sem).
 Arra, hogy a föügyészség mely részében tartja alaposnak a fellebbezésed, csak az ítélet, a fellebbezések és a főügyészi átirat teljes ismeretében lehetne választ adni. Mindenesetre ez a fogalmazási mód megszokott, ha - a laikus számára való érthetetlenségénél fogva - talán nem is helyes.
 hihetetlen 2004.07.18. 19:54
 Szerintem a másodfokú bíróság területén működő ügyészség az átíratában nem csak a minősítésben tért el /bűsegég helyett elkövetőnek minőssít/ hanem új vádat is megfogalmaz amihez nekem nincs közöm és nem is igaz. /Előbb nyújtottuk be a számlát mint ahogy lehetett volna, a Magyar Államkincstár ezt cáfolta és az önkörmányzatnak meg volt meg az önerő, ez sem igaz mert 2-3 hónapos utófinanszirozással kaptuk meg még az állami pénzt is, addig a teljes összeget az önkormányzat viselte./Ezt az elsőfokú tárgyaláson 2 perc alatt meg tudtam volna cáfolni, de ezzel engem nem vádoltak.Még annyit, hogy az ügyvédem fellebbezésére az ügyészség úgy reagál ebben az átíratban, hogy részbem megalapozott a fellebbezés de hogy melyik részben erre nem tér ki. Egy konkrét jogszabályokra hivatkozó szövegre így reagál egy ügyészség ?
 Nick Name 2004.07.18. 18:41
 A másodfokú bíróság területén működő ügyészség átirattal küldi meg az iratokat a másodfokú bíróságnak. Ebben tehet indítványt az eltérő minősítésre, de a tényállás a lényeget illetően nem térhet el az elsőfokú ítéleti - és a vádirati - tényállástól. Tehát nem új vádakról van szó, hanem csak arról, hogy az elsőfokú ítéletben foglalt magatartás nem úgy minősül, haogy azt az elsőfokú bíróság minősítette, hanem másképp. De - és ez a lényeg - ugyanaz a tényállás!
 hihetetlen 2004.07.18. 16:58
 Elnézést rosszul fogalmaztam. A másodfuku ügyészség tényleg nem vádiratot írt, hanem másodfoku biróságnak egy levelet, amiben megfogalmazza a számomra új vádakat, ami a vádíratban és az elsőfoku tárgyaláson nem hangzottak el.
 j.janos 2004.07.18. 16:30
 hihetetlen: akkor most milyen vádiratról beszélsz? II. fokra nem kell külön vádiratot gyártani az ügyésznek!
 csufi99 2004.07.18. 15:19
 Arról van szó, hogy első fokon vádirat- s II.fokon semmi ? Nem értem, én sem,. Vádoltak valamivel , másod fokon már nem volt vád ellened?Most írsz az ügyvédedről, ő nem tud eliagazítani, ismeri az ügyet, akkor azt tudja, ven- miért és hová fordulnod.Az eleján többes számban írsz, majd már csak egyes számban.. érthetetlen, ám nem hihetetlen..
 hihetetlen 2004.07.18. 15:17
 Kedves Nick Name !Félreértésről lehet szó. Elsőfuku itélet van /36 e. Ft/ pénzbüntetést kaptam egy év próbaidőre. Az ügyész és mi isfellebbeztünk.Az elsőfoku vád és itélettől eltérően vádolnak az előbbiekben leírtakkal a másodfokon.
 Nick Name 2004.07.18. 14:14
 Bocs, de ez így még inkább zavaros.
 A kezdő hozzászólásban vádiratról beszélsz, közben meg már jogerős ítélet is van? Akkor meg mit akarsz a felettes ügyésztől?
 hihetetlen 2004.07.18. 13:47
 Kicsit konkrébabban leírom a szerintem megalapozatlan vádat aminek alapja nincs. 1. A vád szerint egy pályázati pénzel támogatott beruházásnál a számlát korábban nyújtottuk be mint ahogy ezt tehettük volna, ezért ez megkezdett beruházásnak számi és így nem lett volna támogatható. A Magyar Államkincstár kiadta az igazolást és közölte a jogszabályi helyet, hogy a számla benyujtását már 3 hónappal előbb is meg tehettük volna.2. A pályázatnál nem rendelkeztünk saját erővel. /Ez nem igaz, mert rendelkeztünk/, de nekem mint a hivatal műszaki ügyintézőjének - a munkánál mint műszaki ellenőr müködtem közre - mi közöm van ?A pályázatnál csak az adatlapot töltöttem ki, érdemi munkát nem végeztem.Az ügyvédem se érti, hogy a kötelezétség vállaláshoz nekem mi közöm van ? Az elsőfokon ezekkel engem nem vádoltak, ahol tudtam volna ellene védekezni. Az akkori vádakról a másodfok már szót sem ejt.Ilyen esetben a felettes ügyésznél lehet e panasszal élni, vagy csak felesleges próbálkozás ?hihetetlen
 Nick Name 2004.07.18. 06:33
 Szvsz az igazság valahol középen van.
 j.janos 2004.07.17. 22:13
 hihetetlen: valamikre biztosan alapozta az ügyész, ez majd a tárgyaláson felszínre kerül. Hamis vád nem valósul meg.
 csufi99 2004.07.17. 20:17
 Miért lenne hihetetlen? Nem első eset, ott is smberek dolgoznak. A többit - ha jól értem majd eldönti a bíróság.Felelősség, a bírákra, ügyészekre külön törvény vonatkozik, de feltételezem van egy védő ügyvéd is, aki kimerítő választ ad minden kérdésre.
 hihetetlen 2004.07.17. 19:48
 Az ügyész a vádíratban olyan megállapítást tesz, amit se tanuvallomás, se dokumentum nem támaszt alá és ráadásul valótlan is, ez nevezhető e hamis vádnak és az ügyészre nézve van e következménye ?