type: other

text:
Ingatlannyilvántartás 1. - PDF
 Download "Ingatlannyilvántartás 1."
 1 Ingatlannyilvántartás 1. Az ingatlanokról vezetett regiszterek Hidvéginé dr. Erdélyi, Erika2 Ingatlannyilvántartás 1.: Az ingatlanokról vezetett regiszterek Hidvéginé dr. Erdélyi, Erika Lektor: Dr. Papp, Iván Ez a modul a TÁMOP /1/A Tananyagfejlesztéssel a GEO-ért projekt keretében készült. A projektet az Európai Unió és a Magyar Állam Ft összegben támogatta. v 1.0 Publication date 2010 Szerzői jog 2010 Nyugat-magyarországi Egyetem Geoinformatikai Kar Ingatlan regiszterek Kivonat Jelen szellemi terméket a szerzői jogról szóló évi LXXVI. törvény védi. Egészének vagy részeinek másolása, felhasználás kizárólag a szerző írásos engedélyével lehetséges.3 Tartalom 1. Az ingatlanokról vezetett regiszterek Bevezetés A földingatlanok korai regisztrációs kísérletei A hiteles helyek okirattárai A városi nyilván-könyvek A betáblázási könyvek A magyar kataszter és telekkönyv A földadókataszterek A magyar telekkönyv A földnyilvántartás Az egységes ingatlan-nyilvántartás Az egyes ingatlan nyilvántartási rendszerek Az osztrák telekkönyv A német telekkönyv Az angol ingatlanjog Az ingatlanok nyilvántartása Franciaországban Összefoglalás... 6 iii4 5 1. fejezet - Az ingatlanokról vezetett regiszterek Bevezetés A modul célja, hogy a hallgató átfogó ismereteket szerezzen az ingatlanok nyilvántartásának szükségességéről, a bevezetett nyilván könyvek jellegzetességeiről, egyes európai ingatlan-nyilvántartási rendszerekről. A modulban rögzített ismeretanyagból megismerheti az ingatlanok nyilvántartásának kezdeti kísérleteit, az egyes nyilván könyvek bevezetését, a közép-európai telekkönyvi rendszereket, a publikációs rendszereket, az osztrák telekkönyv rendszerét, a német telekkönyv sajátosságait, a francia ingatlan regisztert, az angol ingatlan-nyilvántartást. A modul ismeretanyagának elsajátításával képes lesz az ingatlanok nyilvántartása szükségességének bemutatására, az egyes nyilvántartási formák, módszerek, rendszerek ismertetésére A földingatlanok korai regisztrációs kísérletei A földterületek, ingatlanok és azok fontos adatainak, jellemzőinek figyelemmel kísérése, nyilvántartásba foglalása, a föld tulajdonosai és birtokosai kilétének megállapítása minden államilag szervezett társadalmi alakulatban fontos közérdek és megalapozott magánérdek. A föld az egyik legfontosabb alapját képezte az állami bevételeknek, az adózás tárgyaként. A földekről, ingatlanokról felfektetett különféle regiszterek, nyilvánkönyvek szolgálták a tulajdonosok, birtokosok biztonságát és a hitelezők védelmét. Az egyes államokban, rájuk jellemző, sajátos nyilvántartási rendszerek alakultak ki. A továbbiakban áttekintjük a Magyarországon kialakult korai nyilvántartási kísérletek eredményeit, valamint röviden bepillantunk a világban kialakított klasszikus és újabb ingatlankataszterekbe A hiteles helyek okirattárai A római szertartású székes káptalanok és a konventek (a szerzetesek telepei) által működtetett hiteles helyek őrizték a királyi, és más adományokról, illetve az örökbevallásokról szóló okiratokat, vezették be azt saját regiszterükbe. A hiteles helyek igen hosszú történelmi múltra tekintenek vissza, 1556-ban bekövetkezett háttérbe szorításukat követően, III. Károly király 1723-ban jogaikba visszaállítja őket, sőt Pozsonyban országos levéltárat állítanak fel az okiratok központi tárolására. A hiteles helyek a nyilvántartások közül abba speciális csoportba sorolhatók, ahol a nyilvántartás tárgya nem maga az ingatlan, hanem az ingatlanhoz kapcsolódó jogváltozásról (illetve a birtokos változásról) szóló okirat. A nyilvántartás nem a jog keletkezésének forrása, hanem a jog keletkezésének bizonyító eszköze. 16 A városi nyilván-könyvek A szabad királyi városokban kialakultak a német városok szokásait átvéve a jelzálogkönyvek, illetve a tulajdonátruházást bizonyító kezdetleges telekkönyvek, amelyeket a városi hivatalnokok vezettek a magisztrátus felügyelete alatt. A jogtörténeti irodalom elsőként a soproni telekkönyvekről emlékezik meg, melyek kezdetleges nyomai a XV. századig visszanyúlóan fellelhetők. A városi ingatlanok nyilvántartásának ez a kettőssége nem véletlen, hiszen a mintát adó kölni regiszterek is két félék voltak, egyfelől telekkönyvi típusú regiszterek, amelyek azonban csak a tulajdon-átruházásokat rögzítették, másfelől jelzálogkönyvek, amelyek pedig kizárólag a megterheléseket. A magyar városoknál azonban ez a fajta kettősség nem jelent meg élesen. E nyilván-könyvek tárgya, már maga az ingatlan, az okiratok nyilván-könyvbe bejegyzett jogosultságok bizonyítékai. A bejegyzés ezeknél az ingatlan regisztereknél már nem csupán a jogváltozás bizonyító kelléke, hanem a jogosultságok keletkezésének és megszűnésének eszköze is egyben. Ezek az ingatlan regiszterek egyúttal a XIX. században kodifikált egységes telekkönyvek mintái. Sopron 1277-ben kapott városi rangot. Levéltárában már 1361-től található olyan okirat, amelyben a soproni bíró és az esküdtek tanúsítják, hogy P nevű lakosnak Sopron városában háza, szőlője és földje van, ezek tehermentesek és a tulajdonosnak az ingatlan felett szabad rendelkezési joga van. A telekkönyvezés előzményének tekinthetjük az évi összeírást, amelynek címe Sopron városi ház-tulajdonosoknak kerületek szerinti összeírása ból származó okirat szerint egy bécsújhelyi lakos meghatalmazást ad, hogy az eladott szőlőjét a grundbuch ban (telekkönyvben) a vevő javára bejegyezzék. Pozsonyban már 1439-ben volt telekkönyv, amely a német városok telekkönyveinek nyomát viseli. A tulajdonjogban bekövetkezett változásokat is vezették ezekben a könyvekben, 1516-ig közel tizennégyezer tulajdonjogi változást és ötezer betáblázott ingatlanterhet vezettek keresztül. Az ingatlanok fekvését az utcák, illetve a dűlők nevével jelölték meg. Feltüntették az ingatlanok rendeltetését is, pl. malom, kert, fürdő. Feltüntették továbbá az állandó jellegű köztartozásokat A betáblázási könyvek A betáblázási könyvek cseh-morva eredetűek, különös karriert futottak be az osztrák császárság területén és a nemesi ingatlanok, ezen belül a földbirtokok jelzálogkönyveinek tekinthetők. Magyarországon 1723-tól III. Károly rendeli el bevezetésüket azzal, hogy a betáblázások mind a városi, mind a megyei ingatlanokat érintsék. A betáblázási rendszerben a nyilvántartás tárgya ugyancsak maga az ingatlan, az okiratok a bejegyzés alapfeltételét képezik. A betáblázási könyvek már ismerik a bejegyzési, rangsor, okirati, a közbizalmi elv alapelemeit. A bejegyzett, azaz betáblázott követelések kielégítési elsőbbséggel bírnak a be nem táblázotthoz képest. A rendszer gyöngéje, hogy nem általános, azaz csak azok az ingatlanok jelennek meg az ilyen típusú nyilvántartásban, amelyeket követelés biztosítékául jelöltek meg A magyar kataszter és telekkönyv A földadókataszterek A Magyarországon kialakított földadó kataszterrel kapcsolatos ismereteket A földjog és földügyi intézményhálózat című tananyag 7. modul alfejezetéből tanulmányozhatja A magyar telekkönyv A Magyarországon évben elrendelt telekkönyv jogintézményét a fenti tananyag 7. modul alfejezetéből ismerheti meg A földnyilvántartás A földnyilvántartást az említett tananyag 7. modul alfejezete ismerteti. 27 Az egységes ingatlan-nyilvántartás A hazánkban, az 1970-es években létesített egységes ingatlan-nyilvántartás kialakításával, az ingatlannyilvántartás szerkesztésével, valamint az elektronikus vezetésű ingatlan-nyilvántartás létrehozásával ezen tananyag 3. számú modul foglalkozik részletesen Az egyes ingatlan nyilvántartási rendszerek Az ingatlan-nyilvántartás intézményének részletes tárgyalását megelőzően indokolt áttekinteni néhány állam ingatlan-nyilvántartási rendszerét annak érdekében, hogy ismertté váljon az adott ország ingatlanokra vonatkozó jogi jellegű nyilvántartása. Ezen ismeretanyag birtokában könnyebb megérteni a magyar telekkönyv kialakulását, fejlődését és támpontul szolgálhat bizonyos egybevetésekhez, összehasonlításokhoz. Az egyes európai országokban az ingatlanok nyilvántartása különböző funkciókhoz kötötten alakult ki. A jelzálogkönyvek elsősorban osztrák, német, francia jogterületen terjedtek el és a hitelezők védelmét szolgálta, az ingatlanok megterhelésének rögzítésével, jellemzően az okiratokat vették nyilvántartásba. Az ingatlanokhoz kapcsolódó jogok megszerzésének nyilvánosságra hozatalát tartalmazó nyilván-könyveket vezettek be Franciaországban, és egyes USA tagállamaiban. A nyilvántartás azonban jogot nem keletkeztetett. A földadó kataszterek adózási célokat szolgáltak elsősorban, de mint a magyar gyakorlat is mutatja a különféle nyilvántartásokkal összekapcsolva hasznos alapot nyújtottak a később kialakított telekkönyvi rendszereknek. A telekkönyveket a XIX. század folyamán alakították ki, és különleges joghatályt hozzáfűzve biztosították a tulajdonjog biztonságát, a hitelezők érdekeinek védelmét. A telekkönyvek jellemzően az ingatlanokhoz kapcsolódó egyes dologi jogokat (például a tulajdonjog) keletkeztette. Az egyes országok magánjogi szabályozása és az ingatlanok nyilvántartásának rendszere között megállapítható nyilvánvaló összefüggés. Az ingatlanok tulajdonjogának átszállásának megállapodásos (konszenzuális azaz a szerző fél a tulajdonjogot már a felek megállapodásával minden további nélkül megszerzi) rendszerét alkalmazó jogrendszerek olyan ingatlanokra vonatkozó nyilvántartást alakítottak ki, amelyek e jogokat csupán nyilvánosságra hozták, publikálták, ez angol, francia jogrendszerekre jellemző. A telekkönyvi típusú rendszerek azokban az országokban alakultak ki, amelyekben a tradíciós rendszer érvényesült, azaz az egyes jogok megszerzéséhez a megállapodáson túl, további jogcselekmény, a dolog átadása, a jognak nyilvántartásba történő bejegyzése szükséges, ez jellemző az osztrák, német, magyar jogrendszerre Az osztrák telekkönyv Az osztrák telekkönyvi törvény értelmében a telekkönyv főkönyvből és okmánytárból áll, a főkönyv betéteket tartalmaz. A betétek tartalma a telekkönyvi jószágtestekből és a rájuk vonatkozó dologi jogokból, továbbá mind a jószágtestekre, mind a dologi jogokra vonatkozó változásokból áll. Bizonyos jogok, így a dologi jogok és terhek, visszavásárlási jog és elővásárlási jog, bérleti jog, haszonbérleti jog szerzése, átruházása, korlátozása és megszüntetése csak a főkönyvbe történő bejegyzéssel valósulhat meg. Az osztrák telekkönyvi rendszer a reálfólium elvét követi. A reálfólium elve azt jelenti, hogy a nyilvántartás alapja maga az ingatlan, mint önálló nyilvántartási egység. Az osztrák telekkönyvnél érvényesül a nyilvánosság elve, amelynek alapján a telekkönyvet bárki megtekintheti, annak tartalmáról feljegyzést készíthet, és másolatot kérhet. Jelenti továbbá azt is, hogy aki a telekkönyvben bízva szerzett jogokat, azt harmadik személy részéről megtámadni, és a jogot töröltetni csak jogszabályban meghatározott feltételek fennállása esetén lehet. A bejegyzési elv értelmében bizonyos jogok - dologi jogok és terhek, haszonbérleti jog - csak a telekkönyvbe történő bejegyzéssel jönnek létre. 38 A vázolt jogszabályi előírás alól vannak kivételek, így például a törvényen alapuló, a bírói ítélettel történő tulajdonszerzés, az elbirtoklás, a kisajátítás. Ezek a tulajdonszerzések tehát nem a telekkönyvbe történő bejegyzéssel keletkeznek, azonban bejegyzésükre ilyen esetekben is szükség van. A rangsor elve szerint a telekkönyvbe történő bejegyzések sorrendje, a bejegyzésre vonatkozó kérelem benyújtásának időpontjához igazodik. A bejegyzett jogok ezen időponttól tekinthetők hatályosnak. Különös jelentősége van a rangsor elvének egy esetleges többszöri eladás esetében. Ilyenkor ugyanis az szerzi meg az ingatlan tulajdonjogát, aki elsőnek nyújtja be a kérelmet. A telekkönyvet a bíróságok vezetik, s ők rendelik el a bejegyzéseket óta a telekkönyv számítógépes rendszerben működik, együtt kezelve a telekkönyvi és földadó kataszteri adatokat. A számítógépes egység azonban Ausztriában nem jelenti azt, hogy a kataszter és a telekkönyv egy szervezetben működik. A katasztert vezető állami földmérési és földadó kataszteri hivatal és a telekkönyvet vezető bírósági szervezet két külön szervezet, amely külön eljárási rend szerint működik. A két nyilvántartás közötti egység tehát csak informatikai téren valósul meg: oly módon, hogy a két nyilvántartás adatait országosan egy adatközpontban kezelik, illetve tárolják, az országos rendszert a földmérési hivatalok és a bíróság, mint telekkönyvi hatóság által vezetett adatbázis jelenti A német telekkönyv A német telekkönyv jellemző vonása, hogy a telekkönyv és a telekkönyvezésre vonatkozó anyagi jogi szabályokat a szövetségi törvényhozás tárgyaként a német Polgári Törvénykönyv (BGB) tartalmazza, míg az eljárási kérdéseket, telekkönyvi rendtartás formájában tartományi szinten szabályozzák. A német telekkönyv négy részből áll: az állományjegyzék (amely lényegében az ingatlan adatait tartalmazza), a jogosultakat és jogcímeket tartalmazó rész, a terheket és korlátozásokat feltüntető rész, a jelzálogjogot és egyéb pénzbeli terheléseket tartalmazó rész. Az ingatlanra vonatkozó tulajdonjog átruházásához, megterheléséhez, a terhelő jog átruházásához és az ingatlan további megterheléséhez a szerződésen kívül a jogváltozásnak a telekkönyvbe történő bejegyzésére is szükség van. Németországban a telekkönyvet hasonlóan, Ausztriához a járásbíróságok, mint telekkönyvi hatóságok vezetik, a peren kívüli eljárás szabályai szerint. A bíróság az eljárás során csak azt vizsgálhatja, hogy a jog lehetőséget ad-e a kérelemben foglaltak teljesítésére, továbbá, hogy a kérelemre és az okiratokra vonatkozó alaki szabályokat az érdekeltek betartották-e? A német telekkönyvnél a következő főbb alapelvek érvényesülnek: A nyilvánosság elvének kettős jelentése van, egyrészt jelenti azt, hogy a telekkönyvet bárki megtekintheti, arról feljegyzést készíthet, másolatot kérhet; másrészt jelenti azt is, hogy a jóhiszemű jogszerző aki bízott a telekkönyv hitelességében akkor is jogot szerez, ha a bejegyzés hibás volt. A megegyezés elvének kettős jelentése van: polgári anyagi jogi értelemben dologi megegyezésre van szükség az ingatlanra vonatkozó jog alapításához, és átruházásához; eljárásjogi értelemben a telekkönyv a kérelem és a bejegyzési engedély alapján teljesíti a bejegyzést, és nem vizsgálja azt, - nem is jogosult - hogy a bejegyzés alapját képező okirat érvényes-e vagy sem? A bejegyzési elv jelentése azonos az osztrák telekkönyvvel kapcsolatban leírtakkal. 49 A határozottság alapelve szerint a telekkönyv vezetésének célja az, hogy egyértelmű bejegyzéseket tartalmazzon. Ennek érdekében a jog létesítéséhez, módosulásához és megszűnéséhez szükséges, hogy az érintett ingatlan, a jogosult, továbbá a bejegyezni kívánt jog, tény és körülmény terjedelme és tartalma pontosan legyen meghatározva. A típuskényszer értelmében csak olyan ingatlannal összefüggő jogok alapíthatók, amelynek alapítását a törvény megengedi. A törvényesség elve alapján a telekkönyvi hatóság a kérelmezett bejegyzés törvényességét csak az ingatlanjog alaki követelményeinek megfelelően, annak alapján kell vizsgálnia. Az elsőbbség alapelvéből adódóan anyagi jogi értelemben a bejegyzésre kerülő jogok és tények ranghelyét a telekkönyvi bejegyzés sorrendje határozza meg. Alaki értelemben pedig a korábban kérelmezett bejegyzés korábbi ranghelyet létesít. Az elsőbbség alapelve a rangsor alapelvének a megfelelője. A nyilvántartás számítógépes vezetésre történő átalakítás során megmaradt a kataszter és a telekkönyv teljes különállása. Az adatátvitel a két regiszter között vagy az érintett nyilvántartás megkeresésére, vagy pedig elektronikus úton automatizált eljárásban lehetséges Az angol ingatlanjog Az angolszász rendszer jellegzetes vonása, hogy a tulajdonjog változás már a szerződés-kötéssel bekövetkezik. Ezért tehát a nyilvántartás tárgyát a szerződéses okiratok képezik, amelyekből az elődök jogosultsága visszamenőlegesen igazolható. Az ingatlan bejegyzési törvény a jogcímek kötelező bejegyeztetését írja elő. A bejegyzési kötelezettség az ún. szabad birtokokra és a haszonbérelt birtokokra is kiterjed. Az ún. teljes tulajdonjog bejegyzésére azonban csak akkor kerül sor, ha azt a nyilvántartó hivatal vagy a bíróság - vizsgálat után - elismeri. A hivatalos elismerést megelőzően azonban a hivatal vagy a bíróság - attól függően, hogy az elismerést melyiknél kérték hirdetményt tesz közzé a kérelemről, amely ellen bárki kifogással, pontosabban ellenvetéssel élhet. Az ellenvetést a hivatal vagy a bíróság bírálja el és amennyiben annak nem ad helyt, a teljes tulajdonjogi bejegyzést a kérelem benyújtásának időpontjával teljesíti. Az angol jog ismeri a birtoklási tulajdont is. Ez esetben ennek a bejegyzésénél vizsgálatra nem kerül sor, és hirdetményt sem tesznek közzé. A birtoklási tulajdon bejegyzéséhez elegendő a kérelmező részéről egy nyilatkozat, amelyben kifejezésre juttatja, hogy egyrészt birtokban van, másrészt ő a tulajdonos. A kérelemhez a nyilatkozat alátámasztására csatolni kell a tulajdonjogot igazoló okiratot. Az ingatlanokról felfektetett nyilvántartás lényegében három részből áll; a birtoklap, az ingatlanok és jellemzőik, birtokforma, a birtokos személyes adatai, a birtok jogcíme, a korlátozások, a teher nyilván-könyv, a terhelő jogok nyilvántartása. A nyilvánosság csak ez utóbbira vonatkozik. Az ingatlanok és a tulajdonosok nyilvántartását csak a tulajdonostól kapott meghatalmazással lehet megtekinteni Az ingatlanok nyilvántartása Franciaországban A francia jog közel két évszázada az átruházással történő tulajdonszerzés esetében nem ír elő nyilván-könyvi bejegyzést. Az ingatlan tulajdonjogában bekövetkező változás a szerződés alapján száll át. A jelzálogjognyilvántartásba a jelzálogjogok mellett az ingatlannal összefüggő és a polgári törvénykönyv (Code civil) által megjelölt egyéb jogok is bejegyezhetőek voltak. A bejegyezhető jogok köre - a gazdasági élet fejlődését követve fokozatosan bővült (szolgalmi jog, használati jog, árverés stb.). A nyilvántartás azonban csak a változást eredményező okiratok tekintetében volt pontos, az ingatlanok esetében nem, illetőleg azokat nem regisztrálták. Az idők folyamán áttekinthetetlenné és kezelhetetlenné vált nyilvántartást 1955-ben új alapokra helyezték, és újra szabályozták az ingatlanokkal összefüggő jogok és ügyletek nyilvántartását, pontosabban ezek nyilvánosságra hozatalát. 510 A szabályozás lényege az, hogy mind az ingatlanokat, mind a tulajdonosokat külön-külön tartják nyilván. A nyilvántartás feladata, hogy hűen tükrözze az ingatlan jogi helyzetét a nyilvánosságra hozott okiratok alapján. Az ingatlant terhelő jogok csak a nyilvántartásba történő bejegyzéstől hatályosak, és a bejegyzés adja a rangsort is. A rangsorral kapcsolatban kiemelendő, hogy a bejegyzés rangsorát a kérelem beérkezésének időpontja határozza meg. Amennyiben az ingatlanra ugyanazon a napon több kérelem érkezik, a rangsort az okirat kiállításának időpontja határozza meg. Egy időben dátumozott okiratok esetében egyidejű érkezésnél azonos rangsort kapnak. A nyilvántartásnak a valósággal való egyezősége érdekében a közjegyzők, ügyvédek, közigazgatási szervek és a végrehajtók az általuk készített okiratot - néhány kivételtől eltekintve - kötelesek a nyilvántartást vezető hivatalnak annak érdekében, hogy a nyilvánosságra hozatal biztosított legyen. (Mindez a felek akaratától független). A nyilvánosság kiterjed mind az okiratokra, mind a bejegyzésekre. A nyilvánosság mellőzésének az a szankciója, hogy a jog harmadik személlyel szemben nem érvényesíthető. A nyilvántartást településenként vezetik. A francia és az angol ingatlan regisztrációk közös vonása, hogy a tulajdonváltozás már a szerződéskötéssel megtörténik. A nyilvántartás tárgyát tehát a szerződések - a jogcímokiratok, illetve okiratkivonatok képezik. Ezekből a korábbi jogszerzések és jogcímek egyértelműen megállapíthatók. Közös vonás továbbá, hogy nincs bejegyzési kényszer. Franciaországban azonban - igaz, hogy közvetett módon - bizonyos bejegyzési szükséghelyzet érvényre jut Összefoglalás A fejezet áttanulmányozásával megismerte a korai magyar ingatlan regisztrációs kísérletek eredményeit, az egyes államok által bevezetett nyilvántartási rendszerek főbb jellemzőit. Önellenőrző kérdések: 1. Milyen korai regisztrációs kísérleteket ismer, jellemezze ezeket? 2. Sorolja fel az ingatlanok nyilvántartásának fontosabb formáit, jellemzőit? 3. Milyen összefüggést ismer fel egy adott állam polgári jogi rendszere és az általa kialakított ingatlannyilvántartási mód között? 4. Mi jellemzi az osztrák telekkönyvet? 5. Elemezze a német telekkönyv rendszerét! 6. Melyek az angol ingatlan nyilvántartás főbb jellemzői? 7. Mi a francia publikációs rendszer lényege? Irodalomjegyzék Domé Györgyné, Hársfalvi Rezső, Kurucz Mihály, Réti Mária, Vass János: Agrárjog. ELTE Állam-és Jogtudományi Kar Szövetkezeti Jogi és Földjogi Tanszék, Budapest, VI. fejezet Fenyő György, Hidvéginé Erdélyi Erika, Papp Iván: Magyar ingatlan- nyilvántartási jog. Nyugat- Magyarországi Egyetem Geoinformatikai Kar Általános Jogi Tanszék, Székesfehérvár, 2007 Jójárt László: Klasszikus és újabbkori ingatlanregiszterek. Kézirat, Budapest, 2003, Juhász Erzsébet: Ingatlan-nyilvántartási rendszerek Európában és ezek hazai vonatkozásai, Kartográfia, 1998 Geodézia és 611 Kampis György: Telekkönyvi jog. Közgazdasági és Jogi Könyvkiadó, Budapest, 1963 Kurucz Mihály: Magyar ingatlan-nyilvántartási jog. ELTE Állam- és Jogtudományi Kar, Budapest, 2007 Kurucz Mihály: Az angol ingatlan-nyilvántartás előtt és után, Geodézia és Kartográfia, 2006 Kurucz Mihály: Karcolatok a német telekkönyvi jog alapjairól. Geodézia és Kartográfia, 2007 Papp Iván: Ingatlan-nyilvántartási ismeretek. Agrárszakoktatási Intézet, Budapest, Sági János: Telekkönyvi jog. Grill Károly Könyvkiadó Vállalata, Budapest, Hasonló dokumentumok
 MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/12368. számú törvényjavaslat egyes törvényeknek az önálló zálogjoggal összefüggő módosításáról Előadó: Varga Mihály nemzetgazdasági miniszter Budapest, 2016. október 1 2016. évi Részletesebben Óbudai Egyetem Alba Regia Műszaki Kar GEOINFORMATIKAI INTÉZET SZÉKESFEHÉRVÁR ZÁRÓVIZSGA KÉRDÉSEK 2015. Igazgatásszervező alapszak
 Óbudai Egyetem Alba Regia Műszaki Kar GEOINFORMATIKAI INTÉZET SZÉKESFEHÉRVÁR ZÁRÓVIZSGA KÉRDÉSEK 2015. Igazgatásszervező alapszak 1 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. a) A közigazgatás fogalma, helye a hatalmi ágak Részletesebben A dologi jog fogalma A tulajdonviszony
 A dologi jog fogalma A tulajdonviszony Dr. Kenderes Andrea A dologi jog fogalma Történeti visszatekintés (Róma, Középkor, Polgárosodás) Dologi jog fogalma Dologi jog jelentőssége ( alkotmányos berendezkedés, Részletesebben AGRÁRJOG II. KOLLOKVIUMI KÉRDÉSEK. 2. Mely jogok tekintetében konstitutív hatályú az ingatlan-nyilvántartási bejegyzés? (6 pont)
 Ingatlan-nyilvántartás AGRÁRJOG II. KOLLOKVIUMI KÉRDÉSEK 1. Melyek az ingatlan-nyilvántartás alapelvei? (6 2. Mely jogok tekintetében konstitutív hatályú az ingatlan-nyilvántartási bejegyzés? (6 3. Soroljon Részletesebben A dologi jog fogalma A tulajdonviszony. Dr. Kenderes Andrea május 17.
 A dologi jog fogalma A tulajdonviszony Dr. Kenderes Andrea 2014. május 17. A dologi jog fogalma Történeti visszatekintés (Róma, Középkor, Polgárosodás) Dologi jog fogalma Dologi jog jelentőssége ( alkotmányos Részletesebben Új Polgári Törvénykönyv
 Új Polgári Törvénykönyv Dologi Jog Dr. Pecsenye Csaba Birtok Birtokos Aki a dolgot sajátjaként vagy a dolog időleges birtokára jogosító jogviszony alapján hatalmában tartja Főbirtokos Albirtokos Jogalap Részletesebben AZ INGATLAN-NYILVÁNTARTÁSI BEJEGYZÉSEK
 AZ INGATLAN-NYILVÁNTARTÁSI BEJEGYZÉSEK különös tekintettel a vagyonkezelői jogra Vagyongazdálkodási napok Siófok, dr. Tóth Balázs osztályvezető, Fm Ingatlan-nyilvántartási Osztály Ingatlan-nyilvántartást Részletesebben ZÁRÓVIZSGA KÉRDÉSEK 2011. IGAZGATÁSSZERVEZŐ SZAK ingatlan-nyilvántartási szakirány. Nappali és Levelező tagozat
 NYUGAT-MAGYARORSZÁGI EGYETEM GEOINFORMATIKAI KAR SZÉKESFEHÉRVÁR ZÁRÓVIZSGA KÉRDÉSEK 2011. IGAZGATÁSSZERVEZŐ SZAK ingatlan-nyilvántartási szakirány Nappali és Levelező tagozat A záróvizsga kérdéseket jóváhagyom: Részletesebben Az elbirtoklás jogintézménye és megjelenése az ingatlanjogi gyakorlatban
 INGATLAN-NYILVÁNTARTÁS Dr. Huszár Eszter Az elbirtoklás jogintézménye és megjelenése az ingatlanjogi gyakorlatban Az elbirtoklás jogintézményével amely már a római jogban is megtalálható volt az ingatlan-nyilvántartás Részletesebben ZÁRÓVIZSGA KÉRDÉSEK 2010. IGAZGATÁSSZERVEZŐ SZAK ingatlan-nyilvántartási szakirány. Nappali és Levelező tagozat
 NYUGAT-MAGYARORSZÁGI EGYETEM GEOINFORMATIKAI KAR SZÉKESFEHÉRVÁR ZÁRÓVIZSGA KÉRDÉSEK 2010. IGAZGATÁSSZERVEZŐ SZAK ingatlan-nyilvántartási szakirány Nappali és Levelező tagozat A záróvizsga kérdéseket jóváhagyom: Részletesebben 1997. évi CXLI. törvény. az ingatlan-nyilvántartásról 1
 1. (1) 2 Ez a törvény - az 1972. évi 31. törvényerejű rendelettel bevezetett és változatlan formában gépi adathordozóra rögzített - ingatlan-nyilvántartás szabályait határozza meg. A jogalkotással szemben Részletesebben INGATLAN-NYILVÁNTARTÁS AZ ÚJ PTK. TÜKRÉBEN
 KUSTYÁN GEORGINA Agrárjogi Tanszék Témavezető: dr. Kurucz Mihály PhD, egyetemi docens INGATLAN-NYILVÁNTARTÁS AZ ÚJ PTK. TÜKRÉBEN Az ingatlan-nyilvántartás első megjelenési formái a 12. századra tehetők Részletesebben A nem EU-állampolgárok magyarországi ingatlanszerzéséről
 A nem EU-állampolgárok magyarországi ingatlanszerzéséről Azok a külföldi természetes személyek, akik valamely Európai Unión kívüli állam polgárai, illetve azok a jogi személyek, amelyek valamely Európai Részletesebben T/1489. számú. törvényjavaslat
 MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA T/1489. számú törvényjavaslat az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény módosításáról, valamint a hiteles tulajdonilap-másolat igazgatási szolgáltatási díjáról szóló 1996. Részletesebben AGRÁRJOGÉS KÖRNYEZETVÉDELEM I. : TÉTELEK 2016. MÁJUS
 1 a) AGRÁRJOGÉS KÖRNYEZETVÉDELEM I. : TÉTELEK 2016. MÁJUS (Az egyes tételeknél a felsorolásokból a lényeget és az összefüggéseket kell ismertetni!) A magánjog és a közjog specifikus vegyülése folytán kialakuló Részletesebben A haszonélvezeti jog az ingatlan-nyilvántartásban
 INGATLAN-NYILVÁNTARTÁS Dr. Szabó Linda Zsófia A haszonélvezeti jog az ingatlan-nyilvántartásban A haszonélvezeti jog ingatlan-nyilvántartási bejegyzésének, keletkezésétől függetlenül meghatározó jelentősége Részletesebben Földhivatali Ügyintézés
 Földhivatali Ügyintézés I. Jogszabályok 1. 1997. évi CXLI. törvény az ingatlan-nyilvántartásról 2. 109/1999. (XII.29.) FVM rendelet II. Alapelvek 1. A bejegyzés és annak hatálya (Inytv. 3. ) - Egyes jogok Részletesebben A bizonyítás. Az eljárás nem szükségképpeni része.
 A bizonyítás A bizonyítás fogalma A bizonyítási eljárás (vagy bizonyítás) - a hivatalbóli eljárás alapelvén nyugvó, - a hatóság az ügyfelek és az eljárás más résztvevői közreműködésével zajló eljárási Részletesebben Ingatlannyilvántartás 8.
 Ingatlannyilvántartás 8. Az ingatlan-nyilvántartás adatainak Hidvéginé dr. Erdélyi, Erika Ingatlannyilvántartás 8.: Az ingatlan-nyilvántartás adatainak Hidvéginé dr. Erdélyi, Erika Lektor: Dr. Papp, Iván Részletesebben A társasházi közös költség tartozást biztosító jelzálogjog bejegyzése
 INGATLAN-NYILVÁNTARTÁS Szabó Adrienn A társasházi közös költség tartozást biztosító jelzálogjog bejegyzése A társasházakról szóló 2003. évi CXXXIII. törvény (Ttv.) lehetőséget biztosít a társasház közösség Részletesebben A végrehajtási eljárás ingatlan-nyilvántartási vonatkozásai
 INGATLAN-NYILVÁNTARTÁS Lesch Norbert A végrehajtási eljárás ingatlan-nyilvántartási vonatkozásai A megváltozott gazdasági viszonyok következtében az utóbbi években jelentősen nőtt a végrehajtási eljárások, Részletesebben Tantárgyi útmutató /NAPPALI félév
 Tantárgy megnevezése Gazdasági jog alapjai I. Tantárgyi útmutató /NAPPALI 2011-2012 1. félév Tantárgy jellege/típusa: Egységes üzleti alapozó modul Kontaktórák száma: 24 Egyéni tanulási óra igény: 36 Vizsgajelleg: Részletesebben A tervezet előterjesztője
 Jelen előterjesztés csak tervezet, amelynek közigazgatási egyeztetése folyamatban van. A minisztériumok közötti egyeztetés során az előterjesztés koncepcionális kérdései is jelentősen módosulhatnak, ezért Részletesebben Ingatlan-nyilvántartási kérelem I.
 Ingatlan-nyilvántartási kérelem I. IKTATÓ BÉLYEGZŐ HELYE A vékony vonallal bekeretezett rovatokat a kérelmező vagy a nevében eljáró képviselő tölti ki. A kérelem kitöltésével kapcsolatban a kérelmező/ Részletesebben K i v o n a t. Biatorbágy Város Önkormányzat Képviselő-testületének 2013. április 25-én megtartott ülésének jegyzőkönyvéből
 K i v o n a t Biatorbágy Város Önkormányzat Képviselő-testületének 2013. április 25-én megtartott ülésének jegyzőkönyvéből Képviselő-testületének 76/2013. (04.25.) Öh. sz. határozata A Biatorbágy, 04/26, Részletesebben Irodalom: az Építésijog.hu oldalon található tematikus leírások (a tematika alapján a teljes előadásanyag letölthető);
 YBL - SGYMMEN239XXX - Ingatlanjog Tantárgyfelelős: dr. Jámbor Attila tanársegéd Tárgyelőadó: dr. Jámbor Attila tanársegéd Tantárgyi leírás Oktatási cél: A kurzus célja a projektek előkészítéséhez és megvalósításához, Részletesebben Dokumentumlista a megtakarítás kifizetéséhez és lakáskölcsön igényléséhez
 Dokumentumlista a megtakarítás kifizetéséhez és lakáskölcsön igényléséhez A megtakarítás kifizetéséhez, illetve a kifizetést követő lakáscél igazoláshoz szükséges dokumentumok lakáscélonként Általános Részletesebben Egyéb előterjesztés Békés Város Képviselő-testülete január 26-i ülésre
 Tárgy: Kossuth u. 8. sz. alatti ingatlant illető, a Békési 5626 hrsz-ú ingatlant terhelő bejárási szolgalmi jog bejegyzési ügye Előkészítette: dr. Farkas László aljegyző dr. Uhrin Anna jogász Véleményező Részletesebben 2012. évi... törvény
 2012. évi... törvény Érkezett : 20'2 MARC Z e. a külföldiek term őföldön történő zálogjog alapításának megakadályozása érdekébe n szükséges törvények módosításáró l 1. A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. Részletesebben Pályázati Hirdetmény
 Pályázati Hirdetmény A(z) ALLEGO Kft. (cégjegyzékszám: 01-09-695300, székhely: 1054 Budapest, Hold utca 21., levelezési cím: 1054 Budapest, Hold utca 21.), mint a(z) UJ STRIGON Kft. f.a (cégjegyzékszám: Részletesebben Földhivatali szolgáltatások
 Földhivatali szolgáltatások 1. Betekintés a tulajdoni lap tartalmába: Az ingatlan-nyilvántartásba való betekintés céljából az érintett tulajdoni lap tartalmát számítástechnikai eszközzel, olvasható formában Részletesebben 338/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet
 338/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet a földhivatalokról, a Földmérési és Távérzékelési Intézetről, a Földrajzinév Bizottságról és az ingatlan-nyilvántartási eljárás részletes szabályairól A Kormány az Alkotmány Részletesebben Vételi jogot biztosító szerződés
 Vételi jogot biztosító szerződés ingatlanra Vételi jogot biztosító szerződés amely létrejött egyrészről családi és utónév: születési családi és utónév:. születési hely és idő:.. anyja neve:... lakcím:.... Részletesebben ZÁRÓVIZSGA KÉRDÉSEK 2006. Ingatlan nyilvántar tási szervező szak. Nappali és Levelező tagozat
 NYUGAT MAGYARORSZÁGI EGYETEM GEOINFORMATIKAI FŐISKOLAI KAR SZÉKESFEHÉRVÁR ZÁRÓVIZSGA KÉRDÉSEK 2006. Ingatlan nyilvántar tási szervező szak Nappali és Levelező tagozat A záróvizsga kérdéseket jóváhagyom: Részletesebben Adásvételi szerződés
 1 Ingatlan-adásvételi szerződés haszonélvezeti jogról való ingyenes lemondással, foglaló kikötésével, tulajdonjog fenntartása mellett Adásvételi szerződés amely létrejött egyrészről eladó családi és utóneve: Részletesebben KÉRELEM KISAJÁTÍTÁSI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSA IRÁNT. (projekt megnevezése) Neve: Levelezési címe: címe: Telefonszáma:
 Kormányhivatal (település) (utca/tér)..(ir.sz.) KÉRELEM KISAJÁTÍTÁSI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSA IRÁNT (projekt megnevezése) I. KÉRELMEZŐ Neve: Címe / Székhelye: Bankszámlaszáma Képviselőjének Neve: Levelezési Részletesebben BUDAPESTI MÛSZAKI ÉS GAZDASÁGTUDOMÁNYI EGYETEM ÉPÍTÉSZMÉRNÖKI KAR ÉPÍTÉSKIVITELEZÉSI ÉS SZERVEZÉSI TANSZÉK. Tulajdonosi jogok
 BUDAPESTI MÛSZAKI ÉS GAZDASÁGTUDOMÁNYI EGYETEM ÉPÍTÉSZMÉRNÖKI KAR ÉPÍTÉSKIVITELEZÉSI ÉS SZERVEZÉSI TANSZÉK TULAJDONOSI JOGOK Tulajdonosi jogok birtoklás - jogcímtől függetlenül, akaratlagos uralom egy Részletesebben KORLÁTOLT DOLOGI JOGOK
 HASZNÁLATI JOGOK KORLÁTOLT DOLOGI JOGOK Használati jogok Személyes szolgalmak Telki szolgalmak Értékjogok Pl: zálogjog FÖLDHASZNÁLAT Főszabály aedificium solo cedit elve az épület osztja a fődolog jogi Részletesebben ADATLAP 1 a külföldön történt születés hazai anyakönyvezéséhez
 ADATLAP 1 a külföldön történt születés hazai anyakönyvezéséhez I. Kérelem Alulírott anya apa meghatalmazottként eljáró (neve) kérem külföldön történt születésnek hazai anyakönyvezését. II. A gyermek/ anyakönyvezendő Részletesebben Gazdasági jog alapjai
 I. évfolyam TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ Gazdasági jog alapjai 2013/2014. I. félév TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ Tantárgy megnevezése Gazdasági jog I. Tantárgy jellege/típusa: Egységes üzleti alapozó modul Kontaktórák száma: Részletesebben Fedezeti ingatlanhoz kapcsolódó hozzájárulásokkal kapcsolatos tudnivalók. Hozzájárulás további terheléshez. www.fundamenta.hu
 Fedezeti ingatlanhoz kapcsolódó hozzájárulásokkal kapcsolatos tudnivalók Hozzájárulás további terheléshez... 1 Hozzájárulás telekalakításhoz... 3 Hozzájárulás tulajdonjog átruházáshoz... 5 Hozzájárulás Részletesebben A Földforgalmi törvény és a kapcsolódó jogszabályok alkalmazásának tapasztalatai
 A Földforgalmi törvény és a kapcsolódó jogszabályok alkalmazásának tapasztalatai Bács-Kiskun Megyei Kormányhivatal Földhivatala Dr. Horváth Áron földügyi osztályvezető 2015. február 27. AGRYA Konferencia, Részletesebben POLGÁRMESTER 8600 SIÓFOK, FŐ TÉR 1. TELEFON +36 84 504100 FAX: +36 84 504103
 SIÓFOK VÁROS ÖNKORMÁNYZATA POLGÁRMESTER 8600 SIÓFOK, FŐ TÉR 1. TELEFON +36 84 504100 FAX: +36 84 504103 Az előterjesztés törvényességi szempontból megfelelő. Siófok, 2013. június 14. Dr. Pavlek Tünde jegyző Részletesebben I. Bevallás fajtája. megszűnése Ingatlan (építmény, telek) szerzése. Ingatlan (építmény, telek) elidegenítése. Vagyoni értékű jog megszűnése
 Bevallás A magánszemély kommunális adójáról (Benyújtandó az ingatlan fekvése szerinti települési önkormányzat adóhatóságához) Helyrajzi számonként külön-külön kell bevallást adni I. Bevallás fajtája Megállapodás Részletesebben A közjegyzői nemperes eljárások
 A közjegyzői nemperes eljárások A nemperes eljárás olyan eljárás amely nem a peres eljárás szabályai szerint zajlik (Kengyel Miklós) Célja eltérő: -perelterelő, permegelőző, perelőkészítő -Jogok, tények Részletesebben Az ingatlan-nyilvántartási jog változásai az új Ptk. tükrében
 86 MAGYAR JOG 2015. 2. szám Hajdú Gergely Az ingatlan-nyilvántartási jog változásai az új Ptk. tükrében 1. Az ingatlan-nyilvántartási jog és az új Ptk.; az ingatlan-nyilvántartás története A Polgári Törvénykönyvről Részletesebben TITOKTARTÁSI MEGÁLLAPODÁS. amely létrejött egyrészről. cégszerű megnevezés:... (székhelye: nyilvántartást vezető cégbíróság neve:...
 TITOKTARTÁSI MEGÁLLAPODÁS amely létrejött egyrészről cégszerű megnevezés:.......... (székhelye:........., nyilvántartást vezető cégbíróság neve:......., cégjegyzék száma:........., adószám:......, képviselő Részletesebben FÖLDHASZNÁLATI VÁLTOZÁS-BEJELENTÉSI ADATLAP
 Földhivatal neve: Érkezési idő:... Iktatószám:... Mellékelt okiratok, szerződések száma:... További földrészletek adatait tartalmazó 1v. számú pótlap csatolása: Az igen mező kitöltése esetén az 1. számú Részletesebben 1. A kormányablakokról szóló 515/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet módosítása
 A Kormány 420/2016. (XII. 14.) Korm. rendelete a kormányablakokról szóló 515/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet és a mezőgazdasági őstermelői igazolványról szóló 436/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet módosításáról Részletesebben I.Bevallás fajtája: Megállapodás alapján benyújtott bevallás Nem megállapodás alapján benyújtott bevallás
 BEVALLÁS a magánszemélyek kommunális adójáról Benyújtandó Múcsony Nagyközség Önkormányzata Adóhatóságához (helyrajzi számonként külön-külön kell benyújtani) I.Bevallás fajtája: Megállapodás alapján benyújtott Részletesebben 2012. évi... törvény. A külföldiek termőföldön történő zálogjog alapításának megakadályozása érdekébe n szükséges törvények módosításáró l
 2012. évi... törvény Irománysa rm. j I (o (, Érkezett: 2012 Á?rc Q 4. Hivatal a A külföldiek termőföldön történő zálogjog alapításának megakadályozása érdekébe n szükséges törvények módosításáró l 1. A Részletesebben A bejegyzett élettársi kapcsolat intézményének
 INGATLAN-NYILVÁNTARTÁS Dr. Kriszt Zita A bejegyzett élettársi kapcsolat jogintézménye A bejegyzett élettársi kapcsolatról szóló 2007. évi CLXXXIV. törvény 2009. január elsején lép hatályba, egy olyan köztes Részletesebben Zsámbék Város Képviselő-testületének. 30/2011. (XII.16.) számú önkormányzati R E N D E L E T E. a telekadóról
 Zsámbék Város Képviselő-testületének 30/2011. (XII.16.) számú önkormányzati R E N D E L E T E a telekadóról A Helyi adókról szóló (továbbiakban: Htv.) többször módosított 1990. évi C. törvény 1.. (1) bekezdése, Részletesebben 6. Az ingatlan-nyilvántartás adatainak felhasználása és az adatszolgáltatás
 Dr.Fenyő György: Ingatlan-nyilvántartási ismeretek 6. Az ingatlan-nyilvántartás adatainak felhasználása és az adatszolgáltatás Tartalom: 6. AZ INGATLAN-NYILVÁNTARTÁS ADATAINAK FELHASZNÁLÁSA ÉS AZ ADATSZOLGÁLTATÁS...6-1 Részletesebben Gazdasági társaságok működéséhez kapcsolódó szerződések elkészítése
 Büntetőjog Csődjog Ingatlanjog Családjog Munkajog Társasági jog Polgári jog Képviselet közigazgatási eljárásban Követelések, adósságok behajtása Állandó, komplex képviselet Gazdasági társaságok működéséhez Részletesebben TERVEZET (2016. április) Mágocs Város Önkormányzat Képviselő-testületének./2016.(..) önkormányzati rendelete. az első lakáshoz jutás támogatásáról
 TERVEZET (2016. április) Mágocs Város Önkormányzat Képviselő-testületének./2016.(..) önkormányzati rendelete az első lakáshoz jutás támogatásáról Mágocs Város Önkormányzat Képviselőtestülete Magyarország Részletesebben A jogi személyek általános szabályai az új Ptk.-ban
 A jogi személyek általános szabályai az új Ptk.-ban A gazdasági társaságok közös szabályainak kiterjesztése A Könyvben szabályozott jogi személyek tagsággal bíró jogi személyek egyesület gazdasági társaságok Részletesebben INGATLAN-NYILVÁNTARTÁSI ELJÁRÁS
 INGATLAN-NYILVÁNTARTÁSI ELJÁRÁS INGATLAN-NYILVÁNTARTÁS Az ingatlan-nyilvántartás a) településenként tartalmazza aa) az ország valamennyi ingatlanának e törvény szerint meghatározott adatait, ab) az ingatlanhoz Részletesebben Föld- és területrendezés 5.
 Nyugat-magyarországi Egyetem Geoinformatikai Kara Mizseiné Dr. Nyiri Judit Prof. Emer. Dr. Szabó Gyula Föld- és területrendezés 5. FTR5 modul A birtokrendezés törvény, jogszabályi támogatottsága és pénzügyi Részletesebben ADATLAP külföldön történt születés hazai anyakönyvezéséhez
 Szerv EAK eseményazonosító: I. Kérelmezı(k) adatai ADATLAP külföldön történt születés hazai anyakönyvezéséhez Kérelmezı 1 anya/apa/érintett/egyéb kérelmezı Családi és utóneve: Lakcíme: Elérhetısége: @ Részletesebben Ingatlan- nyilvántartás igénybevétele a bírósági végrehajtás során
 Ingatlan- nyilvántartás igénybevétele a bírósági végrehajtás során Ingatlan- nyilvántartás a bírósági végrehajtási eljárásban a vagyonkutatástól az árverési vétel hatályáig Szerző: Dr. Király András polgári Részletesebben VÁLLALATI INGATLAN PÉNZÜGYI LÍZING ÜGYLETEK ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEI
 VÁLLALATI INGATLAN PÉNZÜGYI LÍZING ÜGYLETEK ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEI Hatályos: 2016. február 1. Alkalmazandó a 2014. március 15. után kötött vállalati ingatlan pénzügyi lízingszerződésekre TARTALOM Részletesebben FÖLDHIVATALI ÜGYVITEL I.
 Jegyzet FÖLDHIVATALI ÜGYVITEL I. A FÖLDHIVATALI ÜGYINTÉZÉS 1. A FÖLDÜGYI SZAKIGAZGATÁSI SZERVEZET KIALAKULÁSA... 1-3 2. A FÖLDÜGYI SZAKIGAZGATÁSI SZERVEZET FELÉPÍTÉSE... 2-5 2.1. A FÖLDÜGYI SZAKIGAZGATÁS Részletesebben 61 344 01 0000 00 00 Adótanácsadó Adótanácsadó
 Az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendelet alapján. Szakképesítés, szakképesítés-elágazás, rész-szakképesítés, Részletesebben Tájékoztató a külföldi felhasználásra szánt okiratok hitelesítésének rendjéről
 Tájékoztató a külföldi felhasználásra szánt okiratok hitelesítésének rendjéről Amennyiben a magyar bíróságok vagy más hatóságok által kiállított okirat külföldi államban kerül felhasználásra, az okiratot Részletesebben Mágocs Város Önkormányzat Képviselő-testületének 6/2016.(IV.28.) önkormányzati rendelete. az első lakáshoz jutás támogatásáról
 Mágocs Város Önkormányzat Képviselő-testületének 6/2016.(IV.28.) önkormányzati rendelete az első lakáshoz jutás támogatásáról Mágocs Város Önkormányzat Képviselőtestülete Magyarország Alaptörvényének 32. Részletesebben Letéti Szerződés a(z)... számú hitelügylethez
 Letéti Szerződés a(z)... számú hitelügylethez amely létrejött egyrészről Fundamenta-Lakáskassza Zrt. székhelye: 1052 Budapest, Váci utca 19-21., cg.: 01-10-043304) továbbiakban mint Letevő vagy Hitelező Részletesebben SÁROSPATAK VÁROS POLGÁRMESTERÉTİL 3950 Sárospatak, Rákóczi u. 32. Tel.: 47/513-240, Fax.: 47/311-404 e-mail: sarospatak@sarospatak.hu.
 SÁROSPATAK VÁROS POLGÁRMESTERÉTİL 3950 Sárospatak, Rákóczi u. 32. Tel.: 47/513-240, Fax.: 47/311-404 e-mail: sarospatak@sarospatak.hu J a v a s l a t - a Képviselı-testületnek - ingatlan tulajdonjogának Részletesebben Házasságban, társaságban - házastársi közös vagyon a cégben
 Házasságban, társaságban - házastársi közös vagyon a cégben A Ptk.-ba beépült bírói gyakorlat Dr. Csűri Éva A vagyonközösséghez tartozó társasági részesedések megosztásának módja I. A gazdasági társasági Részletesebben 1. Ismertesse a projekt keretében megvalósítandó beruházást : 2. A beruházás kivitelezése várható megkezdésének és befejezésének időpontja:
 Formanyomtatvány tulajdonosi(vagyonkezelői) hozzájárulás kéréséhez (a pályázói nyilatkozatok című rész a formanyomtatvány részét képezi) szélessávú hálózatok fejlesztésére irányuló pályázatok vagyonkezelői Részletesebben FOGYASZTÓI ZÁLOGSZERZŐDÉS INGATLANRA 1
 iktatószámú szerződés.. számú melléklete FOGYASZTÓI ZÁLOGSZERZŐDÉS INGATLANRA 1 A szerződő felek, egyrészről: név:...... születési név: születési hely, idő: anyja leánykori neve: személyi azonosító (személyi Részletesebben http://www.csmkh.hu/ugymenetek/item/135-kisajátítás?tmpl=componen...
 1 / 15 2012.02.03. 10:42 Kisajátítás 2011. április 26. kedd, 06:39 Ingatlan tulajdonjogának állami kényszerrel történő elvonásával - kisajátításával - kapcsolatos tudnivalókról TÁJÉKOZTATÓ a kisajátítási Részletesebben A bírósági végrehajtói szakvizsga és a bírósági végrehajtási ügyintézői vizsga követelményrendszere
 A bírósági végrehajtói szakvizsga és a bírósági végrehajtási ügyintézői vizsga követelményrendszere I. A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Vht.) értelmében bírósági Részletesebben EZEN JOGSZABÁLYMÓDOSÍTÁS 2010. MÁJUS 12. NAPJÁTÓL HATÁLYOS
 EZEN JOGSZABÁLYMÓDOSÍTÁS 2010. MÁJUS 12. NAPJÁTÓL HATÁLYOS (A KORÁBBI HATÁLYOS SZÖVEGBİL AZ ÁTHÚZOTT SZÖVEGRÉSZEK HATÁLYON KÍVÜL KERÜLTEK, MÉG AZ ALÁHÚZOTT SZÖVEGRÉSZEK ÚJ RENDELKEZÉSEK) 109/1999. (XII. Részletesebben Matematika III. 2. Eseményalgebra Prof. Dr. Závoti, József
 Matematika III. 2. Eseményalgebra Prof. Dr. Závoti, József Matematika III. 2. : Eseményalgebra Prof. Dr. Závoti, József Lektor : Bischof, Annamária Ez a modul a TÁMOP - 4.1.2-08/1/A-2009-0027 Tananyagfejlesztéssel Részletesebben Takarék 10+10 Otthonteremtő Kamattámogatott Hitel Ingatlan jelzálogjoggal biztosított INGATLANVÁSÁRLÁSI KÖLCSÖNSZERZŐDÉS
 Takarék 10+10 Otthonteremtő Kamattámogatott Hitel Ingatlan jelzálogjoggal biztosított INGATLANVÁSÁRLÁSI KÖLCSÖNSZERZŐDÉS Szerződésszám: Szerződés tervezet amely a Hitelező kötelező erejű ajánlatát tartalmazza, Részletesebben A TULAJDONSZERZÉSRŐL ÁLTALÁBAN, A JOGCÍM ÉS A SZERZÉSMÓD KAPCSOLATA (A/19, 1. oldal)
 A TULAJDONSZERZÉSRŐL ÁLTALÁBAN, A JOGCÍM ÉS A SZERZÉSMÓD KAPCSOLATA (A/19, 1. oldal) TULAJDONSZERZÉS ÉS INGATLAN-NYILVÁNTARTÁS Ingatlan tulajdonjogának átruházásához az erre irányuló szerződésen vagy más Részletesebben FÖLDHASZNÁLATI VÁLTOZÁS-BEJELENTÉSI ADATLAP
 Földhivatal neve: Érkezési idő:... Iktatószám:... Mellékelt okiratok, szerződések száma:... További földrészletek adatait tartalmazó 1v. számú pótlap csatolása: Az igen mező kitöltése esetén az 1. számú Részletesebben 1. számú nyilatkozat
 1. számú nyilatkozat cégjegyzékszám:.) a... (a továbbiakban: ) 1. Büntetőjogi felelősségem tudatában akként nyilatkozom, hogy: (a) nek Budapest Főváros Önkormányzatával szemben nincs három hónapnál régebben Részletesebben Végrehajtási jog bejegyzését követően az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezhető jogok, különös tekintettel a tulajdonjogra, valamint zálogjogra
 INGATLAN-NYILVÁNTARTÁS Lesch Norbert Végrehajtási jog bejegyzését követően az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezhető jogok, különös tekintettel a tulajdonjogra, valamint zálogjogra A Res Immobilies 2007. Részletesebben POLGÁRMESTER 8600 SIÓFOK, FŐ TÉR 1. TELEFON +36 84 504100 FAX: +36 84 504103
 SIÓFOK VÁROS ÖNKORMÁNYZATA POLGÁRMESTER 8600 SIÓFOK, FŐ TÉR 1. TELEFON +36 84 504100 FAX: +36 84 504103 Az előterjesztés törvényességi szempontból megfelelő. Siófok, 2014. január 08. Dr. Pavlek Tünde sk. Részletesebben Árverési Hirdetmény. nyilvános árverés
 Árverési Hirdetmény A(z) Alexander & Co Kft. (cégjegyzékszám: 01-09-709122, székhely: 1042 Budapest, Árpád utca 57-59.., levelezési cím: 1042 Budapest, Árpád utca 57-59..), mint a(z) TRIS Kft. f.a (cégjegyzékszám: Részletesebben A ráépítés útján történő tulajdonszerzés szabályai és ingatlannyilvántartási
 INGATLAN-NYILVÁNTARTÁS Dr. Frang Éva A ráépítés útján történő tulajdonszerzés szabályai és ingatlannyilvántartási bejegyzése Az alábbiakban a ráépítés lehetséges jogkövetkezményeinek ismertetésére kerül Részletesebben A közös tulajdon a földjogban The joint ownership of the land law
 Kovács Miklós A közös tulajdon a földjogban The joint ownership of the land law kovacs.miklos@amk.uni-obuda.hu Óbudai Egyetem Alba Regia Műszaki Kar, mestertanár I. Jogelméleti megfontolások A közös tulajdon Részletesebben Ingatlannyilvántartás 6.
 Nyugat-magyarországi Egyetem Geoinformatikai Kara Hidvéginé dr. Erdélyi Erika Ingatlannyilvántartás 6. INY6 modul Az ingatlan-nyilvántartási eljárás SZÉKESFEHÉRVÁR 2010 Jelen szellemi terméket a szerzői Részletesebben AZ INGATLANKATASZTERRŐL ÉS AZ INGATLANOKHOZ FŰZŐDŐ TULAJDONI ÉS EGYÉB JOGOK BEJEGYZÉSÉRŐL. (kataszteri törvény)
 1 A Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsának Tt. 162/1995. számú törvénye AZ INGATLANKATASZTERRŐL ÉS AZ INGATLANOKHOZ FŰZŐDŐ TULAJDONI ÉS EGYÉB JOGOK BEJEGYZÉSÉRŐL (kataszteri törvény) Kelt: 1995. június Részletesebben Tájékoztató. Regisztráció
 Tájékoztató A nyilvántartásról szóló 2013. évi CCXXI. törvény (a akban: Hbnytv.) és a nyilvántartás részletes szabályainak megállapításáról szóló 18/2014. (III. 13.) KIM rendelet (a akban: Hbnyr.) rendelkezései Részletesebben A/3. A JOGI SZEMÉLYEK JOGÁVAL ÉS A GAZDASÁGGAL KAPCSOLATOS JOGANYAG
 A/3. A JOGI SZEMÉLYEK JOGÁVAL ÉS A GAZDASÁGGAL KAPCSOLATOS JOGANYAG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A JOGI SZEMÉLY ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI (A Ptk. 3:1. -3:48., az egyes jogi személyek átalakulásáról, Részletesebben Bevezetés. A tulajdonjog szinte kizárólagos igazolása a közhitelesség elvén nyugszik és ennek jelentősége nem
 Bevezetés A tulajdonjog szinte kizárólagos igazolása a közhitelesség elvén nyugszik és ennek jelentősége nem csak a tulajdoni viszonyok hiteles igazolásában, hanem az egész nemzetgazdaság működése szempontjából Részletesebben BEVALLÁS a magánszemély kommunális adójáról
 14. melléklet a 77/2013. (XII. 31.) NGM rendelethez 5. melléklet a 35/2008. (XII. 31.) PM rendelethez BEVALLÁS a magánszemély kommunális adójáról (Benyújtandó az ingatlan fekvése szerinti települési önkormányzat, Részletesebben POLGÁRI JOG. Mint jog ág DR SZALAI ERZSÉBET 1
 POLGÁRI JOG Mint jog ág DR SZALAI ERZSÉBET 1 Ptk. állampolgárok állami, önkormányzati, gazdasági és civil szervezetek más személyek vagyoni és egyes személyi viszonyait szabályozza../. DR SZALAI ERZSÉBET Részletesebben ÁLTALÁNOS ÚTMUTATÓ. EMVA forrásból finanszírozásra kerülő pályázati felhívásokhoz. Verzió: 1.0
 ÁLTALÁNOS ÚTMUTATÓ az EMVA forrásból finanszírozásra kerülő pályázati felhívásokhoz Verzió: 1.0 1 Tartalom 1. Az Útmutató célja, hatálya... 3 2. Kizáró okok listája... 4 3. A támogatási kérelmek elbírálásának Részletesebben Polgári jogi záróvizsgakérdések (2014/2015. I. félév)
 1 Polgári jogi záróvizsgakérdések (2014/2015. I. félév) A záróvizsgára történő felkészülés vezérfonala" az előadásokon/a 2013. évi V. törvényen alapuló speciális kollégiumon/konzultációkon leadott anyag. Részletesebben 4. előadás: Az ingatlan-nyilvántartás részei
 4. előadás: Az ingatlan-nyilvántartás részei Az ingatlan-nyilvántartást községenként (városonként, Budapesten és egyes megyei jogú városokban kerületenként) kell vezetni. Az ingatlan-nyilvántartás vezetésének Részletesebben C S A N Á D P A L O T A NAGYKÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETE 14/2006. (III. 31.) ÖR. rendelete
 C S A N Á D P A L O T A NAGYKÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETE 14/2006. (III. 31.) ÖR. rendelete az önkormányzati tulajdonú lakások elidegenítésének szabályairól szóló 21/2002. (XI. 15.) ÖR. rendelet Részletesebben titulus családi név keresztnév 2. keresztnév családi név keresztnév 2.keresztnév családi név keresztnév 2.keresztnév település irányítószám ország
 ASP TELEKADÓ BEVALLÁS ADO 32-216 Cím: 2626 Nagymaros, Fő tér 5. Telefon: 6-27-595-1 E-mail: elugy@nagymaros.hu Fax: 6-27-354-245 Beküldő viselt neve titulus családi név keresztnév 2. keresztnév Beküldő Részletesebben MŰSZAKI IRODA. Ügyintézést végző iroda megnevezése Ügykör megnevezése Ügykör általános leírása


text:
14/1983 Zb. Vyhláška Ministerstva financií Slovenskej socialistickej republiky o poistných podmienkach pre poist... | Aktuálne znenie
 Vyhláška č. 14/1983 Zb.Vyhláška Ministerstva financií Slovenskej socialistickej republiky o poistných podmienkach pre poistenie zodpovednosti za škody
 (1) Z poistenia zodpovednosti za škody má poistený právo, aby Slovenská štátna poisťovňa (ďalej len „poisťovňa“) zaňho nahradila škodu vzniknutú inému v súvislosti s činnosťou alebo vzťahom poisteného bližšie označenými v zmluve
 pokiaľ poistený za škodu zodpovedá v dôsledku svojho konania alebo vzťahu v čase trvania poistenia. Poistnou udalosťou je vznik povinnosti poisteného nahradiť takúto škodu. Ak o nároku poškodeného proti poistenému na náhradu takejto škody rozhoduje oprávnený orgán, je poisťovňa podľa rozhodnutia tohto orgánu povinná plniť dňom právoplatnosti jeho rozhodnutia.
 (3) Ak nebolo v zmluve dohodnuté inak, týka sa poistenie škôd vzniknutých z udalosti, ku ktorej došlo na území Československej socialistickej republiky.
 (1) Poistenie sa nevzťahuje na zodpovednosť za škody spôsobené úmyselne, na zodpovednosť za škody prevzatú nad rámec ustanovený právnymi predpismi, na zodpovednosť za nesplnenie povinnosti odvrátiť škodu podľa § 425 Občianskeho zákonníka a na zodpovednosť za škody spôsobené prevádzkou dopravných prostriedkov podľa § 427 a nasl. Občianskeho zákonníka, pokiaľ sa na ňu vzťahuje zákonné poistenie.
 (2) Poistenie sa ďalej nevzťahuje na zodpovednosť vzniknutú pri plnení pracovných úloh v pracovnoprávnych vzťahoch (povinností člena družstva) alebo v priamej súvislosti s ním
 c) za škodu na hnuteľných veciach zverených alebo používaných na výkon práce.
 (1) Poisťovňa nenahradí škodu, za ktorú poistený zodpovedá svojmu manželovi alebo príbuzným v priamom rade alebo osobám, ktoré s ním žijú v spoločnej domácnosti.
 (2) Poisťovňa taktiež nenahradí škodu
 a) na hnuteľnej veci, ktorá síce nie je vo vlastníctve poisteného, bola však poistenému požičaná alebo ju používa z iného dôvodu, alebo ju má u seba,
 c) na nehnuteľnosti (jej príslušenstve), ktorú poistený užíva na základe oprávnenia a škoda neprevyšuje 1000 Kčs,
 d) na lúkach, stromoch, záhradných, poľných i lesných kultúrach, ktorú spôsobili pri pastve zvieratá, ktorých chovateľom je poistený.
 Lehoty ustanovené § 359 Občianskeho zákonníka, do ktorých možno zaplatiť zročné poistné,1) môžu byť predtým než uplynú predĺžené dohodou až o tri mesiace.
 (1) Ak je poistená zodpovednosť za škody, ktorá vyplýva z vlastníctva veci, zanikne poistenie zmenou v osobe vlastníka veci. Do konca poistného obdobia, za ktoré bolo zaplatené poistné však namiesto doterajšieho vlastníka vstupuje do poistenia dedič hnuteľnej veci. Ak je poistená zodpovednosť za škody, ktorá vyplýva z vlastníctva nehnuteľnej veci, ktorá prejde do vlastníctva iného občana v poistnom období, za ktoré bolo pred prevodom vlastníctva zaplatené poistné, vstupuje nový vlastník nadobudnutím vlastníctva do poistenia namiesto doterajšieho vlastníka; ak však pred uplynutím tohto poistného obdobia poisťovni oznámi, že nebude v poistení pokračovať, zanikne poistenie uplynutím tohto obdobia.
 (2) Ak vec uvedená v odseku 1 bola v bezpodielovom spoluvlastníctve manželov, ktoré zaniklo, považuje sa za toho, kto uzavrel poistnú zmluvu, manžel, ktorý je naďalej vlastníkom alebo spoluvlastníkom poistenej veci; to isté platí, ak ide o súbor vecí.
 (3) Poistenie zodpovednosti za škody, ktoré sa dojednalo v rámci poistenia súboru zariadenia domácnosti (§ 14 ods. 2), zánikom bezpodielového spoluvlastníctva manželov prechádza na toho z nich, na ktorého prechádza poistenie tohto súboru podľa poistných podmienok pre poistenie majetku.2)
 Poistenie zanikne aj tým, že odpadla možnosť, že nastane poistná udalosť.
 Poisťovňa je povinná uhradiť trovy
 a) obhajoby poisteného v prípravnom konaní a pred súdom prvého stupňa v trestnom konaní súdnom vedenom proti poistenému v súvislosti so škodou, ktorú má poisťovňa nahradiť,
 b) občianskeho súdneho konania o náhrade škody, ak toto konanie bolo potrebné na zistenie zodpovednosti poisteného alebo výšky plnenia poisťovne, pokiaľ je poistený povinný tieto uhradiť,
 c) obhajoby poisteného pred odvolacím súdom, trovy jeho právneho zastúpenia v konaní o náhrade škody, prípadne jeho vlastné trovy vzniknuté pri tomto konaní, ako i trovy mimosúdneho prerokovania nároku poškodeného, vzniknuté poškodenému, jeho zástupcovi, prípadne poistenému, ak sa poisťovňa k úhrade týchto trov zaviazala.
 Vyšetrenie potrebné na zistenie rozsahu povinnosti poisťovne plniť (§ 355 ods. 3 Obč. zák.) je skončené, len čo bola so súhlasom poisťovne alebo s jej dodatočným schválením dohodnutá s poškodeným výška náhrady škody alebo len čo výška náhrady škody bola určená vykonateľným rozhodnutím.
 (1) Za škodu spôsobenú občanovi na klenotoch a iných cennostiach, ako aj na veciach umeleckej, historickej alebo zberateľskej ceny (obrazy, sochy, zbierky známok a pod.), je poisťovňa povinná poskytnúť plnenie najviac do sumy 5000 Kčs za jednu vec (zbierku), za škody na peniazoch najviac do sumy 2000 Kčs.
 (1) Poistený je povinný poskytnúť poisťovni súčinnosť, ktorá je potrebná na zistenie príčiny a výšky škody, najmä je povinný bez zbytočného odkladu poisťovni písomne oznámiť, že
 a) došlo k udalosti, ktorá by mohla byť dôvodom vzniku práva na plnenie poisťovne a ak už nastala poistná udalosť, urobiť potrebné opatrenia, aby bola škoda čo najmenšia,
 b) poškodený proti poistenému uplatnil právo na náhradu škody, ktorú má nahradiť poisťovňa a vyjadriť sa k požadovanej náhrade a jej výške,
 c) v súvislosti so vzniknutou škodou sa začalo trestné konanie proti poistenému a poisťovňu informovať o mene obhajcu, ktorého si zvolil a o priebehu a výsledkoch tohto konania,
 d) poškodený uplatňuje právo na náhradu škody na súde alebo na inom príslušnom orgáne.
 (2) Poistený je ďalej povinný v konaní o náhrade škody, ktorú má poisťovňa nahradiť, postupovať v súlade s pokynmi poisťovne, najmä dohodnúť sa s poisťovňou o tom, kto ho bude zastupovať; ak poistený bez súhlasu poisťovne nevznesie námietku premlčania alebo ak sa zaviaže bez tohto súhlasu uhradiť premlčanú pohľadávku, poisťovňa nie je povinná plniť.
 Právo na náhradu súm, ktoré poisťovňa plnila za poisteného, ktorý spôsobil škodu následkom svojej opitosti (§ 381 Obč. zák.), má poisťovňa v rozsahu zníženom primerane k výške škody, okolnostiam, za ktorých došlo ku škode, a k osobným, zárobkovým a majetkovým pomerom poisteného, najviac však v sume 20 000 Kčs.
 (1) Ak má poistený proti poškodenému alebo inej osobe právo na vrátenie vyplatenej sumy alebo na zníženie dôchodku či na zastavenie jeho výplaty, prechádza toto právo na poisťovňu, pokiaľ za poisteného túto sumu zaplatila alebo zaňho vypláca dôchodok.
 (3) Poistený je povinný bez meškania poisťovni oznámiť, že nastali okolnosti odôvodňujúce práva uvedené v predchádzajúcich odsekoch a odovzdať jej doklady potrebné na uplatnenie týchto práv.
 (1) Zodpovednosť za škody iného, než kto poistnú zmluvu s poisťovňou uzaviera, možno poistiť (§ 383 Obč. zák.), len ak ide o zodpovednosť vyplývajúcu z vlastníctva veci, ktorá je v spoluvlastníctve týchto osôb. Ak je poistená zodpovednosť stavebníka za škody, možno poistiť aj zodpovednosť osôb, vykonávajúcich pre neho stavebnú činnosť, za škody spôsobené pri tejto činnosti inému než stavebníkovi, jeho manželovi alebo príbuzným v priamom pokolení alebo občanom, ktorí so stavebníkom tvoria domácnosť.
 (2) Ak je však v rámci poistenia súboru zariadenia domácnosti dojednané aj poistenie zodpovednosti za škody, vzťahuje sa poistenie (§ 383 Obč. zák.) na zodpovednosť všetkých občanov, ktorí tvoria domácnosť.
 V poistnej zmluve medzi socialistickou organizáciou a poisťovňou, z ktorej má byť oprávnený občan, možno sa odchýliť od ustanovení § 349 až 361 a § 377 až 383 Občianskeho zákonníka, ak to vyžaduje povaha a účel poistenia.
 Od ustanovení § 2, 4, 6, 8, 9, 12, 13 a § 14 ods. 1 tejto vyhlášky nemožno sa v poistných zmluvách odchýliť; to neplatí, ak ide o poistnú zmluvu medzi socialistickou organizáciou a poisťovňou, z ktorej má byť oprávnený občan.
 Zrušuje sa vyhláška Ministerstva financií č. 50/1964 Zb. o poistných podmienkach pre poistenie zodpovednosti za škody.
 1) Tri mesiace pri prvom a jednorazovom poistnom a šesť mesiacov pri poistnom za ďalšie poistné obdobia.
 2) § 11 ods. 3 vyhlášky Ministerstva financií Slovenskej socialistickej republiky č. 13/1983 Zb. o poistných podmienkach pre poistenie majetku.


text:
Polen på kollisionskurs med EU
 Analyser 2020 Februari Polen på kollisionskurs med EU
 De nya lagarna har utlöst en storm av protester från Polens jurister. Den 11 januari i år deltog mer än 1 000 domare och andra jurister i en demonstration i Warszawa. Foto: Peter Johnsson
 Analys. Kampen om den polska rättsstaten pågår för fullt. Regeringspartierna har infört nya lagar som har skärpt regeringens kontroll över domstolsväsendet och över hur domare ska utses. Trots att protesterna varit massiva och kritiken är överväldigande från EU tänker regeringen inte backa – och nu straffas domare som inte lyder den nya lagen, skriver Polenexperten Peter Johnson.
 ”Polen har idag tagit ett stort steg på väg mot ett juridiskt utträde ur EU”. Det sade Polens justitieombudsman Adam Bodnar efter det att landets president den 4 februari skrivit under den senaste i raden av lagar som ökar den direkta politiska kontrollen över det polska rättsväsendet.
 Det har nu gått fem år sedan partiet Lag och Rättvisa (PiS), tillsammans med sina två mindre koalitionspartier, vann valet med egen majoritet 2015, för att sedan återväljas 2019. Mycket har hänt sedan dess. Partiet har hela tiden försökt att stärka sin makt över nationen och samhällets olika institutioner. Regeringen står för en flyktingfientlig politik och har vägrat att ta emot några flyktingar överhuvudtaget. Regeringens retorik kring flyktingar har underblåst främlingsfientliga tendenser i samhället. Med stöd från den konservativa och reaktionära delen av den katolska kyrkan har regeringen drivet en så kallad familjepolitik som åsidosätter hbtq-personers rättigheter. De senaste månaderna har flera kommuner och mindre städer som styrs av Lag och Rättvisa föreslagit att kommunen skall vara en “frizon” från htbq-personer.
 Kommuner som upptar en tredjedel av landets yta – lika stort som Ungern – har nu antagit resolutioner som är diskriminerande för hbtq-personer.
 Partiet driver också en anti-feministisk politik och har bland annat röstat emot en ratificering av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor (Istanbulkonventionen). Efter valsegern 2015 försökte partiet skärpa den redan mycket restriktiva abortlagen, men det stupade på det massiva motståndet från Polens kvinnor.
 Lag och Rättvisas uttalade mål är att omstöpa hela det polska samhället efter partiets vision. Från första stund efter valsegern 2015 lyftes en reformering av landets rättsväsende fram som en nyckelfråga. Lag och Rättvisa började med att ta kontroll över Polens författningsdomstol. Det ledde till svidande kritik från bland andra Europarådets Venedigkommission som har som uppgift att främja rättsstatens principer hos medlemsländerna. Sedan dess har det polska rättssystemet steg för steg demonterats i syfte att stärka Lag och Rättvisas politiska kontroll över hela domstolsväsendet.
 EU-kommissionens vice ordförande Věra Jourová ser allvarligt på utvecklingen inom det polska rättsväsendet. Foto: Wikimedia Commons
 Sedan ett par månader tillbaka pågår en ny strid kring nya reformer som parlamentet antagit och det stormar mer än någonsin kring det polska rättsväsendet.
 ”Det som nu sker i Polen vad gäller rättsväsendet är ingen reform utan ett förstörande av rättsväsendet”, förklarade EU-kommissionens vice ordförande Věra Jourová i en intervju för der Spiegel nyligen.
 Samtliga EU-institutioner har i lika skarpa ordalag kritiserat vad som nu sker och EU-kommissionen har vänt sig till EU-domstolen med en begäran om att mot vite stoppa de senaste lagändringarna i Polen.
 Det handlar om två lagar som det polska parlamentet antagit. Den första föreslår inrättandet av en särskild disciplinkammare i Högsta domstolen (HD). Den andra handlar om skärpta straff för domare som ifrågasätter delar av de rättsreformer som Lag och Rättvisa genomfört.
 Till grund för dessa lagar ligger en lagändring som genomfördes redan 2017 och som handlar om vem som får utse domare i det polska rättsväsendet och på vilket sätt. Också denna lagändring kommer inom kort att prövas av EU-domstolen.
 Politisk tillsättning av fristående domare
 Polens domare tillsätts formellt av presidenten men på förslag av ett nationellt råd för domstolsväsendet (på polska förkortat till KRS). Enligt den polska konstitutionen ska detta råd bestå av 25 ledamöter varav 15 utses av juristerna själva inom ramen för domstolsväsendets organisation.
 I juni 2017 antog parlamentet (sejmen) en lag som ändrade detta och innebar att samtliga 25 ledamöter i KRS nu istället utses av parlamentet, i strid med vad som uttryckligen är fastlagt i den polska konstitutionen: parlamentet kan endast utse sex av de 25 kandidaterna.
 Enligt den nya lagen måste en kandidat till det nya KRS få skriftligt stöd antingen av 2 000 medborgare eller 25 jurister. Enligt dessa principer utsåg parlamentet ett nytt KRS i januari 2018. Lagändringen medförde också protester från bland annat Europarådets Venedigkommission och juridiska organisationer från 23 EU-länder. Det europeiska nätverket för de nationella institutioner som stöder domstolarnas arbete, ENCJ, fryste därefter medlemskapet för KRS med hänvisning till att det förlorat sitt politiska oberoende.
 I Polen har detta nya KRS ifrågasatts, både av HD och ett stort antal jurister inom den polska domarkåren som anser att det strider mot konstitutionen. Till saken hör att den polska sejmen, fram till den 15 februari 2020, vägrade offentliggöra vilka de jurister var som nominerat kandidater till det nya KRS. En av de domare som ihärdigt krävde ett sådant offentliggörande, Paweł Juszczyszyn från staden Olsztyn, blev istället fråntagen rätten att verka i sin egen domstol och belades med ett straff som innebar att fyrtio procent av hans lön inte betalas ut. När listan över de jurister som stött nomineringen av kandidaterna till det nya KRS offentliggjordes den 15 februari framgick det att dessa nomineringar till stor del var organiserade från justitiedepartementet. Den skärpta och högst akuta kris som nu uppstått inom det polska rättsväsendet har sin grund i denna nya lag för hur domare till KRS utses.
 I mars 2019 inrättades den tidigare nämnda nya disciplinkammaren inom ramen för HD, enligt ett beslut i sejmen. Det föll därefter på det nya och av regeringen kontrollerade KRS att nominera domare till den nya disciplinkammaren, domare som då formellt utsågs av landets president Andrzej Duda. Resultatet blev en disciplinkammaren där alla domare är politiskt närstående regeringspartiet.
 Detta fick landets HD, tillsammans med övriga kammare inom domstolsväsendet, att vända sig till EU-domstolen med en förfrågan om den nya disciplinkammaren kan anses vara en domstol i enlighet med det europeiska rättsväsendet.
 Det politiska greppet om landets domare skruvas åt. Här protesterar människor utanför parlamentet i januari 2020. Foto: Czarek Sokolowski/AP/TT
 Nej, blev det preliminära svaret från EU-domstolen som dock rekommenderade HD att fatta eget beslut i ärendet. EU-domstolen överlät således till HD att besluta om den nya disciplinkammaren kan betecknas som en domstol eller ej.
 Kort därefter fastslog HD vid ett sammanträde, där samtliga domare förutom domarna från den nya disciplinkammaren deltog, att den nyinrättade disciplinkammaren inte är en domstol i lagens mening och därför inte har rätt att utfärda några domar.
 Vidare fastslog HD att de domar som kammaren redan hunnit utfärda inte äger laga kraft. Slutligen konstaterade HD att domar som fastställs i det allmänna domstolsväsendet av domare utsedda av det nya KRS kan ifrågasättas juridiskt. Hittills rör det sig om 300 nya domare som utsetts av KRS. HD har uppmanat dem att inte delta i domstolsarbetet förrän EU-domstolen avklarat sin slutgiltiga dom huruvida det nya KRS garanterar ett oberoende domstolsväsende eller ej.
 Domare som inte lyder ska straffas
 HD:s beslut att disciplinkammaren inte är juridiskt giltig gillades inte av den polska regeringen. Den svarade istället med att låta sejmen anta en ny lag som medförde nya och högre straff för domare, advokater och andra jurister som offentligt ifrågasätter de nya lagar inom rättsväsendet som parlamentet genomfört. Ingen jurist har enligt denna lag rätt att ifrågasätta det nya KRS val av domare. De som inte lyder kan straffas med böter eller bli fråntagna sin juridiska legitimation.
 En av dem som redan straffats av disciplinkammaren är en av Polens mest kända advokater, Roman Giertych, som dömdes till cirka 700 euro i böter för att ha ifrågasatt kammarens juridiska giltighet. Enligt denna lag är det också ett brott att ifrågasätta det nya KRS.
 De senaste månadernas utveckling inom det polska rättsväsendet har lett till omfattande protester från en majoritet av landets jurister.
 Ge inte efter för EU, så löd budskapet från demonstranter som stöder högerregeringens reformer. Foto: Czarek Sokolowski/AP/TT
 Nu väntar många med spänning på domarna i de två frågor som ska avgöras av EU-domstolen: om den nyinrättade disciplinkammaren och det nya nationella rådet för domstolsväsendet (KRS) står i överensstämmelse med kraven på ett politisk oberoende rättsväsende enligt EU.
 Om Polen fälls i EU-domstolen kan Polens regering krävas på vite, som kan uppgå till miljontals euro dagligen, såvida regeringen inte omedelbart upplöser och ändrar lagarna. Den polska regeringen har hittills sagt att den inte kommer att ”vika sig” för vare sig inhemska protester eller utländska beslut.
 Om så blir fallet är Polen på väg mot en fullständig kollisionskurs med den Europeiska unionen. Kanske är det vad den polska regeringen vill med hopp om att underlätta genomförandet av sitt nationalistiska program och vinna stöd hos nationalistiska grupperingar i andra EU-länder. Det uttalade långsiktiga målet är att ”bygga om” hela EU till en politiskt lösare sammanslutning.
 Journalist och författare. Har bevakat Polen och Östeuropa för nordiska medier sedan 1980 och är bosatt i Warszawa sedan 1984. Hans senaste bok Polen Quo Vadis? Om Polen i dagens Europa (Carlsson) kom ut 2017.
 Lag och Rättvisa (PiS)
 PiS vann valen 2015 och 2019. Första gången PiS kom till makten var 2005, utan egen majoritet. PiS stöds av två mindre högerpartier. Den ena är Solidarna Polska, som leds av justitieministern Zbigniew Ziobro, landets allmänne åklagare, och en stark drivkraft bakom de nu genomförda lagändringarna. Det andra mindre koalitionspartiet (Porozumienia) leds av den opportunistiske politikern Jarosław Gowin, högskoleminister, som försöker hålla en låg profil om de nya lagarna. Tillsammans kallas de tre partierna Koalicja Zjednoczonej prawicy (Den Förenade Högerns Koalition).
 Lag och Rättvisas ordförande Jarosław Kaczynski är den dominerande politikern inom koalitionen.
 Dessa högerpartier driver en nationalistisk och konservativ agenda.
 Polens president är Andrzej Duda (2015-) och han sitter på fem år. Den 10 maj 2020 är det presidentval.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Fontos jogi nyilatkozat
 |
 22000D1019(07)
 Hivatalos Lap L 266 , 19/10/2000 o. 0020 - 0021
 Az EGT-Vegyesbizottság 34/1999 határozata(1999. március 26.)az EGT-megállapodás VI. mellékletének (szociális biztonság) módosításárólAZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG,tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás), amelyet az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, és különösen annak 98. cikkére,mivel:(1) A megállapodás VI. mellékletét az 1998. július 4-i 68/98 EGT-vegyesbizottsági határozat [1] módosította.(2) Az E 106 és E 109 mintanyomtatvány módosításáról szóló, 1997. október 2-i 166. határozatot [2], az E 121 és E 127 mintanyomtatvány módosításáról és az E 122 mintanyomtatvány megszüntetéséről szóló, 1998. június 11-i 168. határozatot [3], valamint a migráns munkavállalók szociális biztonságával foglalkozó igazgatási bizottság adatfeldolgozási technikai bizottságának működési rendjéről és összetételéről szóló 1998. június 11-i 169. határozatot [4], be kell építeni a megállapodásba.(3) Az EFTA-államoknak a migráns munkavállalók szociális biztonságával foglalkozó igazgatási bizottságban való részvételének a megállapodás VI. mellékletében megállapított szabályait módosítani kell annak érdekében, hogy az kifejezze az EFTA-államoknak az igazgatási bizottság mellett működő technikai bizottságban való részvételét,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA megállapodás VI. mellékletének 3.39. pontja (153. határozat) a következő szöveggel egészül ki:", az alábbi módosításokkal:- 398 D 0441: Az 1997. október 2-i 166. határozat (E 106, E 109) (HL L 195., 1998.7.11., 25. o.),- 398 D 0443: Az 1998. június 11-i 168. határozat (E 121, E 122, E 127) (HL L 195., 1998.7.11., 37. o.)."2. cikkA megállapodás VI. melléklete a következőképpen módosul:1. A melléklet a 3.49. pontot (165. határozat) követően a következő ponttal egészül ki:"3.50 398 D 0444: Az 1998. június 11-i 169. határozat a migráns munkavállalók szociális biztonságával foglalkozó igazgatási bizottság adatfeldolgozási technikai bizottságának működési rendjéről és összetételéről (HL L 195., 1998.7.11., 46. o.)."2. Az 5.7. pontot (A Francia Köztársaság nyilatkozata) követő címsor, beleértve a rendelkezéseket is, helyébe a következő szöveg lép:"AZ EFTA-ÁLLAMOKNAK A MIGRÁNS MUNKAVÁLLALÓK SZOCIÁLIS BIZTONSÁGÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁGBAN, VALAMINT AZ E BIZOTTSÁGHOZ RENDELT KÖNYVVIZSGÁLÓ BIZOTTSÁGBAN ÉS TECHNIKAI BIZOTTSÁGBAN VALÓ RÉSZVÉTELÉNEK SZABÁLYAI A MEGÁLLAPODÁS 101. CIKKÉNEK (1) BEKEZDÉSÉVEL ÖSSZHANGBANIzland, Liechtenstein és Norvégia egy-egy képviselőt küldhet, aki tanácsadói (megfigyelői) minőségben vehet részt az Európai Közösségek Bizottságánál létrehozott, a migráns munkavállalók szociális biztonságával foglalkozó igazgatási bizottság ülésein, valamint az említett igazgatási bizottsághoz rendelt könyvvizsgálói bizottságnak, illetve technikai bizottságnak az ülésein."3. cikkA 164. határozat, a 168. határozat és a 169. határozat izlandi és norvég nyelvű szövegei, melyek e határozat megfelelő nyelvi változatának mellékletét képezik, hitelesek.4. cikkEz a határozat 1999. március 27-jén lép hatályba, amennyiben a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdése szerint előírt összes értesítést eljuttatták az EGT-Vegyesbizottsághoz.5. cikkEzt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, illetve EGT-kiegészítésében közzé kell tenni.Kelt Brüsszelben, 1999. március 26-én.az EGT-Vegyesbizottság részérőlaz elnökF. Barbaso[1] HL L 123., 1999.5.13., 44. o.[2] HL L 195., 1998.7.11., 25. o.[3] HL L 195. 1998.7.11., 37. o.[4] HL L 195., 1998.7.11., 46. o.--------------------------------------------------


text:
 Ważna informacja prawna
 |
 22002A0515(03)
 Dziennik Urzędowy L 129 , 15/05/2002 P. 0177 - 0178
 Porozumienie w formie wymiany listówmiędzy Wspólnotą a Jordanią dotyczące przywozu do Wspólnoty świeżych kwiatów ciętych i pąków kwiatowych ujętych w podpozycji 060310 Wspólnej Taryfy CelnejA. List WspólnotySzanowny Panie,Wspólnota i Jordania uzgodniły, co następuje:Bieżące uzgodnienia przewidują zniesienie należności celnych w przywozie do Wspólnoty kwiatów ciętych i pąków kwiatowych, świeżych, ujętych w podpozycji 060310 Wspólnej Taryfy Celnej i pochodzących z Jordanii, pod warunkiem ograniczenia do 100 ton.Jordania zobowiązuje się do stosowania warunków ustanowionych poniżej w odniesieniu do przywozu do Wspólnoty róż i goździków kwalifikujących się do zniesienia z tej taryfy:- poziom ceny w przywozie do Wspólnoty musi być równy, co najmniej 85 % wspólnotowego poziomu ceny dla tych samych produktów w tych samych okresach,- poziom ceny w Jordanii ustala się przez odnotowanie cen produktów przywożonych na reprezentatywnych rynkach przywozowych Wspólnoty,- poziom ceny we Wspólnocie opiera się na cenach producentów, odnotowanych na reprezentatywnych rynkach głównego producenta Państw Członkowskich,- poziomy cen będzie odnotowywać się, co dwa tygodnie i odnosić do właściwych ilości. Niniejsze postanowienie obowiązuje w odniesieniu do cen wspólnotowych i cen w Jordanii,- zarówno w odniesieniu do cen producentów Wspólnoty, jak i do cen przywozu produktów z Jordanii, dokonuje się rozróżnienia między różami wielokwiatowymi i drobnokwiatowymi oraz między goździkami jednokwiatowymi i wielokwiatowymi,- jeżeli poziom ceny w Jordanii w odniesieniu do jednego rodzaju produktu jest niższy niż 85 % wspólnotowego poziomu ceny, zawiesza się preferencje taryfowe. Wspólnota przywraca preferencje taryfowe, jeżeli odnotuje się w Jordanii poziom ceny równy lub wyższy od 85 % wspólnotowego poziomu ceny.Byłbym zobowiązany za potwierdzenie, iż Pański Rząd zgadza się z treścią niniejszego listu.Proszę przyjąć, Szanowny Panie, wyrazy mojego najwyższego poważania.W imieniu Rady Unii EuropejskiejB. List JordaniiSzanowny Panie,Mam zaszczyt potwierdzić otrzymanie Pańskiego listu z dnia dzisiejszego, który brzmi jak następuje:"Wspólnota i Jordania uzgodniły, co następuje:Bieżące uzgodnienia przewidują zniesienie należności celnych w przywozie do Wspólnoty kwiatów ciętych i pąków kwiatowych, świeżych, ujętych w podpozycji 060310 Wspólnej Taryfy Celnej i pochodzących z Jordanii, pod warunkiem ograniczenia do 100 ton.Jordania zobowiązuje się do stosowania warunków ustanowionych poniżej w odniesieniu do przywozu do Wspólnoty róż i goździków kwalifikujących się do zniesienia z tej taryfy:- poziom ceny w przywozie do Wspólnoty musi być równy, co najmniej 85 % wspólnotowego poziomu ceny dla tych samych produktów w tych samych okresach,- poziom ceny w Jordanii ustala się przez odnotowanie cen produktów przywożonych na reprezentatywnych rynkach przywozowych Wspólnoty,- poziom ceny we Wspólnocie opiera się na cenach producentów, odnotowanych na reprezentatywnych rynkach głównego producenta Państw Członkowskich,- poziomy cen będzie odnotowywać się co dwa tygodnie i odnosić do właściwych ilości. Niniejsze postanowienie obowiązuje w odniesieniu do cen wspólnotowych i cen w Jordanii,- zarówno w odniesieniu do cen producentów Wspólnoty, jak i do cen przywozu produktów z Jordanii, dokonuje się rozróżnienia między różami wielokwiatowymi i drobnokwiatowymi oraz między goździkami jednokwiatowymi i wielokwiatowymi,- jeżeli poziom ceny w Jordanii w odniesieniu do jednego rodzaju produktu jest niższy niż 85 % wspólnotowego poziomu ceny, zawiesza się preferencje taryfowe. Wspólnota przywraca preferencje taryfowe, jeżeli odnotuje się w Jordanii poziom ceny równy lub wyższy od 85 % wspólnotowego poziomu ceny.Byłbym zobowiązany za potwierdzenie, iż Pański Rząd zgadza się z treścią niniejszego listu."Mam zaszczyt potwierdzić, że mój Rząd zgadza się z treścią Pańskiego listu.Proszę przyjąć, Szanowny Panie, wyrazy mojego najwyższego poważania.W imieniu Rządu Haszymidzkiego Królestwa Jordanii--------------------------------------------------


type: wikipedia

text:
Avots var būt:
 avots — vieta, kur no pazemes izplūst ūdens straume;
 avots — citātā izmantotās informācijas izcelsmes adrese;
 avots var būt arī enerģijas avots, piemēram, siltuma avots, vitamīnu avots, utt.
 Īpašvārds
 Avots — bijusī latviešu vīriešu studentu vienība;
 Avots — izdevniecība;
 Avots — Rīgā no 1905—1915. gadam izdots kristīgs nedēļas laikraksts;
 Avots — Rīgā no 1987—1992. gadam izdots ikmēneša žurnāls.
 Uzvārds
 Avots (uzvārds)
 Skatīt arī
 Avoti