type: other

text:
Σύντομα το πρόγραμμα επιχορήγησης επιχειρήσεων για προσλήψεις ανέργων πτυχιούχων έως 35 ετών | epidotisimag.gr
 Browse: Home / 2012 / Μάρτιος / Σύντομα το πρόγραμμα επιχορήγησης επιχειρήσεων για προσλήψεις ανέργων πτυχιούχων έως 35 ετών
 Σύντομα το πρόγραμμα επιχορήγησης επιχειρήσεων για προσλήψεις ανέργων πτυχιούχων έως 35 ετών
 Από editor2 στις 23/03/2012 στην κατηγορία ΕΠΙΧΕΙΡΗΜΑΤΙΚΟΤΗΤΑ, ΕΡΓΑΣΙΑ & ΚΑΤΑΡΤΙΣΗ | 3307 Views | 11 Responses
 Σύντομα αναμένεται να προκηρυχθεί από τον ΟΑΕΔ το πρόγραμμα επιχορήγησης επιχειρήσεων για την πρόσληψη ανέργων έως 35 ετών πτυχιούχων ανώτατων εκπαιδευτικών ιδρυμάτων πανεπιστημιακού και τεχνολογικού τομέα. Σκοπός του προγράμματος είναι η δημιουργία 5.000 θέσεων πλήρους απασχόλησης για 27 μήνες, εκ των οποίων οι 24 μήνες αφορούν σε επιχορήγηση και 3 μήνες σε δέσμευση του εργοδότη.
 [gn_pullquote align=”left”]Τελευταία ενημέρωση[/gn_pullquote]Στο πρόγραμμα μπορούν να συμμετάσχουν οι ιδιωτικές επιχειρήσεις όλης της χώρας υπό την προϋπόθεση να μην έχουν μειώσει το προσωπικό τους (με απόλυση ή με πρόγραμμα εθελουσίας εξόδου), κατά το προηγούμενο τρίμηνο από την ημερομηνία της αίτησης για ένταξη στο πρόγραμμα. Στην περίπτωση μείωσης προσωπικού κατά το προηγούμενο τρίμηνο από την αίτηση, η επιχείρηση θα πρέπει να αντικαταστήσει το προσωπικό έως την ημερομηνία της αίτησης για συμμετοχή στο πρόγραμμα. Ως αντικατάσταση θεωρείται και η πρόσληψη ατόμου που έχει προηγηθεί εντός ενός μήνα από την απόλυση (προγενέστερη αντικατάσταση).
 Να είναι πτυχιούχοι ΑΕΙ ή ΑΤΕΙ και να είναι μέχρι 35 ετών.
 Να έχουν δελτίο ανεργίας σε ισχύ. (Οι πτυχιούχοι που δεν εγγράφονται στα Μητρώα Ανεργίας του ΟΑΕΔ, επειδή ασφαλίζονται σε ασφαλιστικά ταμεία πλην του ΙΚΑ -Γιατροί, Δικηγόροι, Μηχανικοί, Φαρμακοποιοί- και είναι κάτοχοι άδειας άσκησης επαγγέλματος, όπου απαιτείται, θα προσκομίσουν βεβαίωση συμμετοχής στο πρόγραμμα από την αρμόδια Υπηρεσία του ΟΑΕΔ).
 Να έχουν συμπληρώσει το τυποποιημένο έντυπο της εξατομικευμένης παρέμβασης και να έχουν συμφωνήσει σε ατομικό σχέδιο δράσης. Όσοι συμμετέχοντες ασφαλίζονται σε διαφορετικά από το ΙΚΑ ταμεία πρέπει να διαθέτουν τη βεβαίωση συμμετοχής από το πλησιέστερο Κέντρο Προώθησης της Απασχόλησης (ΚΠΑ 2) της περιοχής τους και άδεια ασκήσεως επαγγέλματος όπου απαιτείται.
 Να μην έχουν απασχοληθεί στον ίδιο εργοδότη, με οποιαδήποτε μορφή εργασίας, ή στον ίδιο χώρο σε άλλο εργοδότη, με όμοια δραστηριότητα, κατά το τελευταίο 12μηνο πριν την ένταξη της επιχείρησης στο πρόγραμμα.
 Η επιχορήγηση των επιχειρήσεων για κάθε ημέρα πλήρους απασχόλησης για τους πρώτους 12 μήνες ανέρχεται σε 30 ευρώ. Για το δεύτερο 12μηνο, το ποσό επιχορήγησης στην επιχείρηση διαμορφώνεται: α) στα 20 ευρώ την ημέρα για την πρόσληψη νέου έως 24 ετών και β) στα 25 ευρώ για την πρόσληψη νέου 24-35 ετών.
 Το πρόγραμμα επιχορήγησης επιχειρήσεων για την πρόσληψη ανέργων έως 35 ετών πτυχιούχων ανώτατων εκπαιδευτικών ιδρυμάτων πανεπιστημιακού και τεχνολογικού τομέα, συνολικού προϋπολογισμού 67.750.000 ευρώ, χρηματοδοτείται από το Επιχειρησιακό Πρόγραμμα «Ανάπτυξη Ανθρώπινου Δυναμικού».
 Άρθρα της κατηγορίας ΕΠΙΧΕΙΡΗΜΑΤΙΚΟΤΗΤΑ, ΕΡΓΑΣΙΑ & ΚΑΤΑΡΤΙΣΗ | Tags εργασία, ΟΑΕΔ
 ΑΓΓΕΛΙΚΗ 17/06/2012 at 20:47 | Permalink
 Οι εγγεγραμμένοι άνεργοι θα πρέπει να έχουν ολοκληρώσει τις διαδικασίες καταγραφής ατομικού σχεδίου δράσης και εξατομικευμένης προσέγγισης, για τις οποίες θα ενημερωθούν από τον αρμόδιο εργασιακό σύμβουλο του ΟΑΕΔ.Αυτή η διαδικασία γίνεται αφότου προτιμηθείς από κάποια εταιρεία ή πριν;
 ΑΓΓΕΛΙΚΗ 16/06/2012 at 17:12 | Permalink
 Έχω δελτίο ανεργίας σε ισχύ από το Μάρτιο 2012 και είμαι ασφαλισμένη στο ΙΚΑ.Πρέπει να κάνω κάποιες κινήσεις για να δηλώσω συμμετοχή στο πρόγραμμα ή τα άτομα επιλέγονται αυτόματα από το σύστημα του ΟΑΕΔ ανάλογα με την περιφέρεια που είναι εγγεγραμμένα;
 chief editor epidotisimag.gr 16/06/2012 at 18:04 | Permalink
 Αγγελική, δεν χρειάζεται να κάνεις κάτι. Δες τη σχετική παράγραφο από νεότερο άρθρο:
 http://www.epidotisimag.gr/2012/06/xekina-programma-proslipsis-anergon-ptyxiouxon-eos-35-eton/
 ΑΓΓΕΛΙΚΗ 09/05/2012 at 14:12 | Permalink
 Προκηρύχθηκε από τον ΟΑΕΔ το πρόγραμμα επιχορήγησης επιχειρήσεων για την πρόσληψη ανέργων έως 35 ετών πτυχιούχων ανώτατων εκπαιδευτικών ιδρυμάτων πανεπιστημιακού και τεχνολογικού τομέα; Δεν υπάρχει στη σελίδα του ΟΑΕΔ.Εκτός αν έχει ανασταλλεί λόγω τεκτενομένων.
 chief editor epidotisimag.gr 11/05/2012 at 12:04 | Permalink
 Παρόλο που το περιεχόμενο της προκήρυξης έχει οριστικοποιηθεί εδώ και καιρό από τον ΟΑΕΔ, άρα το πρόγραμμα είναι στην τελική φάση πριν την ενεργοποίησή του, δεν έχει εκδοθεί ακόμη η σχετική πρόσκληση για υποβολή αιτήσεων από τους ενδιαφερόμενους.
 ΑΓΓΕΛΙΚΗ 29/04/2012 at 16:54 | Permalink
 Έχει προκηρυχθεί από τον ΟΑΕΔ το πρόγραμμα επιχορήγησης επιχειρήσεων για την πρόσληψη ανέργων έως 35 ετών πτυχιούχων ανώτατων εκπαιδευτικών ιδρυμάτων πανεπιστημιακού και τεχνολογικού τομέα; Δεν υπάρχει στη σελίδα του ΟΑΕΔ.Εκτός αν έχει ανασταλλεί λόγω εκλογών
 chief editor epidotisimag.gr 29/04/2012 at 17:00 | Permalink
 Όχι, δεν έχει προκηρυχθεί, όπως γράψαμε και στην προηγούμενη απάντηση.
 ΑΓΓΕΛΙΚΗ 28/04/2012 at 20:46 | Permalink
 Τίσημαίνει οι άνεργοινα έχουν συμπληρώσει το τυποποιημένο έντυπο της εξατομικευμένης παρέμβασης και να έχουν συμφωνήσει σε ατομικό σχέδιο δράσης;Επίσης τα δικαιολογητικά τα προσκομίζουμε εμείς οι ίδιοι στον ΟΑΕΔ ή στέλνουμε mail και απευθυνόμαστε στις επιχειρήσεις αυτές αναφερόμενοι στο ότι είμαστε άνεργοι και επιθυμούμε να ασχοληθούμε στο πρόγραμμα ”Δημιουργία θέσεων απασχόλησης σε τοπικό επίπεδο μέσω προγραμμάτων κοινωφελούς χαρακτήρα”;
 chief editor epidotisimag.gr 29/04/2012 at 14:48 | Permalink
 Αγγελική, ίσως έχει μπερδέψει το πρόγραμμα κοινωφελούς εργασίας (χαρακτήρα) με το πρόγραμμα επιχορήγησης επιχειρήσεων για την πρόσληψη πτυχιούχων ανέργων έως 35 ετών.
 Το πρόγραμμα κοινωφελούς εργασίας είναι ήδη σε εξέλιξη και φορείς ανά την Ελλάδα προκηρύσσουν σταδιακά θέσεις εργασίας για ανέργους. Για να υποβάλεις αίτηση σε αυτό το πρόγραμμα, δεν χρειάζεται να έχεις συμπληρώσει το τυποποιημένο έντυπο της εξατομικευμένης παρέμβασης και να έχεις συμφωνήσει σε ατομικό σχέδιο δράσης. Πρέπει απλώς να παρακολουθείς τις προκηρύξεις (http://bit.ly/J0pZLE) που εκδίδουν κατά διαστήματα οι εκάστοτε φορείς και να υποβάλεις αίτηση στον φορέα που αναφέρεται σε κάθε προκήρυξη.
 Το πρόγραμμα επιχορήγησης επιχειρήσεων για την πρόσληψη πτυχιούχων ανέργων έως 35 ετών δεν έχει ακόμη «τρέξει», όμως έχει ανακοινωθεί ότι οι ενδιαφερόμενοι άνεργοι θα πρέπει να έχουν συμπληρώσει το τυποποιημένο έντυπο της εξατομικευμένης παρέμβασης και να έχουν συμφωνήσει σε ατομικό σχέδιο δράσης, διαδικασία στην οποία θα σε καθοδηγήσει ο εργασιακός σύμβουλος του ΟΑΕΔ που ανήκεις. Μόλις προκηρυχθεί το πρόγραμμα, θα σας ενημερώσουμε από το http://www.epidotisimag.gr.
 ΑΓΓΕΛΙΚΗ 28/04/2012 at 02:26 | Permalink
 Θα ήθελα να ρωτήσω πώς θα ξέρουμε ποιές επιχειρήσεις( φορείς)έχουν κάνει αίτηση να ενταχθούν στο πρόγραμμα”Δημιουργία θέσεων απασχόλησης σε τοπικό επίπεδο μέσω προγραμμάτων κοινωφελούς χαρακτήρα”,ώστε να κάνουμε τα χαρτιά μας.
 chief editor epidotisimag.gr 28/04/2012 at 12:10 | Permalink
 Τα στοιχεία επικοινωνίας των φορέων που έχουν επιλεγεί για να υλοποιήσουν τα προγράμματα κοινωφελούς εργασίας (χαρακτήρα) θα τα βρείτε εδώ: ΣΤΟΙΧΕΙΑ ΕΠΙΚΟΙΝΩΝΙΑΣ ΦΟΡΕΩΝ – ΚΟΙΝΩΦΕΛΗΣ ΕΡΓΑΣΙΑ
 Θυμίζουμε ότι το πρόγραμμα έχει ανασταλεί προσωρινά λόγω εκλογών (σχετικό άρθρο).


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 3.9.2015
 EN
 Official Journal of the European Union
 L 230/38
 DECISION OF THE EEA JOINT COMMITTEE
 No 232/2014
 of 24 October 2014
 amending Annex XIII (Transport) to the EEA Agreement [2015/1456]
 THE EEA JOINT COMMITTEE,
 Having regard to the Agreement on the European Economic Area (‘the EEA Agreement’), and in particular Article 98 thereof,
 Whereas:
 (1)
 Commission Implementing Regulation (EU) No 402/2013 of 30 April 2013 on the common safety method for risk evaluation and assessment and repealing Regulation (EC) No 352/2009 (1) is to be incorporated into the EEA Agreement.
 (2)
 Implementing Regulation (EU) No 402/2013 repeals, with effect from 21 May 2015, Commission Regulation (EC) No 352/2009 of 24 April 2009 on the adoption of a common safety method on risk evaluation and assessment as referred to in Article 6(3)(a) of Directive 2004/49/EC of the European Parliament and of the Council (2), which is incorporated into the EEA Agreement and which is consequently to be repealed under the EEA Agreement with effect from 21 May 2015.
 (3)
 Annex XIII to the EEA Agreement should therefore be amended accordingly,
 HAS ADOPTED THIS DECISION:
 Article 1
 Annex XIII to the EEA Agreement shall be amended as follows:
 (1)
 the following point is inserted after point 42ei (Commission Regulation (EU) No 1078/2012):
 ‘42ej.
 32013 R 0402: Commission Implementing Regulation (EU) No 402/2013 of 30 April 2013 on the common safety method for risk evaluation and assessment and repealing Regulation (EC) No 352/2009 (OJ L 121, 3.5.2013, p. 8).’;
 (2)
 the text of point 42ec (Commission Regulation (EC) No 352/2009) is deleted with effect from 21 May 2015.
 Article 2
 The text of Implementing Regulation (EU) No 402/2013 in the Icelandic and Norwegian languages, to be published in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union, shall be authentic.
 Article 3
 This Decision shall enter into force on 1 November 2014, provided that all the notifications under Article 103(1) of the EEA Agreement have been made (3).
 Article 4
 This Decision shall be published in the EEA Section of, and in the EEA Supplement to, the Official Journal of the European Union.
 Done at Brussels, 24 October 2014.
 For the EEA Joint Committee
 The President
 Kurt JÄGER
 (1) OJ L 121, 3.5.2013, p. 8.
 (2) OJ L 108, 29.4.2009, p. 4.
 (3) No constitutional requirements indicated.


text:
8As157/2016
 8 As 157/2016-38
 Nejvy11í správní soud rozhodl v senátì slo3⁄4eném z pøedsedy JUDr. Michala Mazance a soudcù Mgr. Petry Weissové a JUDr. Miloslava Výborného v právní vìci 3⁄4alobce: P. K., zastoupeného Mgr. Jaroslavem Topolem, advokátem se sídlem Na Zlatnici 301/2, Praha 4, proti 3⁄4alovanému: Krajský úøad Moravskoslezského kraje, se sídlem 28. øíjna 117, Ostrava, ve vìci ochrany pøed nezákonným zásahem 3⁄4alovaného, o kasaèní stí3⁄4nosti 3⁄4alobce proti rozsudku Krajského soudu v Ostravì ze dne 31. 5. 2016, èj. 78 A 9/2015-35,
 I. [1] Rozhodnutím ze dne 22. 4. 2015 uznal Magistrát mìsta Havíøova, odbor vnitra a 3⁄4ivnostenský úøad (dále jen správní orgán prvního stupnì ), 3⁄4alobce vinným ze spáchání pøestupku podle § 125c odst. 1 písm. k) zákona è. 361/2000 Sb., o provozu na pozemních komunikacích a o zmìnách nìkterých zákonù (zákon o silnièním provozu). Toho se 3⁄4alobce dopustil tím, 3⁄4e jako øidiè motorového vozidla ©koda Fabia, registraèní znaèky X, nerespektoval dopravní znaèku B1 Zákaz vjezdu v1ech vozidel (v obou smìrech) s dodatkovou tabulkou E13 Mimo vozidel stavby a do takto oznaèeného úseku pozemní komunikace se svým vozidlem vjel.
 [2] ®alobce podal prostøednictvím svého zmocnìnce Ing. M. J. proti rozhodnutí správního orgánu prvního stupnì blanketní odvolání, které v1ak ani na výzvu ve stanovené lhùtì nedoplnil. ®alovaný následnì rozhodnutím ze dne 13. 7. 2015, èj. MSK 73631/2015 (dále jen rozhodnutí o odvolání ), zamítl odvolání 3⁄4alobce a rozhodnutí správního orgánu prvního stupnì potvrdil.
 [3] Dne 15. 7. 2015 obdr3⁄4el 3⁄4alovaný elektronické podání zmocnìnce 3⁄4alobce oznaèené jako Doplnìní odvolání . Na nìj odpovìdìl vyrozumìním ze dne 17. 7. 2015 tak, 3⁄4e dané podání bez dal1ího zalo3⁄4il do spisu, nebo» v pøedmìtné vìci vydal meritorní rozhodnutí, které dodal zmocnìnci 3⁄4alobce do datové schránky dne 14. 7. 2015.
 II. [4] ®alobce napadl uvedený postup 3⁄4alovaného 3⁄4alobou na ochranu pøed nezákonným zásahem u Krajského soudu v Ostravì. Domáhal se jednak vyslovení, 3⁄4e zásah, spoèívající v tom, 3⁄4e 3⁄4alovaný nevydal v zákonných lhùtách usnesení o zahájení pøezkumného øízení ani nevyrozumìl 3⁄4alobce o tom, 3⁄4e neshledal dùvody k zahájení pøezkumného øízení, byl nezákonný a jednak ulo3⁄4ení zákazu pokraèovat v takovém jednání 3⁄4alovanému. Krajský soud 3⁄4alobu pro nedùvodnost zamítl rozsudkem oznaèeným v záhlaví.
 [5] Uvedl, 3⁄4e za nezákonný zásah lze pova3⁄4ovat i nezákonnou neèinnost správního orgánu spoèívající v neuèinìní úkonu jiného, ne3⁄4 je rozhodnutí. Mìl za to, 3⁄4e v projednávané vìci by se mohl 3⁄4alobce úspì1nì domáhat ochrany pøed nezákonným zásahem 3⁄4alovaného, spoèívajícím v tom, 3⁄4e 3⁄4alovaný na základì podnìtu k zahájení pøezkumného øízení dané øízení nezahájil ani nevyrozumìl 3⁄4alobce o neshledání dùvodù k zahájení øízení, pokud by v daném pøípadì 3⁄4alovaný byl neèinný a mìl povinnost zahájit pøezkumné øízení podle § 94 odst. 1 správního øádu. Tak tomu v1ak v posuzované vìci nebylo. Krajský soud toti3⁄4 shledal, 3⁄4e v 3⁄4alobcovì podání oznaèeném jako Doplnìní odvolání nelze ani podle jeho názvu, ani obsahu spatøovat podnìt k zahájení pøezkumného øízení. Zdùraznil, 3⁄4e v rámci pøezkumného øízení podle § 94 správního øádu mù3⁄4e pøíslu1ný správní orgán pøezkoumávat pouze pravomocná správní rozhodnutí. V posuzovaném pøípadì bylo 3⁄4alovanému doruèeno podání, v nìm3⁄4 3⁄4alobce spatøoval podnìt k zahájení pøezkumného øízení, dne 15. 7. 2015, tedy je1tì v dobì, kdy nebylo rozhodnutí 3⁄4alovaného v právní moci (té nabylo a3⁄4 24. 7. 2015). Krajský soud tedy uzavøel, 3⁄4e 3⁄4alovaný nepochybil, pokud podání 3⁄4alobce oznaèené jako Doplnìní odvolání nevyhodnotil jako podnìt k zahájení pøezkumného øízení a dané podání pouze zalo3⁄4il do spisu. Nezákonný zásah v uvedeném nespatøoval.
 III. [6] ®alobce (dále jen stì3⁄4ovatel ) brojil proti rozsudku krajského soudu kasaèní stí3⁄4ností s návrhem, aby Nejvy11í správní soud napadený rozsudek zru1il a vìc vrátil krajskému soudu k dal1ímu øízení. Kasaèní stí3⁄4nost sice neobsahovala formální oznaèení kasaèního dùvodu, nicménì z jejího obsahu lze dovodit, 3⁄4e stì3⁄4ovatel vytýká nesprávné posouzení právní otázky soudem v pøedcházejícím øízení, tedy 3⁄4e ji podává z dùvodu tvrzené nezákonnosti podle § 103 odst. 1 písm. a) s. ø. s.
 [7] Stì3⁄4ovatel se neztoto3⁄4nil se závìrem krajského soudu, podle kterého by se mohl domáhat ochrany svých práv podáním 3⁄4aloby na ochranu pøed nezákonným zásahem ve smyslu § 82 a násl. s. ø. s. (dále jen zásahová 3⁄4aloba) pouze za podmínky, 3⁄4e by mìl 3⁄4alovaný skuteènì povinnost zahájit pøezkumné øízení. Pokud by toti3⁄4 byl 3⁄4alovaný povinen zahájit pøezkumné øízení a vydat v nìm rozhodnutí, nebylo by podle stì3⁄4ovatele adekvátní, aby se domáhal ochrany zásahovou 3⁄4alobou, ale 3⁄4alobou na ochranu proti neèinnosti správního orgánu ve smyslu § 79 a násl. s. ø. s. (dále jen neèinnostní 3⁄4aloba ). Naopak v pøípadì, v nìm3⁄4 stì3⁄4ovatel právní nárok na zahájení pøezkumného øízení nemá a z toho dùvodu se nemù3⁄4e domáhat rozhodnutí neèinnostní 3⁄4alobou, bylo vhodné vyu3⁄4ít právì 3⁄4alobu zásahovou.
 [8] Stì3⁄4ovatel odmítl také závìr krajského soudu, 3⁄4e jeho podání oznaèené jako Doplnìní odvolání nebylo mo3⁄4né pova3⁄4ovat za podnìt k zahájení pøezkumného øízení. I kdy3⁄4 nemohlo být v dobì, kdy bylo 3⁄4alovanému doruèeno, ji3⁄4 posouzeno jako doplnìní banketního odvolání,
 3⁄4alovaný je pøesto nemìl bez dal1ího zalo3⁄4it do spisu, ale posoudit je jako podnìt k zahájení pøezkumného øízení. K tomu stì3⁄4ovatel odkázal na § 92 odst. 1 správního øádu, z nìho3⁄4 dovodil, 3⁄4e by bylo nelogické, pokud by mìl opo3⁄4dìnì podané odvolání správní orgán posoudit jako podnìt k zahájení pøezkumného øízení a opo3⁄4dìnì podané doplnìní odvolání (obsahující stì3⁄4ejní argumentaci ve vztahu k rozhodnutí správního orgánu prvního stupnì) nikoliv.
 [9] Stì3⁄4ovatel mìl za to, 3⁄4e v daném pøípadì je bez významu, 3⁄4e podnìt k zahájení pøezkumného øízení podal a3⁄4 po lhùtì stanovené k doplnìní banketního odvolání, nebo» takový podnìt lze podat i v pøípadì, 3⁄4e odvolání nebylo podáno vùbec; nemá proto s výzvou k doplnìní odvolání 3⁄4ádnou souvislost.
 [10] Stì3⁄4ovatel koneènì rozporoval i závìr krajského soudu, 3⁄4e v okam3⁄4iku doruèení podání oznaèeného jako Doplnìní odvolání 3⁄4alovanému sice ji3⁄4 bylo vydáno rozhodnutí o pùvodním blanketním odvolání, ale dané rozhodnutí je1tì nenabylo právní moci, pøièem3⁄4 pro zahájení pøezkumného øízení je podmínkou existence pravomocného rozhodnutí správního orgánu. Podle stì3⁄4ovatele mìl vzít toti3⁄4 3⁄4alovaný v úvahu skuteènost, 3⁄4e jakmile zmocnìnec stì3⁄4ovatele otevøe datovou schránku, rozhodnutí mu bude doruèeno a nabude také právní moci.
 [14] Spornou je zde otázka, zda elektronické podání stì3⁄4ovatele oznaèené jako Doplnìní odvolaní , doruèené 3⁄4alovanému dne 15. 7. 2015, mohl 3⁄4alovaný pova3⁄4ovat za podnìt k zahájení pøezkumného øízení a zda se 3⁄4alovaný dopustil nezákonného zásahu, pokud nezahájil pøezkumné øízení, nebo nevyrozumìl stì3⁄4ovatele o tom, 3⁄4e neshledal dùvody k jeho zahájení a stì3⁄4ovatelovo Doplnìní odvolaní vyøídil pouhým vyrozumìním o jeho zalo3⁄4ení do spisu.
 [15] Ze správního spisu se podává a mezi úèastníky øízení není ani sporu, 3⁄4e se stì3⁄4ovatel proti rozhodnutí správního orgánu prvního stupnì o pøestupku bránil blanketním odvoláním, k jeho3⁄4 doplnìní jej vyzval správní orgán prvního stupnì usnesením, doruèeným dne 22. 5. 2015. Ve stanovené pìtidenní lhùtì, ani do doby vydání rozhodnutí o odvolání v1ak stì3⁄4ovatel na výzvu nereagoval a odvolání nedoplnil. Dne 13. 7. 2015 3⁄4alovaný rozhodl o odvolání a dne 14. 7. 2015 stì3⁄4ovateli toto rozhodnutí dodal do datové schránky. Právní moci toto rozhodnutí nabylo doruèením zmocnìnci stì3⁄4ovatele (fikcí) dne 24. 7. 2015. Podání oznaèené jako Doplnìní odvolání stì3⁄4ovatel zaslal správnímu orgánu prvního stupnì dne 15. 7. 2017 elektronickou po1tou. Z jeho obsahu je zjevné, 3⁄4e jím doplòuje své blanketní odvolání a uplatòuje tvrzení ke zpochybnìní skutkového stavu vìci a k provedenému dokazování a hodnocení dùkazù správním orgánem prvního stupnì.
 [16] Podle § 37 odst. 1 vìty druhé správního øádu se podání posuzuje podle svého skuteèného obsahu a bez ohledu na to, jak je oznaèeno. Stì3⁄4ovatel nejen vzhledem k oznaèení, ale zejména vzhledem k obsahu Doplnìní odvolání nenechal správní orgány na pochybách, 3⁄4e jím mínil doplnit døíve (vèas) podané blanketní odvolání. To ostatnì sám stì3⁄4ovatel potvrdil i v kasaèní stí3⁄4nosti (viz její odstavec [8]). V Doplnìní odvolání se bránil proti rozhodnutí správního orgánu prvního stupnì o pøestupku námitkami smìøujícími ke zji1tìnému skutkovému stavu vìci a k provedenému dokazování. Krajský soud ve shodì s 3⁄4alovaným proto správnì shledal, 3⁄4e stì3⁄4ovatel nemínil uèinit podání s jiným obsahem, ne3⁄4 doplnìním v odvolání chybìjících tvrzení.
 [17] Podle § 36 odst. 1 správního øádu, správní orgán pøihlí3⁄4í i k vyjádøením, která úèastník øízení uplatní v øízení a3⁄4 do vydání rozhodnutí. Vydáním rozhodnutí se mimo jiné rozumí pøedání stejnopisu písemného vyhotovení rozhodnutí k doruèení podle § 19, popøípadì jiný úkon k jeho doruèení, provádí-li je správní orgán sám; na písemnosti nebo po1tovní zásilce se tato skuteènost vyznaèí slovy: "Vypraveno dne:" [§ 71 odst. 2. písm. a) správního øádu]. Ze správního spisu vyplývá, 3⁄4e rozhodnutí o odvolání 3⁄4alovaný datoval dne 13. 7. 2015, dne 14. 7. 2015 v 7:40:54 hodin je vypravil jako datovou zprávu k doruèení zmocnìnci stì3⁄4ovatele do jeho datové schránky (tímto okam3⁄4ikem rozhodnutí vydal) a v tém3⁄4e okam3⁄4iku byla tato datová zpráva do datové schránky také dodána (viz údaje o událostech na doruèence vztahující se k rozhodnutí o odvolání). Stì3⁄4ovatel (jeho zmocnìnec) zaslal 3⁄4alovanému podání oznaèené jako Doplnìní odvolání elektronickou po1tou teprve dne 15. 7. 2015, tedy zjevnì a3⁄4 po vydání rozhodnutí o odvolání.
 [18] Nejvy11í správní soud tedy z vý1e uvedených dùvodù dospìl k závìru, 3⁄4e 3⁄4alovaný nepochybil, kdy3⁄4 k podání stì3⁄4ovatele oznaèenému jako Doplnìní odvolání pøistupoval jako k opo3⁄4dìnì podanému doplnìní odvolání, ke kterému ji3⁄4 v dané procesní situaci (bylo mu doruèeno po vydání rozhodnutí o odvolání) nemohl pøihlí3⁄4et, o èem3⁄4 stì3⁄4ovatele øádnì informoval.
 [19] Stì3⁄4ovatel se nyní sna3⁄4í své procesní opomenutí zhojit tím, 3⁄4e 3⁄4alovanému vytýká, 3⁄4e jeho podání neposoudil i jako jiný mo3⁄4ný prostøedek nápravy, konkrétnì jako podnìt k provedení pøezkumného øízení, a svùj názor opírá o § 92 správního øádu.
 [20] Podle § 92 odst. 1 správního øádu, [o]po3⁄4dìné nebo nepøípustné odvolání odvolací správní orgán zamítne. Jestli3⁄4e rozhodnutí ji3⁄4 nabylo právní moci, následnì zkoumá, zda nejsou dány pøedpoklady pro pøezkoumání rozhodnutí v pøezkumném øízení, pro obnovu øízení nebo pro vydání nového rozhodnutí. Shledáli pøedpoklady pro zahájení pøezkumného øízení, pro obnovu øízení nebo pro vydání nového rozhodnutí, posuzuje se opo3⁄4dìné nebo nepøípustné odvolání jako podnìt k pøezkumnému øízení nebo 3⁄4ádost o obnovu øízení nebo 3⁄4ádost o vydání nového rozhodnutí.
 [21] Citované ustanovení správního øádu poskytuje správním orgánùm návod, jak mají nalo3⁄4it s odvoláními, která nemohou posoudit vìcnì, ale musí je zamítnout z formálních dùvodù. Tento postup správní orgán uplatní pouze ve dvou mo3⁄4ných pøípadech; buï je odvolání opo3⁄4dìné, anebo je nepøípustné.
 [22] Pro postup vyplývající z § 92 odst. 1 správního øádu nebyly v dané vìci (tj. pøi opo3⁄4dìnì podaném doplnìní odvolání) splnìny zákonné podmínky. Stì3⁄4ovatelovo blanketní odvolání toti3⁄4 nebylo ani opo3⁄4dìné, ani nepøípustné. ®alovaný je zamítl podle § 89 a 90 odst. 5 správního øádu, tedy posuzoval je po vìcné stránce. Z § 92 odst. 1 správního øádu pøitom nevyplývá, 3⁄4e by se v nìm uvedený postup vztahoval i na pøípad opo3⁄4dìnì podaného doplnìní odvolání; to je pro posuzovanou vìc zásadní.
 [23] Pøezkumné øízení lze navíc zahájit a vést pouze v pøípadech, v nich3⁄4 vyvstaly dùvodné pochybnosti, zda je pravomocné rozhodnutí v souladu s právními pøedpisy (§ 94 odst. 1, vìta první správního øádu), nikoliv v pøípadech namítaných pochybností o zji1tìném skutkovém stavu vìci, jak tomu bylo nyní. Právní názor stì3⁄4ovatele, 3⁄4e správní orgán si v dané procesní situaci mìl být vìdom, 3⁄4e podání stì3⁄4ovatele nemù3⁄4e být ji3⁄4 pova3⁄4ováno za doplnìní banketního odvolání, ale za podnìt ve smyslu § 94 správního øádu, je tak nesprávný a nemá oporu v zákonì.
 [24] Domníval-li se stì3⁄4ovatel, 3⁄4e jeho vìc mìla být zkoumána i v pøezkumném øízení, nic mu nebránilo, aby po právní moci rozhodnutí o odvolání (po 24. 7. 2015) vznesl opodstatnìné výhrady, pro které se domnívá, 3⁄4e rozhodnutí o odvolání bylo vydáno v rozporu s právními pøedpisy. To v1ak dosud neuèinil a taková vùle rozhodnì nevyplývá a ani nemù3⁄4e vyplývat z obsahu sporného podání ze dne 15. 7. 2015, uèinìného v dobì, kdy mu obsah samotného rozhodnutí o odvolání, ani výsledek celého správního øízení, je1tì nebyly známy.
 [25] Nejvy11í správní soud neshledal dùvodnou ani stì3⁄4ovatelovu námitku, v ní3⁄4 za nerozhodné pova3⁄4oval, 3⁄4e v dobì podání tvrzeného podnìtu k zahájení pøezkumného øízení rozhodnutí o odvolání je1tì nenabylo právní moci; 3⁄4alovaný toti3⁄4 mìl pøedpokládat, 3⁄4e se tak v nejbli3⁄41í dobì (po otevøení datové schránky) stane. Podání podnìtu k zahájení pøezkumného øízení je1tì v dobì, kdy stì3⁄4ovatel neznal výsledek odvolacího øízení, samo o sobì odporuje logice vìci a navíc to vyluèuje i nedostatek jedné ze základních zákonných podmínek nutných pro zahájení pøezkumného øízení dle § 94 správního øádu, tedy existence pravomocného rozhodnutí správního orgánu, jeho3⁄4 pøezkum je 3⁄4ádán.
 [26] Ze v1ech uvedených dùvodù dospìl Nejvy11í správní soud k závìru, 3⁄4e na podkladì elektronického podání stì3⁄4ovatele oznaèeného jako Doplnìní odvolání nemìl 3⁄4alovaný povinnost postupovat podle § 92 odst. 1, resp. podle § 94 a násl. správního øádu, naopak, pokud by tak uèinil, bylo by to v rozporu se zákonem. Postup 3⁄4alovaného proto nemohl pojmovì pøedstavovat nezákonný zásah, jak tvrdil stì3⁄4ovatel, a krajský soud nepochybil, pokud stì3⁄4ovatelovu 3⁄4alobu na ochranu pøed nezákonným zásahem zamítl.
 [27] Vyslovil-li stì3⁄4ovatel v kasaèní stí3⁄4nosti nesouhlas se závìrem krajského soudu, který pøeformuloval tak, 3⁄4e: by bylo adekvátní, aby se 3⁄4alobce své ochrany domáhal zásahovou 3⁄4alobou tehdy, pokud by byla splnìna podmínka, 3⁄4e by 3⁄4alovaný byl skuteènì povinen zahájit pøezkumné øízení a namítal-li, 3⁄4e v takovém pøípadì by spí1e byla na místì 3⁄4aloba neèinnostní, Nejvy11í správní soud upozoròuje, 3⁄4e se jedná o konstatování vytr3⁄4ené z celkového kontextu napadeného rozsudku. V nìm krajský soud nejprve s odkazem na usnesení roz1íøeného senátu Nejvy11ího správního soudu ze dne 16. 11. 2010, èj. 7 Aps 3/2008-98, uvedl, 3⁄4e zásahovou 3⁄4alobou se lze domáhat soudní ochrany i proti nezákonné neèinnosti zakládající se v neuèinìní úkonu jiného, ne3⁄4 rozhodnutí. V souvislosti s tímto závìrem doplnil, 3⁄4e [n]epochybnì obdobnì by bylo mo3⁄4né se domáhat [...] ochrany v projednávané vìci za podmínky, 3⁄4e by 3⁄4alovaný byl skuteènì neèinným, pokud by byl povinen zahájit pøezkumné øízení podle § 94 odst. 1 správního øádu, jak se 3⁄4alobce ve své 3⁄4alobì domníval . Krajský soud tedy nezpochybòoval 3⁄4alobcem zvolený 3⁄4alobní typ. Dovodil pouze, 3⁄4e v pøípadì, kdy by 3⁄4alovaný skuteènì nedostál své povinnosti a na základì podnìtu k zahájení pøezkumného øízení (který by opravdu takovým podnìtem podle svého obsahu byl), nezahájil pøezkumné øízení ani neinformoval stì3⁄4ovatele o tom, 3⁄4e dùvod pro zahájení pøezkumného øízení neshledal, jednalo by se o nezákonný zásah spoèívající v nezákonné neèinnosti (neuèinìní úkonu jiného ne3⁄4 rozhodnutí). Pøedpoklady pro takový postup zde vùbec nebyly, jak ji3⁄4 bylo vý1e vylo3⁄4eno, proto i uvedené námitka je nedùvodná.
 VI. [28] Nejvy11í správní soud ze shora uvedených dùvodù neshledal kasaèní stí3⁄4nost stì3⁄4ovatele dùvodnou a zamítl jí podle § 110 odst. 1 vìty druhé s. ø. s.


type: caselaw

text:
 5.5.2012
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 133/32
 Rättelse till meddelande i Europeiska unionens officiella tidning i mål C-528/11
 (
 Europeiska unionens officiella tidning C 370 av den 17 december 2011
 )
 2012/C 133/64
 Meddelandet i Europeiska unionens officiella tidning i mål C-528/11, Halaf, ska ha följande lydelse:
 Begäran om förhandsavgörande framställd av Administrativen sad Sofia-grad (Bulgarien) den 18 oktober 2011 — Zuheyr Freyeh Halaf mot Darzhavna agentsia za bezhantsite pri Ministerski savet
 (Mål C-528/11)
 2012/C 133/64
 Rättegångsspråk: bulgariska
 Hänskjutande domstol
 Administrativen sad Sofia-grad
 Parter i målet vid den nationella domstolen
 Klagande: Zuheyr Freyeh Halaf
 Motpart: Darzhavna agentsia za bezhantsite pri Ministerski savet
 Tolkningsfrågor
 1.
 Ska artikel 3.2 i rådets förordning (EG) nr 343/2003 (1) av den 18 februari 2003 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredje land har gett in i någon medlemsstat tolkas så, att en medlemsstat får överta ansvaret för prövningen av en asylansökan när den sökandes situation inte föranleder tillämpningen av den humanitära klausulen i artikel 15 i nämnda förordning och när den medlemsstat som är ansvarig enligt artikel 3.1 i förordningen inte har besvarat en framställan om återtagande enligt artikel 20.1 i förordningen, med beaktande av att det i förordningen saknas bestämmelser om iakttagandet av solidaritetsprincipen enligt artikel 80 FEUF?
 2.
 Vad avses med rätt till asyl enligt artikel 18 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna jämförd med artikel 53 i samma stadga samt jämförd med definitionen i artikel 2 c och skäl 12 i förordning nr 343/2003?
 3.
 Ska artikel 3.2 i förordning nr 343/2003 jämförd med skyldigheten i artikel 78.1 FEUF att iaktta internationella rättsliga instrument om asyl tolkas så, att medlemsstaterna åläggs att inhämta UNHCR:s synpunkter i syfte att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig enligt förordningen, när det finns uppgifter och slutsatser i UNHCR:s handlingar om att den medlemsstat som är ansvarig enligt artikel 3.1 i förordningen åsidosätter bestämmelser i unionslagstiftningen om asyl?
 Om frågan besvaras jakande, hänskjuts även följande fråga:
 Utgör den omständigheten att UNHCR:s synpunkter inte har inhämtats en allvarlig överträdelse av förfarandet för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig enligt artikel 3 i nämnda förordning och en överträdelse av rätten till god förvaltning och ett effektivt rättsmedel enligt artiklarna 41 och 47 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, mot bakgrund även av artikel 21 i rådets direktiv 2005/85/EG av den 1 december 2005 om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för beviljande eller återkallande av flyktingstatus (2), i vilken det föreskrivs att UNCHR ska få yttra sig om enskilda asylansökningar?
 (1) EUT L 50, s. 1.
 (2) EUT L 326, s. 13.


text:
HOTARARE (R) 2006 18/08/1967 - Portal Legislativ
 HOTĂRÂRE nr. 2.006 din 18 august 1967 (*republicată*)pentru aplicarea Decretului nr. 141/1967 privind pensiile militare de stat şi pensia suplimentară
 Publicat în BULETINUL OFICIAL nr. 117 din 26 octombrie 1972
 + Capitolul I Pensia de serviciu + Articolul 1 (1) Cuantumul pensiei de serviciu pentru 25 ani vechime în serviciu se stabileşte aplicindu-se la solda lunară care se ia în considerare la calculul pensiei, procentele prevăzute la art. 8 alin. 1 din Decretul nr. 141/1967, care constituie procente de baza. ... (2) În cazul cînd pensia calculată conform alin. 1 este mai mica decît cuantumul minim pentru transa de solda lunară corespunzătoare, prevăzută în tabelul de la art. 8 alin. 1 din decret, se acordă acest cuantum minim. ... (3) Dacă din calcul rezultă o sumă egala sau mai mare decît cuantumul minim pentru transa de solda lunară, se acordă pensia rezultată din calcul. ... (4) În situaţiile prevăzute de art. 8 alin. 2 din decret, la cuantumul pensiei rezultat din aplicarea procentelor de baza sau, dacă acesta este mai mic, la cuantumul minim pentru transa de solda lunară, se adauga suma rezultată din aplicarea procentelor de 1 la suta, respectiv 0,5 la suta sau 0,25 la suta din solda lunară. ... (5) Procentul suplimentar de 0,5 la suta prevăzut la art. 8 alin. 3 din decret se aplică la solda lunară folosită ca baza de calcul a pensiei, iar suma rezultată se adauga la cuantumul minim pentru transa de solda lunară din situaţia prevăzută la alin. 2, sau la pensia rezultată din calcul în situaţia prevăzută la alin. 3 sau 4, după caz. ... + Articolul 2Cuantumul pensiei de serviciu pentru o vechime de cel puţin 25 ani nu poate fi mai mic de 650 lei*).---------- Notă ... *) Potrivit anexei la Decretul nr. 387/1972, cuantumul pensiei de serviciu pentru o vechime mai mica de 25 ani nu poate fi mai mic de 455 lei.Cuantumurile de 650 şi 455 lei se acordă cu începere de la data de 1 noiembrie 1972.Menţionăm ca după cuvintele "o vechime de" au fost introduse cuvintele "cel puţin", în conformitate cu prevederile anexei la Decretul nr. 387/1972. + Articolul 3 (1) Cuantumul pensiei pentru militarii cu drept la pensie de serviciu în condiţiile art. 10 alin. 1 din decret, dacă au o vechime în serviciu de cel puţin 25 ani, se stabileşte potrivit prevederilor art. 8 din decret. ... (2) În cazul cînd cei prevăzuţi la alin. 1 de mai sus au o vechime în serviciu mai mica de 25 ani, cuantumul pensiei de serviciu se stabileşte astfel: ... a) se stabileşte mai întîi pensia corespunzătoare vechimii în serviciu de 25 ani, potrivit prevederilor art. 8 din decret; ... b) pensia astfel stabilită se împarte la 25 şi se obţine pensia corespunzătoare unui an de vechime în serviciu; ... c) pensia pentru un an se înmulţeşte cu numărul anilor de vechime în serviciu, obţinîndu-se cuantumul lunar al pensiei. ... (3) Prevederile alin. 2 se aplică şi în cazul cînd se stabileşte pensia în condiţiile art. 10 alin. 2 din decret. ... + Capitolul II Pensia de invaliditate + Articolul 4 (1) Accidentele în serviciu, în sensul art. 14 alin. 1 din decret, sînt cele survenite în următoarele împrejurări: ... a) în timpul îndeplinirii îndatoririlor de serviciu în incinta unităţii în care îşi desfăşoară activitatea militarul sau în orice alt loc unde îşi îndeplineşte acele îndatoriri; ... b) în timpul şi din cauza îndeplinirii de către militar a unor sarcini de stat sau obşteşti. ... (2) Se considera, de asemenea, accident în serviciu, cel survenit în următoarele împrejurări: ... a) înainte de începerea sau după încetarea serviciului, dacă militarul se afla, pentru interese legate de serviciu, în incinta unităţii în care îşi desfăşoară activitatea sau în orice alt loc unde îşi exercită obligaţiile de serviciu; ... b) în timpul pauzelor care au loc în desfăşurarea programului de serviciu. ... (3) Sarcini de stat sau obşteşti sînt cele date militarilor de organele de stat sau organizaţiile obşteşti în afară de atribuţiile lor de serviciu. ... (4) De asemenea, se considera sarcina obsteasca şi acţiunea întreprinsă de militar, din proprie iniţiativă, pentru prevenirea sau înlăturarea unui pericol ce ameninta orînduirea socialistă, avutul obştesc sau pentru apărarea ordinii de drept ori salvarea unei vieţi omeneşti. ... + Articolul 5Se asimilează cu accidentul în serviciu, în sensul art. 14 alin. 2 din decret, şi cel survenit în următoarele împrejurări: a) în timpul deplasarii de la locuinta spre locul de muncă şi de la locul de muncă spre locuinta ori în timpul deplasarii periodice pentru vizitarea familiei de către militarii nelocalnici care au acest drept, dacă în toate cazurile accidentul s-a produs în perioada necesară pentru deplasare; ... b) în timpul deplasarii în interes de serviciu, în aceeaşi sau în alta localitate. ... + Articolul 6Accidentul în serviciu se constata prin acte încheiate de unitatea de care aparţine cel accidentat, în măsura în care accidentul nu a fost constatat de organele de urmărire penală, potrivit competentei ce revine acestora prin lege. + Articolul 7 (1) Cuantumul pensiei de invaliditate de gradul I cauzată de accident în serviciu sau boala contractată ori agravată în timpul şi din cauza serviciului militar, se stabileşte aplicindu-se la solda lunară care se ia în considerare la calculul pensiei procentele prevăzute în tabelul de la art. 16 lit. a din decret. ... (2) În cazul cînd pensia este mai mica decît cuantumul minim prevăzut în acel tabel, pentru transa de solda lunară corespunzătoare, se acordă cuantumul minim. ... (3) Dacă din calcul rezultă o sumă egala sau mai mare decît cuantumul minim al transei de solda lunară, se acordă pensia rezultată din calcul. ... (4) Pentru gradele II şi III de invaliditate, cuantumul pensiei se stabileşte aplicindu-se procentele de 85 la suta, respectiv 60 la suta, la pensia de gradul I, calculată potrivit prevederilor de la alin. 1-3. ... + Articolul 8Pensia de invaliditate cauzată de accident în serviciu sau boala contractată ori agravată în timpul şi din cauza serviciului militar nu poate fi mai mica de:- *) 715 lei pentru cei încadraţi în gradul I de invaliditate;- *) 650 lei pentru cei încadraţi în gradul II de invaliditate;- *) 455 lei pentru cei încadraţi în gradul III de invaliditate;------------- Notă ... *) Aceste cuantumuri, stabilite prin anexa la Decretul nr. 387/1972, se acordă cu începere de la data de 1 noiembrie 1972. + Articolul 9 (1) Cuantumul pensiei de invaliditate de gradul I cauzată de accident în afară de serviciu sau boala contractată ori agravată în timpul dar nu din cauza serviciului militar, se stabileşte aplicindu-se la solda lunară care se ia în considerare la calculul pensiei procentele de baza din tabelul de la art. 17 lit. a din decret. ... (2) În cazul cînd pensia este mai mica decît cuantumul minim prevăzut în acel tabel, pentru transa de solda lunară corespunzătoare, se acordă cuantumul minim. ... (3) Dacă din calcul rezultă o sumă egala sau mai mare decît cuantumul minim al transei de solda lunară, se acordă pensia rezultată din calcul. ... (4) Pentru fiecare an pînă la vechimea în serviciu de 25 ani se acordă un procent suplimentar de 1 la suta din solda lunară; pentru fiecare an care depăşeşte aceasta vechime se acordă un procent suplimentar de 0,5 la suta din solda lunară. Suma rezultată se adauga la cuantumul minim al pensiei pentru transa de solda lunară în situaţia prevăzută la alin. 2, sau la pensia rezultată din calcul în situaţia prevăzută la alin. a, după caz. ... (3) Pentru gradele II şi III de invaliditate, cuantumul pensiei se stabileşte aplicindu-se procentele de 85 la suta, respectiv 60 la suta, la pensia de gradul I, calculată potrivit prevederilor de la alin. 1-4. ... + Articolul 10Pensia de invaliditate cauzată de accident în afară serviciului sau boala contractată ori agravată în timpul dar nu din cauza serviciului, nu poate fi mai mica de:- *) 650 lei pentru cei încadraţi în gradul I de invaliditate;- *) 585 lei pentru cei încadraţi în gradul II de invaliditate;- *) 390 lei pentru cei încadraţi în gradul III de invaliditate.---------- Notă ... *) Aceste cuantumuri, stabilite prin anexa la Decretul nr. 387/1972, se acordă cu începere de la data de 1 noiembrie 1972. + Articolul 11Pensionării de invaliditate, inclusiv cei care primesc cuantumul pensiei de serviciu, precum şi cei prevăzuţi la art. 10 lit. b din decret, sînt supuşi revizuirii medicale, în condiţiile decretului, în ceea ce priveşte capacitatea lor de muncă, la termenele stabilite de comisiile de expertiza medico-militare, termene care, în raport de starea sănătăţii celui expertizat, pot fi: a) între 6 şi 18 luni, pentru invaliditatile de gradul III; ... b) între 12 şi 36 luni, pentru invaliditatile de gradul I şi II. ... + Capitolul III Pensia de urmaş + Articolul 12 (1) Cuantumul pensiei de urmaş, cuvenit, potrivit art. 24 alin. 2 lit. b din decret, sotiei care are între 15 şi 20 ani de căsătorie cu soţul decedat, se stabileşte astfel: ... a) se determina pensia ce i s-ar cuveni dacă ar fi avut 20 ani de căsătorie; ... b) pensia rezultată se împarte la 20 şi se obţine pensia corespunzătoare unui an de căsătorie; ... c) pensia pentru un an se înmulţeşte cu numărul anilor de căsătorie, obţinîndu-se cuantumul lunar al pensiei; pentru determinarea anilor de căsătorie, fracţiunile de 6 luni sau mai mari se intregesc la un an. ... (2) La împlinirea virstei de 55 ani sau în caz de invaliditate, pensionarei prevăzute la alin. 1 i se va acorda, la cerere, pensia întreaga de urmaş. ... + Articolul 13Stabilirea invaliditatii, precum şi revizuirea medicală a invalizilor cu drept la pensie de urmaş, se face de către comisiile de expertiza medico-militare pe baza normelor prevăzute pentru pensionării militari de invaliditate. Criteriile medicale pentru încadrarea în grade de invaliditate vor fi aceleaşi ca şi pentru pensionării urmaşi din cadrul asigurărilor sociale de stat. + Capitolul IV Vechimea în serviciu + Articolul 14Timpul servit ca militar în termen se ia în considerare de la data cînd cei încorporaţi s-au prezentat la unităţi sau formaţiuni militare şi pînă la data trecerii în rezerva sau pînă la lăsarea la vatra, dacă aceasta a avut loc înainte de trecerea în rezerva. + Articolul 15Timpul servit ca elev în şcolile militare de subofiteri, maiştri militari şi ofiţeri, activi şi de rezerva, precum şi în instituţiile militare de învăţămînt superior, se ia în considerare de la data prezentării la aceste instituţii militare de învăţămînt şi pînă la data absolvirii lor sau pînă la data schimbării poziţiei de elev. + Articolul 16 (1) Timpul servit în cadrele permanente se ia în considerare de la data acordării primului grad de subofiţer, maistru militar sau ofiţer şi pînă la data trecerii în rezerva sau direct în retragere, ori pînă la data scoaterii din evidenta militarilor din cadrele permanente, ca urmare a decesului sau degradării militare. ... (2) Timpul cît militarul s-a aflat în poziţia de disponibilitate, precum şi în situaţia de cadru disponibil, la dispoziţie, detaşat sau mutat în cadrul unei instituţii civile, sau în alte situaţii, dacă şi-a menţinut poziţia de militar în cadrele permanente, se ia în considerare ca vechime în serviciu. ... + Articolul 17În afară de perioadele prevăzute de art. 29 din decret, se considera vechime în serviciu şi timpul cît militarul: a) a fost îndepărtat din serviciu pentru activitate politica democratica, pînă la 23 August 1944; ... b) a întrerupt serviciul ca militar din cauza persecutiilor rasiale în perioada 1 ianuarie 1938 - 19 decembrie 1944 sau a continuat să fie deţinut în lagar în teritoriile ocupate de fascisti şi după data de 19 decembrie 1944, pînă la data eliberării; ... c) a fost îndepărtat din serviciu de către autorităţile maghiare în perioada septembrie 1940 - decembrie 1945; ... d) s-a aflat în situaţia de prizonier; ... e) a fost deţinut, dacă ulterior a intervenit încetarea procesului penal, anularea sau încetarea urmăririi, fără a se constata o vina în sarcina militarului, ori s-a pronunţat achitarea. În acest caz, indiferent de motivul iesirii din cadrele permanente, se considera vechime în cadrele permanente timpul de deţinere cuprins între data iesirii din cadrele permanente şi data încetării procesului penal, anulării sau încetării urmăririi ori a achitării; ... f) a fost privat de libertate în locuri de deţinere pe baza unui act administrativ. În acest caz, indiferent de motivul iesirii din cadrele permanente, se considera vechime în cadrele permanente timpul cuprins între data iesirii din cadrele permanente şi data eliberării; ... g) a executat o pedeapsă privativă de libertate în baza unei hotărîri penale străine care nu a fost recunoscută de instanţele judecătoreşti române. ... + Articolul 18Se considera vechime în serviciu şi timpul cît o persoană s-a aflat în orice situaţie, care potrivit normelor în vigoare din legislaţia privind pensiile de asigurări sociale de stat, se considera ca vechime în munca pentru acordarea dreptului de pensie. + Articolul 19În timpul efectiv servit, de 15 ani, respectiv de 10 ani, ca militar, condiţie prevăzută la art. 7, 9, 10 şi 55 din decret, se cuprinde timpul servit ca militar în termen, ca elev de şcoala militară sau de institut militar de învăţămînt superior, în cadrele permanente, şi ca rezervist mobilizat ori concentrat. + Articolul 20În vechimea în serviciu pentru stabilirea pensiei militare se cuprind şi sporurile de vechime în serviciu prevăzute la art. 6 din decret. + Articolul 21 (1) Sporul de vechime în serviciu pentru timpul servit ca militar în unităţi ce fac parte din compunerea armatei operative în timp de război, prevăzut de art. 6 alin. 1 lit. a din decret, se acordă pentru următoarele perioade de război: ... - 15 august 1916 - 15 decembrie 1917, în primul război mondial;- 23 august 1944 - 9 mai 1944, în războiul antihitlerist. (2) Militarii din cadrele permanente beneficiază de prevederile alin. 1 şi pentru timpul cît au făcut parte din compunerea armatei operative în situaţia de militar în termen, elev de şcoala militară sau ca rezervist mobilizat înainte de intrarea în cadrele permanente ori în perioadele de întrerupere a serviciului militar în cadrele permanente. ... (3) Pentru militarii care s-au inrolat în Divizia Tudor Vladimirescu - Debretin pînă la 23 august 1944, sporul prevăzut la alin. 1 pentru participarea la războiul antihitlerist se va socoti de la 2 octombrie 1943. ... (4) Pentru cei care au luptat împotriva fascismului în armatele altor tari în perioada 1936-1945 sau în cadrul detasamentelor de partizani din ţara noastră sau din alte tari, în cursul aceleiaşi perioade, durata participării lor la lupte se socoteşte drept serviciu în armata operativă şi li se acordă sporul de vechime prevăzut la art. 6 alin. 1 lit. a din decret. ... + Articolul 22 (1) Stabilirea activităţilor sau locurilor de muncă care dau dreptul la sporuri de vechime în serviciu, potrivit art. 6 alin. 1 din decret, se face pe baza următoarelor criterii: ... a) pentru cele care dau dreptul la un spor de vechime egal cu timpul servit în asemenea situaţii: ... - existenta unor condiţii de muncă care implica o suprasolicitare fizica şi neuropsihica extrem de mare în îndeplinirea misiunilor da serviciu, ca urmare a unor riscuri deosebite; b) pentru cele care dau dreptul la un spor de vechime egal cu jumătate din timpul servit în asemenea situaţii: ... - prezenta la locul de muncă a unor substanţe foarte vătămătoare care pot provoca boli profesionale sau de alta natura, foarte grave, ce pot determina o incapacitate de muncă permanenta şi totală;- existenta unor condiţii ce implica o suprasolicitare nervoasa ca urmare a existenţei la locul de muncă a unui risc deosebit de explozie, de iradiere sau de infectare;- existenta unor condiţii ce implica un efort fizic şi neuropsihic foarte mare în procesul pregătirii de lupta a trupelor, în asigurarea pazei şi apărării frontierei de stat, pentru apărarea securităţii statului, asigurarea ordinii publice, apărarea proprietăţii socialiste şi personale, a drepturilor şi intereselor legale ale persoanelor, în prevenirea şi descoperirea infracţiunilor;- activitatea desfăşurată la unităţi şi subunitati ce se găsesc permanent în dispozitiv sau în locuri izolate; c) pentru cele care dau dreptul la un spor de vechime egal cu un sfert din timpul servit în asemenea situaţii: ... - prezenta la locul de muncă a unor substanţe vătămătoare care pot provoca boli profesionale sau de alta natura, grave, ce pot determina o incapacitate de muncă permanenta şi parţială;- existenta unor condiţii ce implica un efort fizic mai mare sau solicitare nervoasa deosebită în special în activităţile sau locurile de muncă cu temperaturi ridicate, zgomot intens, concentrare intensa, vibratii sau alte nocivitati;- existenta unor condiţii ce implica o solicitare nervoasa marita, ca urmare a existenţei la locurile de muncă a unui risc de explozie, de iradiere sau de infectare;- existenta unor condiţii ce implica un mare efort fizic şi neuropsihic în procesul de pregătire de lupta a trupelor, sau pentru apărarea securităţii statului, asigurarea ordinii publice, apărarea proprietăţii socialiste şi personale, a drepturilor şi intereselor legale ale persoanelor, în prevenirea şi descoperirea infracţiunilor;- existenta unor condiţii impuse de îndeplinirea atribuţiilor permanente de serviciu ce implica deplasarea în afară garnizoanei la unităţi şi subunitati în scopul desfăşurării activităţii de instruire, pregătire, exploatarea tehnicii de lupta, îndrumare şi control. (2) Sporurile de vechime în serviciu pentru activităţile sau locurile de muncă stabilite de către organele prevăzute la art. 6 alin. 2 din decret se acordă militarilor iesiti din cadrele permanente după data de 1 ianuarie 1969 şi numai pentru perioadele lucrate după această dată în asemenea activităţi sau locuri de muncă. Aceştia vor beneficia, pentru timpul servit înainte de 1 ianuarie 1969, de sporurile de vechime în serviciu prevăzute de Decretul nr. 293/1959, de regulamentul sau de aplicare, precum şi de Hotărîrea Consiliului de Miniştri nr. 399/1961, numai dacă pentru asemenea activităţi sau locuri de muncă se acordă sporuri de vechime în serviciu şi după 1 ianuarie 1969. ... (3) Militarii iesiti din cadrele permanente între 1 ianuarie 1967 - 1 ianuarie 1969 beneficiază pentru timpul servit ca militar de sporurile de vechime în serviciu prevăzute de Decretul nr. 293/1959, de regulamentul sau de aplicare, precum şi de Hotărîrea Consiliului de Miniştri nr. 399/1961. ... + Articolul 23În cazul cînd militarul s-a aflat în aceeaşi perioadă de timp în mai multe situaţii din cele prevăzute la art. 6 din decret, se acordă sporul de vechime în serviciu pentru o singura situaţie şi anume pentru aceea care prevede sporul de vechime în serviciu cel mai avantajos. + Articolul 24La stabilirea vechimii în serviciu, perioadele de 6 luni sau mai mari se intregesc la un an, iar cele mai mici de 6 luni se neglijează; în situaţiile prevăzute la art. 9 şi 10 din decret, aceasta intregire se face numai dacă sînt îndeplinite condiţiile necesare deschiderii dreptului la pensie. + Articolul 25 (1) Dovada vechimii în serviciu ca militar, în vederea pensionării, se face cu actele prevăzute în instrucţiunile ministrului forţelor armate şi ministrului de interne. ... (2) Dovada vechimii în serviciu prestată în alta calitate decît aceea de militar se face cu carnetul de muncă sau cu alte acte valabile pentru dovedirea vechimii în munca, ce sînt prevăzute de legislaţia în vigoare pe baza căreia se face pensionarea în cadrul asigurărilor sociale de stat. ... + Articolul 26Vechimea în serviciu ca angajat, reconstituita potrivit dispoziţiilor legale pe baza declaraţiilor de martori, se ia în considerare în întregime. + Articolul 27Cotizaţiile la fostele asigurări sociale ori la casele de pensii, preluate de stat în baza Legii nr. 10/1949 se dovedesc cu acte, conform dispoziţiilor pentru completarea carnetului de muncă. + Articolul 28În cazul cînd unul dintre actele pentru dovedirea vechimii în serviciu nu întruneşte elementele esenţiale, în totalitatea lor, comisia de contestaţie, prevăzută la art. 32 din decret, poate hotărî asupra valabilităţii actului, în vederea stabilirii dreptului la pensie. + Capitolul V Solda + Articolul 29 (1) Solda lunară care se ia ca baza la calculul pensiei cuprinde: ... - solda de grad;- solda de funcţie;- gradatii*) (2) În solda lunară care se ia ca baza de calcul la stabilirea pensiei se cuprind şi sporurile, indemnizaţiile şi primele prevăzute în anexa**). ... ------------- Notă ... *) Conform prevederilor art. 33 din Hotărîrea Consiliului de Miniştri nr. 1963/1969, denumirea "sporul procentual de vechime" a fost înlocuită cu denumirea "gradatii".Pentru militarii iesiti din cadrele permanente după intrarea în vigoare a Hotărîrii Consiliului de Miniştri nr. 1963/1969 şi care în cei 5 ani aleşi pentru calculul soldei medii în vederea stabilirii pensiei militare au beneficiat într-o perioadă de spor procentual de vechime, iar în alta perioada de gradatii, se va ţine seama de procentul sporului, respectiv al gradatiei la care au avut dreptul în acea perioada. Notă ... **) Anexa la aceasta hotărîre urmează a fi difuzată organelor centrale prin grija Secretariatului General al Consiliului de Miniştri. + Articolul 30Pentru militarii care devin invalizi şi care au vechime în serviciu mai mica de o luna, pensia se calculează pe baza soldei de grad şi soldei de funcţie de încadrare, iar în caz că nu au fost numiţi în funcţie, în raport de solda de grad şi solda de funcţie la minim corespunzătoare gradului, prevăzută de normele în vigoare. + Articolul 31 (1) Pentru stabilirea mediei soldei lunare se tine seama de: ... a) solda de grad corespunzătoare ultimului grad de subofiţer, maistru militar sau ofiţer, pe care militarul l-a avut la data iesirii din cadrele permanente, potrivit salarizarii în vigoare la acea data; ... b) media soldelor de funcţie din 5 ani de serviciu consecutivi în cadrele permanente, pe care militarul i-a ales din ultimii 15 ani, respectiv 20 ani, premergatori iesirii din cadrele permanente; ... c) media sumei ce reprezintă gradatii, stabilită prin aplicarea procentului respectiv din perioada de 5 ani consecutivi aleşi de militar, la solda de grad prevăzută la lit. a şi la media soldelor de funcţie prevăzută la lit. b; ... d) media sumelor primite în perioada aleasă, conform prevederilor art. 30 alin. 5 din decret. ... (2) Prin adunarea soldei de grad prevăzute la alin. 1 lit. a şi a mediilor prevăzute la alin. 1 lit. b, c şi d, se obţine solda lunară care se ia ca baza de calcul la stabilirea pensiei. ... + Capitolul VI Stabilirea pensiilor + Articolul 32 (1) La cererea militarului, unitatea de care acesta a aparţinut la data iesirii din cadrele permanente este obligată sa întocmească dosarul de pensie şi sa-l trimită, în termen de 30 zile de la data depunerii cererii, la organul de pensii al Ministerului Forţelor Armate sau al Ministerului de Interne, în raport de ministerul care îl are în evidenta ca militar. ... (2) Prevederile alin. 1 se aplică şi la cererea urmaşilor, în cazul decesului militarului din cadrele permanente. ... + Articolul 33 (1) Militarii care îndeplinesc condiţiile de pensionare după ieşirea din cadrele permanente depun cererea de pensionare la centrul militar în raza căruia domiciliază, iar militarii din Ministerul de Interne, la unităţile din care au făcut parte înainte de ieşirea din cadrele permanente. Centrul militar şi unităţile respective din Ministerul de Interne sînt obligate sa întocmească dosarul de pensie şi sa-l trimită, în termen de 30 zile de la depunerea cererii, la organul de pensii. ... (2) Prevederile alin. 1 se aplică şi urmaşilor care îndeplinesc condiţiile de pensionare după data decesului militarului din cadrele permanente. ... + Articolul 34 (1) Urmaşii pensionarului militar pot să-şi întocmească personal dosarul de pensie şi sa-l depună împreună cu cererea la organul de pensii. ... (2) Pensionării militari pot să-şi completeze dosarul de pensie prin depunerea unor noi acte direct la organul de pensii. ... + Articolul 35Dosarul de pensie pentru militarii şi urmaşii lor care solicită înscrierea la pensie va cuprinde actele prevăzute în instrucţiunile ministrului forţelor armate şi ministrului de interne. + Articolul 36 (1) La primirea dosarului de pensie, organul de pensii are obligaţia de a verifica dacă acesta este completat cu toate actele necesare. ... (2) În cazul în care dosarul nu este complet, organul de pensii va face cunoscut, în scris, unităţii sau solicitantului în termen de cel mult 10 zile de la data înregistrării dosarului, ce acte mai sînt necesare pentru completarea lui. ... (3) Actele prezentate ulterior depunerii dosarului, în vederea completării acestuia, vor fi înregistrate la organul de pensii. ... + Articolul 37 (1) Stabilirea pensiei se face prin decizie data de către organul de pensii al Ministerului Forţelor Armate, respectiv al Ministerului de Interne, în termen de 15 zile de la data înregistrării sau completării dosarului cu toate actele necesare. ... (2) Respingerea cererii de pensie se face, de asemenea, prin decizie data de aceleaşi organe. ... (3) Decizia va cuprinde temeiurile de fapt şi de drept care au dus la admiterea sau respingerea cererii de pensie, precum şi termenul înăuntrul căruia poate fi introdusă contestaţia şi organul la care se introduce aceasta. ... (4) Decizia se întocmeşte în doua exemplare şi va fi semnată de şeful organului de pensii şi de şeful secţiei (biroului) de pensii. ... (5) Decizia va fi comunicată, în scris, celui în cauza, de către organul de pensii, în termen de 5 zile de la data emiterii. ... (6) În cazul în care decizia de respingere a rămas definitivă, actele depuse de solicitant se pot restitui la cererea acestuia. ... + Articolul 38 (1) Decizia organului de pensii poate fi contestată de cel în cauza sau de către organele de control şi îndrumare competente. ... (2) Contestaţia se depune la organul de pensii care a emis decizia sau la comisia de contestaţie care are acelaşi sediu ca şi organul de pensii respectiv. ... (3) Cînd contestaţia a fost depusa la organul de pensii, acesta este obligat ca în termen de 10 zile sa o înainteze împreună cu dosarul la comisia de contestaţie. ... (4) În cazul cînd contestaţia a fost depusa direct la comisia de contestaţie, aceasta va cere de îndată dosarul de la organul de pensii, care este obligat sa-l înainteze în termen de 10 zile. ... (5) Contestaţiile adresate în termenul de 90 zile prevăzut la art. 32 alin. 1 din decret, direct organelor centrale sau judeţene, vor fi trimise de către acestea comisiei de contestaţie competente, fiind considerate ca depuse în termen. ... + Articolul 39 (1) La primirea dosarului împreună cu contestaţia, secretarul comisiei de contestaţie verifica actele din dosar, întocmeşte un referat de prezentarea cazului şi supune spre judecare contestaţia, împreună cu dosarul şi referatul, comisiei de contestaţie. ... (2) Comisia de contestaţie fixează termen de judecată şi citeaza, în scris, pe cel care a făcut contestaţia, cu cel puţin 15 zile înainte de termenul stabilit pentru judecare. ... (3) Judecarea contestaţiei se face în termen de 45 zile de la primirea dosarului, în prezenta contestatorului. În caz de neprezentare, comisia poate judeca şi în lipsa. ... + Articolul 40 (1) Decizia data de comisia de contestaţie va cuprinde temeiurile de fapt şi de drept care au condus la admiterea sau respingerea contestaţiei. ... (2) Decizia se întocmeşte în doua exemplare şi se semnează de toţi membrii comisiei. ... (3) Un exemplar de pe decizie se comunică celui în cauza, în termen de cel mult 15 zile de la data pronunţării deciziei. ... (4) Dosarul împreună cu un exemplar de pe decizie, se restituie organului de pensie în termenul stabilit în alineatul precedent. ... + Articolul 41 (1) Revizuirea prevăzută la art. 33 din decret se face de către organul a cărui decizie este supusă revizuirii, la sesizarea părţilor interesate sau a organelor de îndrumare şi control competente. ... (2) Drepturile stabilite ca urmare a revizuirii deciziei de pensie curg: ... a) de la data stabilirii iniţiale a dreptului, în cazul în care datorită erorii săvîrşite s-au plătit sume mai mici decît cele cuvenite; sumele cuvenite se vor plati pe cel mult 3 ani în urma, socotiţi de la data înregistrării sesizării la organul de pensii; ... b) de la întîi a lunii următoare înregistrării sesizării la organul de pensii, în toate celelalte cazuri. ... (3) Sumele plătite în plus ca urmare a unor erori de calcul se vor recupera pe o perioadă de cel mult un an, socotită de la data înregistrării sesizării la organul de pensii; cele ce sînt urmarea unor infracţiuni se vor recupera în întregime. ... (4) Cînd revizuirea se face de către organul de pensii, decizia poate fi contestată în condiţiile prevăzute la art. 32 alin. 1 din decret. ... + Capitolul VII Stabilirea invaliditatii + Articolul 42 (1) Încadrarea în grade de invaliditate a militarilor din cadrele permanente ale Ministerului Forţelor Armate şi Ministerului de Interne se face de către comisiile de expertiza medico-militare care funcţionează pe lîngă spitalele militare ale Ministerului Forţelor Armate*). ... (2) În garnizoana Bucureşti, încadrarea în grade de invaliditate a militarilor din cadrele permanente ale Ministerului de Interne se efectuează de către comisia de expertiza medico-militară care funcţionează în cadrul spitalului Ministerului de Interne. ... (3) Comisiile prevăzute la alin. 1 şi 2 efectuează şi revizuirea medicală periodică a pensionarilor, precum şi încadrarea în grade de invaliditate şi revizuirea medicală periodică a urmaşilor. ... ------------- Notă ... *) Art. 42 este reprodus astfel cum a fost modificat prin Hotărîrea Consiliului de Miniştri nr. 170/1970. + Articolul 43 (1) Deciziile comisiilor de expertiza medico-militare se întocmesc în trei exemplare. Un exemplar din decizie rămîne la comisia de expertiza medico-militară, al doilea se trimite pentru a fi anexat la dosarul de pensie, iar al treilea se preda celui expertizat, în ziua expertizarii. ... (2) În decizia de încadrare într-un grad de invaliditate trebuie să se menţioneze data ivirii invaliditatii, cauza invaliditatii şi termenul de revizuire pentru cei revizuibili. ... + Articolul 44 (1) Decizia comisiei de expertiza medico-militară poate fi contestată de cel în cauza, de Direcţia medicală din Ministerul Forţelor Armate sau de Serviciul sanitar din Ministerul de Interne. ... (2) Contestaţia celui în cauza se depune la comisia de expertiza medico-militară care a făcut expertizarea. Aceasta are obligaţia de a inainta cererea în termen de 10 zile de la data înregistrării, împreună cu dosarul medical, comisiei centrale de expertiza medico-militară din Ministerul Forţelor Armate, respectiv din Ministerul de Interne. ... (3) Contestaţiile adresate în termenul prevăzut de art. 35 alin. 2 din decret, direct organelor centrale sau judeţene, precum şi contestaţiile făcute de Direcţia medicală din Ministerul Forţelor Armate, respectiv Serviciul sanitar din Ministerul de Interne, vor fi trimise de către acestea comisiei centrale de expertiza medico-militară respectiva, fiind considerate ca depuse în termen. ... (4) Comisia centrala de expertiza medico-militară va rezolva contestaţia în termen de 30 zile de la primirea dosarului medical. ... (5) Prin instrucţiuni comune ale ministrului forţelor armate şi ministrului de interne se va stabili baremul medical pentru încadrarea în grade de invaliditate. ... + Articolul 45 (1) Deciziile comisiilor de expertiza medico-militare necontestate în termen, precum şi deciziile comisiei centrale de expertiza medico-militară sînt definitive. ... (2) Deciziile rămase definitive pot fi revizuite, în caz de erori, de către comisia a carei decizie este supusă revizuirii, la sesizarea părţilor interesate şi a organelor de îndrumare şi control competente. ... (3) Drepturile stabilite ca urmare a revizuirii se acordă potrivit prevederilor art. 41 alin. 2. ... + Articolul 46 (1) Decizia data de comisia de expertiza medico-militară este valabilă pînă la întîi a lunii următoare aceleia în care este stabilit termenul de revizuire medicală, potrivit art. 43 alin. 2. ... (2) La termenul de revizuire medicală pensionarul de invaliditate are obligaţia să se prezinte, fără a mai fi citat, la comisia de expertiza medico-militară, în vederea revizuirii medicale. ... (3) Dacă pensionarul invalid este netransportabil şi justifica acest fapt prin acte medicale oficiale, el este obligat sa anunţe din timp comisia de expertiza medico-militară pentru a fi examinat la domiciliu sau la spital. ... (4) În cazul cînd pensionarul prevăzut la alin. 3 va fi încadrat într-un grad de invaliditate, pensia i se va plati în continuare de la data expirării valabilităţii deciziei anterioare. ... (5) Dacă pensionarul invalid nu se prezintă la data stabilită pentru revizuire medicală, din motive justificate şi dovedite cu acte oficiale, pensia i se va plati, în continuare, de la data expirării deciziei anterioare, în cazul cînd se prezintă în termen de 30 zile de la încetarea motivelor care au determinat neprezentarea la termen, dacă este menţinut într-un grad de invaliditate. ... (6) Dacă pensionarul invalid se prezintă cu întîrziere la revizuirea medicală, fără a avea motive justificate, sau dacă a depăşit termenul de 30 zile prevăzut la alin. 5, pensia i se va plati cu începere din prima zi a lunii următoare aceleia în care a fost examinat, în cazul cînd va fi încadrat într-un grad de invaliditate. ... (7) Pensionarul invalid care la revizuirea medicală nu mai este încadrat într-un grad de invaliditate poate cere reexaminarea medicală la comisia de expertiza medico-militară, dacă ulterior i-a revenit invaliditatea ce a determinat clasarea şi pensionarea iniţială. Dacă cel în cauza va fi încadrat într-un grad de invaliditate ca urmare a revenirii invaliditatii iniţiale, i se va acorda pensia de invaliditate corespunzătoare, cu începere din prima zi a lunii următoare aceleia în care s-a dat decizia comisiei de expertiza medico-militară. ... + Articolul 47 (1) Deciziile pentru stabilirea drepturilor la pensie de invaliditate au aceeaşi valabilitate ca şi deciziile de încadrare în grade de invaliditate, date de comisiile de expertiza medico-militare. ... (2) După expirarea termenului de valabilitate a deciziei de pensie şi după ce invalidul a fost revizuit de către comisia de expertiza medico-militară, organul de pensii va da o noua decizie, în cazul cînd se schimba gradul de invaliditate ori cauza invaliditatii. ... (3) Dacă se păstrează gradul şi cauza invaliditatii, se va prelungi valabilitatea deciziei anterioare de pensie printr-o menţiune facuta pe aceasta decizie. ... + Capitolul VIII Dispoziţii comune pentru stabilirea şi plata pensiilor + Articolul 48 (1) În cazul în care s-au depus acte pe baza cărora se poate stabili un drept de pensie, se va proceda la stabilirea acestuia fără a se mai aştepta să fie depuse şi alte acte în completare. ... (2) La prezentarea de noi acte, pensia se va recalcula şi se va acorda cu începere din prima zi a lunii următoare aceleia în care au fost depuse noile acte. ... (3) Dacă noile acte au fost depuse în termen de 6 luni de la data încetării plăţii soldei, iar pentru urmaşi de la data încetării plăţii, soldei sau pensiei susţinătorului decedat, diferenţa de pensie se va acorda cu începere de la aceste date, după caz. ... + Articolul 49 (1) În cazul cînd de pe urma susţinătorului decedat au rămas urmaşi cu drept la pensie care au domicilii diferite, organul de pensii va emite o decizie în care vor fi trecuţi toţi urmaşii cu drept la pensie şi cîte o decizie separată pentru fiecare urmaş care locuieşte la alt domiciliu. ... (2) În fiecare din aceste decizii se va menţiona cuantumul total al pensiei şi modul cum a fost repartizat pe urmaşi, prin împărţirea în părţi egale a cuantumului total al pensiei în raport de numărul acestora. ... (3) Pentru urmaşii care locuiesc la acelaşi domiciliu se va emite cîte o decizie de pensie pentru fiecare urmaş în parte, potrivit prevederilor de la alin. 1 şi 2, dacă aceştia au capacitatea de exerciţiu şi cer aceasta. ... + Articolul 50 (1) Pensia şi alte drepturi aferente se achită pe întreaga luna în care s-a produs cauza de încetare a dreptului. ... (2) În caz de deces al pensionarului, sumele neîncasate de cel decedat, inclusiv cele pentru luna în care a avut loc decesul, se vor achită membrilor de familie prevăzuţi la art. 22 alin. 1 din decret, iar în lipsa acestora, persoanei în îngrijirea căreia se afla pensionarul la data decesului. ... (3) Cei care au îngrijit de pensionarul decedat fac dovada acestei situaţii cu acte sau cu declaraţii date pe proprie răspundere. ... + Articolul 51Fracţiunile de leu se intregesc la un leu în favoarea pensionarului, o singură dată, după ce s-au făcut toate operaţiunile pentru determinarea cuantumului pensiei. + Capitolul IX Transformarea şi recalcularea pensiilor şi suspendarea plăţii pensiei + Articolul 52 (1) La transformarea pensiei de invaliditate în pensie de serviciu, prevăzută de art. 38 din decret, pentru militarii iesiti din cadrele permanente pînă la 1 ianuarie 1967, cuantumul pensiei de serviciu se va stabili pe baza normelor în vigoare la data de 31 decembrie 1966, la care se vor aplica procentele de majorare prevăzute în Hotărîrea Consiliului de Miniştri nr. 2797/1966 cu privire la majorarea pensiilor militare*). ... (2) Pentru cei care au ieşit din cadrele permanente după 1 ianuarie 1967, cuantumul pensiei de serviciu se va stabili potrivit noii legislaţii de pensie militară. ... ------------ Notă ... *) Potrivit prevederilor art. 68 din Decretul nr. 141/1967, astfel cum a fost modificat prin Decretul nr. 387/1972, la cuantumul pensiei de serviciu se vor aplica şi procentele prevăzute în Decretul nr. 316/1972. + Articolul 53 (1) La recalcularea pensiei potrivit prevederilor art. 39 alin. 1 din decret, se ia în considerare timpul de muncă efectuat după ieşirea din cadrele permanente, care este recunoscut ca vechime în serviciu, pe baza normelor prevăzute la capitolul IV. ... (2) La stabilirea numărului total al anilor de muncă în vederea efectuării recalcularii pensiei în condiţiile art. 39 alin. 1, 3 şi 4 din decret, fracţiunile de 6 luni sau mai mari se intregesc la un an, o singură dată, iar la stabilirea sumei corespunzătoare acestor ani, fracţiunile mai mici de un leu se neglijează. ... + Articolul 54 (1) Recalcularea pensiei prevăzută de art. 39 alin. 2 din decret pentru perioadele de concentrare sau mobilizare efectuate după ieşirea din cadrele permanente, se face fără îndeplinirea vreunei condiţii de vîrsta şi indiferent dacă pensionarul este sau nu încadrat în munca. ... (2) Recalcularea cuantumului pensiei pentru perioadele de timp prevăzute la alin. 1 se face după cum urmează: ... a) pentru cei iesiti din cadrele permanente pînă la 1 ianuarie 1967, potrivit normelor la care se referă art. 68 din decret, prin adăugarea acestui timp la vechimea avută la data iesirii din cadrele permanente; ... b) pentru cei iesiti din cadrele permanente după 1 ianuarie 1967, potrivit noii legislaţii de pensie militară, prin adăugarea acestui timp la vechimea avută la data iesirii din cadrele permanente. ... (3) Pentru timpul de mobilizare ca rezervist în unităţi operative în timp de război se acordă sporul de vechime prevăzut de art. 6 alin. 1 lit. a din decret şi art. 21 din prezenta hotărîre, indiferent de data iesirii militarului din cadrele permanente. ... (4) Pentru timpul de prizonierat efectuat după ieşirea din cadrele permanente recalcularea pensiei se face în condiţiile prevăzute la alin. 2. ... + Articolul 55 (1) În caz de transformare a pensiei dintr-o categorie în alta sau de recalculare a pensiei, plata noului drept se va face din prima zi a lunii următoare introducerii cererii de transformare sau recalculare, împreună cu actele necesare. ... (2) În caz de schimbare a gradului de invaliditate în condiţiile art. 20 alin. 2 din decret, sau a numărului de urmaşi, care modifica procentul de calculare a pensiei, noul drept se va plati: ... a) din prima zi a lunii următoare aceleia în care s-a emis decizia comisiei de expertiza medico-militară; ... b) din prima zi a lunii următoare aceleia în care a intervenit schimbarea numărului de urmaşi. ... + Articolul 56 (1) Suspendarea plăţii pensiei în situaţia prevăzută de art. 44 alin. 1 lit. a şi b din decret se face începînd cu luna în care a intervenit cauza care determina suspendarea, dacă nu s-a efectuat plata pe aceasta luna; în cazul cînd pensia a fost încasată, plata se suspenda începînd cu prima zi a lunii următoare aceleia în care a intervenit cauza care determina suspendarea. ... (2) În situaţiile prevăzute de art. 44 alin. 1 lit. c şi alin. 2 din decret, suspendarea plăţii pensiei se face începînd cu prima zi a lunii următoare aceleia în care a intervenit cauza ce determina suspendarea. ... (3) Prevederile art. 44 alin. 4 din decret se aplică din ziua în care militarul este alocat la drepturile de solda. ... + Articolul 57Transformarea şi recalcularea pensiilor, precum şi suspendarea plăţii pensiei şi repunerea în plata, se vor face prin decizii supuse căilor de atac prevăzute de art. 32 şi 33 din decret. + Capitolul X Cumulul pensiei cu salariul + Articolul 58 (1) Pensionării militari care au donat statului colecţii muzeale primesc pensia în întregime pe timpul cît sînt angajaţi ai muzeelor în care sînt expuse acele colecţii. ... (2) Pensionării militari lipsiţi de capacitate vizuala primesc pe timpul cît sînt încadraţi în munca pensia în întregime. ... + Articolul 59 (1) Pensionării militari mentinuti sau reincadrati în munca sînt obligaţi sa comunice unităţii la care lucrează calitatea de pensionar şi organul de pensii care le plăteşte pensia. ... (2) De asemenea, pensionării militari au obligaţia ca în termen de 15 zile de la angajare sa comunice organului de pensii la care sînt în plata unitatea unde sînt angajaţi şi data de la care lucrează; pensionării care exercită o profesie sau o meserie pe cont propriu vor comunică aceasta situaţie organului de pensii respectiv în termen de 15 zile de la data obţinerii autorizaţiei de funcţionare*). ... (3) Prevederile alin. 1 şi 2 se aplică şi pensionarilor urmaşi care sînt încadraţi în munca. ... (4) Unităţile sînt obligate sa ceara celor pe care îi angajează, sa menţioneze în cerere dacă sînt sau nu pensionari militari. ... (5) Pentru cei care au calitatea de pensionari militari unităţile vor comunică data angajării şi salariul tarifar, în termen de cel mult 15 zile de la data angajării, organului de pensii de care aparţin cei în cauza. Pentru cei care au vîrsta de cel puţin 62 ani, unităţile vor preciza dacă sînt sau nu încadraţi în funcţii admise la cumulul pensiei cu salariul. Tot în termen de 15 zile, unităţile sînt obligate sa comunice organului de pensii respectiv orice schimbare intervenita în situaţia pensionarului angajat, care ar atrage şi modificări cu privire la plata drepturilor de pensie**). ... (6) Obligaţiile prevăzute la alin. 4 şi 5 revin şi organelor care eliberează autorizaţia de exercitare a unei profesii sau a unei meserii pe cont propriu, dacă titularul autorizaţiei este pensionar militar*). ... (7) Unităţile care, prin nerespectarea dispoziţiilor legale privind cumulul pensiei cu salariul, determina plata unor drepturi de pensie necuvenite, sînt obligate la restituirea integrală a acestora către organul de pensii respectiv. ... -------------- Notă ... *) Ca urmare a abrogării, prin Decretul nr. 259/1971, a art. 44 alin. 1 lit. d din Decretul nr. 141/1967, pensionării titulari care exercită o profesie ori o meserie pe cont propriu, precum şi organele care eliberează autorizaţii de exercitare a unei profesii sau a unei meserii pe cont propriu pentru pensionării titulari, nu mai au obligaţia de a anunta organul de pensii. Notă ... **) Potrivit dispoziţiilor art. III din Hotărîrea Consiliului de Miniştri nr. 2485/1968, în termen de 15 zile de la data publicării acesteia, pensionării militari au avut obligaţia sa comunice unităţii la care erau angajaţi calitatea de pensionar militar şi organul de pensii care le platea pensia. Unitatea a fost obligată ca în termen de 30 zile de la aceeaşi dată sa trimită organului de pensii respectiv un tabel nominal cu toţi angajaţii care aveau calitatea de pensionar militar, din care să rezulte salariul tarifar şi felul angajării, iar pentru cei care aveau vîrsta de cel puţin 62 ani, dacă erau sau nu încadraţi în funcţii admise la cumulul pensiei cu salariul. Pentru pensionării militari de invaliditate de gradul I şi II trebuia precizat în tabel dacă aveau sau nu recomandarea comisiei de expertiza medico-militară pentru prestarea unei activităţi cu caracter reconfortant. + Articolul 60 (1) Reducerea sau modificarea reducerii cuantumului pensiei potrivit prevederilor art. 41 şi art. 43 alin. 1 şi 2 din decret se aplică cu începere din ziua în care a intervenit situaţia care determina aceste reduceri sau modificări de reduceri în cuantumul pensiei. ... (2) Pensia se plăteşte în întregime cu începere din ziua în care a încetat situaţia care a determinat reducerea cuantumului pensiei. ... + Articolul 61Plata pensiilor cuvenite pensionarilor militari mentinuti sau reincadrati în munca se face de către organul de pensii al Ministerului Forţelor Armate, respectiv al Ministerului de Interne, după caz. + Articolul 62 (1) Pensionării militari care primesc pensia de serviciu pentru cel puţin 25 ani vechime în serviciu, precum şi cei cu pensii acordate prin hotărîre a Consiliului de Miniştri şi a altor organe competente, după împlinirea virstei de 62 ani, în caz ca sînt mentinuti sau reincadrati în munca în funcţii admise la cumul, au dreptul, pe timpul cît lucrează, sa primească, pe lîngă salariu, şi 50 la suta din pensie, dar nu mai puţin de 500 lei, cu excepţia situaţiilor prevăzute la art. 42 din decret, cînd primesc pe lîngă salariu şi pensia în întregime. ... (2) Prevederile alin. 1 se aplică şi celor cărora ulterior înscrierii la pensie li s-a completat vechimea în serviciu de 25 ani, prin recalcularea pensiei cu perioadele de timp efectuate înainte sau după ieşirea din cadrele permanente. ... + Articolul 63Pensionarilor cu pensie de serviciu care au depăşit vîrsta de 62 ani şi primesc pensie pentru o vechime în serviciu mai mica de 25 ani, pe timpul cît sînt încadraţi în munca, li se suspenda plata pensiei*).---------- Notă ... *) Textul acestui articol a fost pus de acord cu prevederile art. 24, 25 şi 26 din Decretul nr. 141/1967. + Articolul 64Prin solda actualizată în sensul art. 43 alin. 1 şi 2 din decret se înţelege solda care a stat la baza calculului pensiei adusă la nivelul salarizarii în vigoare din luna pentru care se face plata pensiei. + Capitolul XI Ajutoare şi asistenţa socială + Articolul 65 (1) Pensionării militari şi membrii lor de familie beneficiază de asistenţa medicală, medicamente, materiale sanitare şi tratament ambulatoriu prin unităţile sanitare ale Ministerului Sănătăţii şi ale consiliilor populare, în condiţiile prevăzute de normele legale în vigoare. ... (2) Pensionării militari au drept la proteze şi aparate ortopedice, prin Ministerul Sănătăţii, în condiţiile stabilite pentru angajaţii cu contracte de muncă pe durata nedeterminată. ... (3) Pensionării militari pot fi trimişi la tratament balneoclimateric, prin Ministerul Muncii. ... + Articolul 66Pensionării militari invalizi de orice grad care se califica sau se recalifica în condiţii speciale primesc, pe tot timpul calificării sau recalificarii, pensia în întregime. + Articolul 67 (1) Pensionării militari de orice fel au drept la ajutor în caz de deces al oricărui membru de familie din cei enumerati la art. 22 alin. 1 din decret. ... (2) În caz de deces al unui pensionar militar, au drept la ajutor membrii de familie ai acestuia sau persoanele străine de familie care au suportat cheltuielile ocazionate de deces. ... (3) Ajutorul de deces se acordă în cuantumul şi în condiţiile stabilite pentru angajaţii cu contracte de muncă pe durata nedeterminată şi pentru membrii lor de familie. ... (4) Pensionării care primesc pensie pentru activitate proprie se asimilează, în ceea ce priveşte cuantumul ajutorului de deces, cu angajaţii, iar membrii de familie ai acestora, inclusiv pensionării urmaşi, cu membrii de familie ai angajaţilor. ... + Articolul 68 (1) Pensionării militari care nu sînt în munca, precum şi membrii lor de familie, primesc ajutorul, în caz de deces, prin centrul militar în raza căruia domiciliază. Pentru municipiul Bucureşti, plata ajutorului de deces se face prin centrul militar al municipiului Bucureşti. ... (2) Pensionării militari care sînt în munca, precum şi membrii lor de familie, primesc ajutor, în caz de deces, prin unitatea respectiva. ... + Articolul 69Pensionării de invaliditate de gradul I, pe timpul cît sînt internati în unităţi de ocrotire socială, nu primesc indemnizaţia de îngrijire prevăzută la art. 19 din decret. + Capitolul XII Pensia suplimentară + Articolul 70 (1) Pensionării militari de invaliditate de gradul III vor primi pe timpul cît sînt angajaţi, pe lîngă salariu, pensia militară de stat în întregime şi pensia suplimentară cuvenită, fără ca acestea împreună să poată depăşi nivelul soldei actualizate care a stat la baza calculului pensiei. ... (2) În cazul în care salariul tarifar împreună cu pensia militară de stat şi pensia suplimentară ori numai salariul tarifar depăşesc nivelul prevăzut la alin. 1, pensiile se reduc începînd cu pensia militară de stat sau se suspenda, după caz. ... + Articolul 71În cazul în care o persoană a lucrat în mai multe sectoare cu sisteme proprii de asigurări şi pensii, sectorul care îi stabileşte pensia îi va stabili şi plati şi pensia suplimentară, luînd în considerare perioadele cît a contribuit în toate sectoarele. + Capitolul XIII Dispoziţii finale + Articolul 72Pensiile acordate prin hotărîri ale Consiliului de Miniştri şi ale altor organe competente se transmit, în condiţiile decretului, urmaşilor cu drept la pensie, prin decizii ale organului de pensii militare la care sustinatorul decedat se afla în plata. + Articolul 73În cazul decesului pensionarului sumele rămase nerecuperate nu se mai urmăresc nici de la cei prevăzuţi la art. 37 alin. 2 din decret. + Articolul 74Prevederile art. 9 alin. 1 din decret se aplică celor cărora în ordinul de trecere în rezerva se specifică în mod expres ca sînt trecuţi în rezerva ca urmare a implinirii limitei de vîrsta în grad sau pentru motive determinate de nevoile Ministerului Forţelor Armate, respectiv ale Ministerului de Interne. + Articolul 75Stabilirea şi recalcularea cuantumului pensiei pentru urmaşii pensionarilor militari iesiti din cadrele permanente înainte de 1 ianuarie 1967 şi decedati după această dată se vor face în condiţiile arătate la art. 68 din decret. + Articolul 76La reducerea sau modificarea reducerii cuantumului pensiei ca urmare a aplicării prevederilor art. 41 şi 43 din decret, fracţiunile de leu se intregesc la un leu în favoarea pensionarului. + Articolul 77 (1) Militarilor care au fost trecuţi în rezerva sau retragere înainte de 1 ianuarie 1967 şi au introdus cererea de înscriere la pensie cu toate actele necesare după 1 ianuarie 1967, însă înăuntrul termenului de 6 luni de la data iesirii din cadrele permanente, li se vor stabili drepturile de pensie în condiţiile legii anterioare, iar la cuantumul pensiei se va aplica procentul de majorare prevăzut de Hotărîrea Consiliului de Miniştri nr. 2797/1966*). ... (2) Prevederile alin. 1 se aplică şi urmaşilor militarilor sau pensionarilor ai căror sustinatori au decedat pînă la 1 ianuarie 1967, iar cererea cu toate actele necesare a fost introdusă după 1 ianuarie 1967 însă înăuntrul termenului de 6 luni de la data decesului susţinătorului. ... ------------- Notă ... *) Potrivit prevederilor art. IV din Hotărîrea Consiliului de Miniştri nr. 2485/1968, ofiţerii şi subofiterii din fosta Direcţie generală a serviciului muncii, precum şi urmaşii acestora care nu au beneficiat de pensie în baza Decretului nr. 650/1967, au drept la pensie militară în condiţiile art. IV din Decretul nr. 971/1968, cu începere din prima zi a lunii următoare aceleia în care cererea cu actele necesare vor fi depuse la organul de pensii, după intrarea în vigoare a acestui decret. Cuantumul pensiei se va stabili potrivit prevederilor art. 68 din Decretul nr. 141/1967.Potrivit prevederilor art. V din Hotărîrea Consiliului de Miniştri nr. 2485/1968, dispoziţiile art. 36 şi 37 din Legea nr. 27/1966 se aplică corespunzător şi ofiţerilor şi subofiţerilor care au făcut parte din cadrele permanente, precum şi urmaşilor acestora.Stabilirea şi plata sumelor se vor face prin organele de pensii ale Ministerului Muncii. + Articolul 78 (1) Celor care au introdus cererea cu toate actele necesare după data de 1 ianuarie 1967, însă nu mai tirziu de 30 zile de la data publicării decretului, li se vor plati drepturile de pensie cu începere de la 1 ianuarie 1967 dacă îndeplinesc condiţiile legale de la acea data sau de la întîi a lunii următoare aceleia în care se îndeplinesc condiţiile legale, dacă aceste condiţii se îndeplinesc ulterior datei de 1 ianuarie 1967. ... (2) Dacă cererea a fost introdusă după termenul de 30 zile de la data publicării decretului, drepturile se plătesc cu începere de la prima zi a lunii următoare aceleia în care s-a depus cererea cu actele necesare. ... + Articolul 79Cei prevăzuţi la art. 72 alin. 1 lit. a şi b din decret pot fi repuşi în drepturile de pensie la cererea lor, fără a li se cere îndeplinirea altor condiţii de vîrsta şi vechime în serviciu, în afară celor pe care le-au îndeplinit la data emiterii titlului de pensie. + Articolul 80 (1) Prezenta hotărîre se aplică de la data de 1 ianuarie 1967, cu excepţia prevederilor de la art. 60, 62, 63 şi 64 care se aplică de la 1 martie 1967*). ... (2) Pe data de 1 ianuarie 1967 se abroga Hotărîrea Consiliului de Miniştri nr. 2145/1966. ... ------------ Notă ... *) Textul alin. 1 al art. 80 se republică în forma în care a apărut în Hotărîrea Consiliului de Miniştri nr. 2006/1967, făcînd trimiterile la art. 60, 62, 63 şi 64 nemodificate, avîndu-se în vedere ca aplicabilitatea acestor texte a încetat.-------


text:
 21.11.2009
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 282/37
 Esimese Astme Kohtu 2. oktoobri 2009. aasta otsus — Küpros versus komisjon
 (Kohtuasi T-300/05 ja T-316/05) (1)
 (Põllumajandus - Ühine turukorraldus - Uute liikmesriikide ühinemisest tingitud üleminekumeetmed - Määrus (EÜ) nr 651/2005, millega sätestatakse suhkrusektori üleminekumeetmed - Tühistamishagi - Hagi esitamise tähtaeg - Tähtaja algus - Hilinemine - Määruse sätte muutmine Hagi tähtaja ennistamine selle sätte ja kõigi sätete osas, mis selle sättega koos moodustavad terviku - Vastuvõetamatus - Määrus (EÜ) nr 832/2005, millega määratakse suhkru, isoglükoosi ja fruktoosi ülemäärased kogused - Vastuvõetamatuse vastuväide - Pädevus - Mittediskrimineerimise põhimõte - Õiguspärane ootus - Tühistamishagi - Proportsionaalsus - Põhjendamine - Tagasiulatuva jõu puudumine - Kollegiaalsus)
 2009/C 282/68
 Kohtumenetluse keel: kreeka
 Pooled
 Hageja: Küprose Vabariik (esindajad: P. Kliridis, K. Lykourgos ja A. Pantazi-Lamprou)
 Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: L. Visaggio ja H. Tserepa-Lacombe, hiljem T. van Rijn ja H. Tserepa-Lacombe)
 Hagejate toetuseks menetlusse astujad: Eesti Vabariik (kohtuasi T-316/05) (esindaja: L. Uibo); Läti Vabariik (esindaja: E. Balode-Buraka)
 Kohtuasja ese
 Kohtuasjas T-300/05 nõue tühistada komisjoni 28. aprilli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 651/2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 60/2004, millega sätestatakse suhkrusektori üleminekumeetmed Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemise tõttu (ELT L 108, lk 3), ning kohtuasjas T-316/05 nõue tühistada komisjoni 31. mai 2005. aasta määrus (EÜ) nr 832/2005, millega määratakse suhkru, isoglükoosi ja fruktoosi ülemäärased kogused Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia jaoks (ELT L 138, lk 3).
 Resolutsioon
 1.
 Jätta hagid rahuldamata.
 2.
 Jätta Küprose Vabariigi kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja komisjoni kohtukulud.
 3.
 Eesti Vabariik ja Läti Vabariik kannavad oma kohtukulud ise.
 (1) ELT C 271, 29.10.2005.