type: wikipedia

text:
Chemical Warfare è il settimo album in studio del gruppo musicale statunitense Escape the Fate, pubblicato nel 2021.
 Descrizione
 Il gruppo aveva iniziato a lavorare sull'album già da un anno prima di incontrare John Feldmann, ma una volta entrati in studio hanno ricominciato dall'inizio, in un processo creativo prolifico. L'album prende il nome dal brano più importante per Mabbitt, che parla della sua dipendenza dall'alcol e dei suoi problemi. Dopo aver ultimato il progetto, a causa dell'emergenza da covid-19 ha avuto una ricaduta, ma grazie alla sua musica ha ritrovato sé stesso e al giorno di pubblicazione dell'album ha festeggiato un anno di sobrietà.
 Per il chitarrista Kevin Gruft si tratta della naturale evoluzione del gruppo, derivato dalla sperimentazione di nuovi suoni ma anche dalla crescita individuale dei componenti, diventati ormai più maturi e sobri. Infatti, sebbene la spinta di Feldmann sia stata importante per quanto riguarda la sperimentazione, l'elemento decisivo che ha portato il disco a livelli di qualità superiori consiste nell'essere rimasti in uno stato di lucidità durante le registrazioni, come conferma lo stesso Gruft, il quale aveva abbandonato droghe ed alcool per vivere una vita più sana.
 Il disco prevede anche una collaborazione con Lindsey Stirling, che il gruppo aveva già provato a coinvolgere nel progetto precedente, non riuscendo per questioni di tempo.
 Tracce
 B-Sides
 Formazione
 Gruppo
 Craig Mabbitt – voce
 Kevin Gruft – chitarra solista, basso, cori, programmazione
 TJ Bell – chitarra ritmica, basso, cori
 Robert Ortiz – batteria, cori
 Produzione
 John Feldmann – produzione, ingegneria del suono, missaggio
 Kevin Gruft – produzione, ingegneria del suono
 Dylan Mclean – ingegneria del suono, missaggio
 Scot Stewart – ingegneria del suono, missaggio
 Classifiche
 Note
 Collegamenti esterni


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) .../...
 z dne 27.9.2019
 o spremembi Uredbe (EGS) št. 2568/91 o značilnostih oljčnega olja in olja iz oljčnih tropin ter o ustreznih analiznih metodah
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007
 1
 ter zlasti točke (d) prvega odstavka člena 91 Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)Uredba Komisije (EGS) št. 2568/91
 2
 opredeljuje fizikalno-kemijske in organoleptične značilnosti oljčnega olja in olja iz oljčnih tropin ter določa metode za ocenjevanje navedenih značilnosti.
 (2)Metode in mejne vrednosti za značilnosti olj se redno posodabljajo na podlagi mnenja strokovnjakov za kemijo in v skladu z opravljenim delom v Mednarodnem svetu za oljke (IOC).
 (3)Za zagotovitev izvajanja najnovejših mednarodnih standardov, ki jih je določil IOC, na ravni Unije bi bilo treba posodobiti nekatere analizne metode iz Uredbe (EGS) št. 2568/91.
 (4)Trgovinski standard IOC je bil spremenjen glede izražanja mejne vrednosti prostih kislin, peroksidnega števila, organoleptične ocene (mediana napake in mediana lastnosti sadežno) ter razlike med ECN42 (HPLC) in ECN42 (teoretični izračun), da bi se uskladil z vrednostmi natančnosti analizne metode.
 (5)Po členu 2a(5) Uredbe (EGS) št. 2568/91 morajo države članice preveriti, ali je vzorec oljčnega olja skladen z deklarirano kategorijo, tako da preverijo značilnosti iz Priloge I k navedeni uredbi po katerem koli vrstnem redu ali po vrstnem redu iz drevesa odločanja iz Priloge Ib k Uredbi.
 (6)Glede na nedavni razvoj dogodkov je primerno ustrezno posodobiti tabele iz Priloge Ib k Uredbi (EGS) št. 2568/91 in njen dodatek. Prav tako se zdi, da je glede na vsebino Priloge Ib izraz „diagram poteka“ primernejši od izraza „drevo odločanja“.
 (7)Točka 9.4 Priloge XII k Uredbi (EGS) št. 2568/91 opredeljuje mediano napak kot mediano napake, ki se zazna z največjo intenzivnostjo. Za ponovljene ocene in zato, ker morajo različne ocenjevalne komisije oceniti skladnost olja, bi bilo treba pojasniti, da je odločitev o skladnosti značilnosti olja z deklarirano kategorijo izključno povezana z vrednostjo mediane glavne napake, ne glede na njeno naravo.
 (8)Uredbo (EGS) št. 2568/91 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.
 (9)Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Uredba (EGS) št. 2568/91 se spremeni:
 (1)člen 2 se spremeni:
 (a)točka (l) odstavka (1) se nadomesti z naslednjim:
 „(l) za določanje sestave in vsebnosti sterolov in za določanje alkoholnih spojin s kapilarno plinsko kromatografijo po metodi, določeni v Prilogi XIX“;
 (b)tretji pododstavek odstavka (2) se nadomesti z naslednjim:
 „Če ocenjevalna komisija ne potrdi deklarirane kategorije v zvezi z organoleptičnimi značilnostmi, nacionalni organi ali njihovi zastopniki na zahtevo zainteresirane strani nemudoma opravijo dve ponovljeni oceni, pri čemer ju izvedejo druge odobrene ocenjevalne komisije. Vsaj ena od ocenjevalnih komisij je ocenjevalna komisija, ki jo odobri zadevna država članica proizvajalka. Zadevne značilnosti se štejejo za skladne z deklariranimi značilnostmi, če obe ponovljeni oceni potrdita deklarirano razvrstitev. V nasprotnem primeru se ne glede na vrsto napak, ugotovljenih med ponovljenimi ocenami, razvrstitev deklarira kot neskladna z značilnostmi, stroške ponovljenih ocen pa krije zainteresirana stran.“;
 (2)točka (b) člena 2a(5) se nadomesti z naslednjim:
 „(b) z upoštevanjem vrstnega reda iz Priloge Ib o diagramu poteka, dokler se ne sprejme ena od odločitev iz diagrama poteka.“;
 (3)tabela v „PRILOGE Vsebina“ se nadomesti s tabelo iz Priloge I k tej uredbi;
 (4)Priloga I se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi;
 (5)točka 2.1 Priloge Ia se nadomesti z naslednjim:
 „2.1.Vsak primarni vzorec je treba razdeliti na laboratorijske vzorce v skladu s točko 2.5 standarda EN ISO 5555 in analizirati po vrstnem redu iz diagrama poteka iz Priloge Ib ali po kakršnem koli drugem naključnem vrstnem redu.“;
 (6)Priloga Ib se nadomesti z besedilom iz Priloge III k tej uredbi;
 (7)Priloga V se črta;
 (8)točka 4.2 Priloge VII se nadomesti z naslednjim:
 „4.2.N-heksan (kromatografske stopnje). Heksan se lahko nadomesti z izo-oktanom (2,2,4-trimetilpentan kromatografske stopnje) pod pogojem, da se dosežejo primerljive vrednosti natančnosti.“;
 (9)Priloga XII se spremeni v skladu s Prilogo IV k tej uredbi;
 (10)Priloga XVII se spremeni v skladu s Prilogo V k tej uredbi;
 (11)Priloga XVIII se spremeni v skladu s Prilogo VI k tej uredbi;
 (12)Priloga XIX se nadomesti z besedilom iz Priloge VII k tej uredbi;
 (13)točka 4.2 Priloge XX se nadomesti z naslednjim:
 „4.2.N-heksan, kromatografske stopnje ali stopnje ostanka. Heksan se lahko nadomesti z izo-oktanom (2,2,4-trimetilpentan kromatografske stopnje) pod pogojem, da se dosežejo primerljive vrednosti natančnosti. Topila z višjim vreliščem kot n-heksan imajo daljši čas odparevanja, vendar imajo zaradi toksičnosti heksana prednost. Čistost je treba preveriti; nadzoruje se lahko na primer ostanek po izparevanju 100 ml topila.
 OPOZORILO – Hlapi se lahko vnamejo. Ne približujte virom toplote, iskram ali neposrednemu ognju. Prepričajte se, da so steklenice vedno dobro zaprte. Med uporabo zagotovite ustrezno prezračevanje. Preprečiti je treba zbiranje hlapov in odstraniti vsa možna tveganja za izbruh ognja, ki jih povzročajo na primer grelniki ali električni aparati, ki niso proizvedeni iz nevnetljivih materialov. Škodljivi pri vdihavanju, ker lahko poškodujejo živčne celice. Ne vdihavajte hlapov. Če je potrebno, za dihanje uporabite ustrezen pripomoček. Preprečite stik z očmi ali poškodovano kožo.
 Izo-oktan je vnetljiva tekočina in je nevaren za nastanek požara. Meje eksplozivnosti v zraku znašajo od 1,1 % do 6,0 % (volumski odstotek). Strupen je ob zaužitju in vdihavanju. Pri delu s tem topilom uporabljajte ventilator v dobrem obratovalnem stanju.“.
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 27.9.2019
 Za Komisijo
 Predsednik
 Jean-Claude JUNCKER
 (1)
 UL L 347, 20.12.2013, str. 671.
 (2)
 Uredba Komisije (EGS) št. 2568/91 z dne 11. julija 1991 o značilnostih oljčnega olja in olja iz oljčnih tropin ter o ustreznih analiznih metodah (UL L 248, 5.9.1991, str. 1).
 ---documentbreak---
 SL
 PRILOGA I
 „PRILOGE
 Povzetek
 Priloga I
 Značilnosti oljčnega olja
 Priloga Ia
 Vzorčenje oljčnega olja ali olja iz oljčnih tropin, dostavljenega v izvirnem pakiranju
 Priloga Ib
 Diagram poteka za preverjanje, ali je vzorec oljčnega olja v skladu z deklarirano kategorijo
 Priloga II
 Določanje prostih maščobnih kislin, metoda v hladnem
 Priloga III
 Določanje peroksidnega števila
 Priloga IV
 Določanje vsebnosti voskov s kapilarno kolonsko plinsko kromatografijo
 Priloga VII
 Določanje deleža 2-gliceril monopalmitata
 Priloga IX
 Spektrofotometrično merjenje v UV področju
 Priloga X
 Določanje metilnih estrov maščobnih kislin s plinsko kromatografijo
 Priloga XI
 Določanje hlapnih halogeniranih topil v oljčnem olju
 Priloga XII
 Metoda mednarodnega sveta za oljke za organoleptično ocenjevanje deviškega oljčnega olja
 Priloga XV
 Vsebnost olja v oljčnih tropinah
 Priloga XVI
 Določanje jodnega števila
 Priloga XVII
 Metoda za določanje stigmastadienov v rastlinskih oljih
 Priloga XVIII
 Določanje razlike med dejansko in teoretično vsebnostjo triacilglicerolov z ekvivalentnim ogljikovim številom (ECN) 42
 Priloga XIX
 Določanje sestave in vsebnosti sterola ter alkoholnih spojin s kapilarno plinsko kromatografijo
 Priloga XX
 Metoda za določanje vsebnosti voskov, metilnih estrov maščobnih kislin in etilnih estrov maščobnih kislin s kapilarno plinsko kromatografijo
 Priloga XXI
 Rezultati preverjanj skladnosti oljčnega olja iz člena 8(2)“
 PRILOGA II
 „PRILOGA I
 ZNAČILNOSTI OLJČNEGA OLJA
 Značilnosti kakovosti
 Etilni estri maščobnih kislin
 [mg/kg]
 ≤ 35
 _
 _
 _
 _
 _
 _
 _
 Organoleptična ocena
 Mediana sadežnosti (Mf)
 Mf > 0,0
 Mf > 0,0
 _
 _
 _
 _
 _
 _
 Mediana napake (Md) (*)
 Md = 0,0
 Md ≤ 3,5
 Md>3,5 (
 1
 )
 Delta-K
 ≤ 0,01
 ≤ 0,01
 -
 ≤ 0,16
 ≤ 0,15
 _
 ≤ 0,20
 ≤ 0,18
 K268 ali K270
 ≤ 0,22
 ≤ 0,25
 _
 ≤ 1,25
 ≤ 1,15
 _
 ≤ 2,00
 ≤ 1,70
 K232
 ≤ 2,50
 ≤ 2,60
 _
 _
 _
 _
 _
 _
 Peroksidno število
 (mEq O2/kg)
 ≤ 20,0
 ≤ 20,0
 _
 ≤ 5,0
 ≤ 15,0
 _
 ≤ 5,0
 ≤ 15,0
 Vsebnost kislin
 (%) (*)
 ≤ 0,80
 ≤ 2,0
 > 2,0
 ≤ 0,30
 ≤ 1,00
 _
 ≤ 0,30
 ≤ 1,00
 Kategorija
 1.Ekstra deviško oljčno olje
 2.Deviško oljčno olje
 3.Lampantno oljčno olje
 4.Rafinirano oljčno olje
 5.Oljčno olje, sestavljeno iz rafiniranih oljčnih olj in deviških oljčnih olj
 6.Surovo olje iz oljčnih tropin
 7.Rafinirano olje iz oljčnih tropin
 8.Olje iz oljčnih tropin
 Značilnosti čistosti
 2-gliceril monopalmitat
 (%)
 ≤ 0,9, če je skupni % palmitinske kisline ≤ 14,00 %
 ≤ 1,0, če je skupni % palmitinske kisline > 14,00 %
 ≤ 0,9, če je skupni % palmitinske kisline ≤ 14,00 %
 ≤ 1,0, če je skupni % palmitinske kisline > 14,00 %
 ≤ 0,9, če je skupni % palmitinske kisline ≤ 14,00 %
 ≤ 1,1, če je skupni % palmitinske kisline > 14,00 %
 ≤ 0,9, če je skupni % palmitinske kisline ≤ 14,00 %
 ≤ 1,1, če je skupni % palmitinske kisline > 14,00 %
 ≤ 0,9, če je skupni % palmitinske kisline ≤ 14,00 %
 ≤ 1,0, če je skupni % palmitinske kisline > 14,00 %
 ≤ 1,4
 ≤ 1,4
 ≤ 1,2
 Razlika: ECN42 (HPLC) in ECN42
 (teoretični izračun)
 ≤ │0,20│
 ≤ │0,20│
 ≤ │0,30│
 ≤ │0,30│
 ≤│ 0,30│
 ≤ │0,60│
 ≤ │0,50│
 ≤ │0,50│
 Stigmastadieni
 (mg/kg)
 2(1)
 ≤ 0,05
 ≤ 0,05
 ≤ 0,50
 _
 _
 _
 _
 _
 Vsota transizomerov linolne in linolenske kisline
 (%)
 ≤ 0,05
 ≤ 0,05
 ≤ 0,10
 ≤ 0,30
 ≤ 0,30
 ≤ 0,10
 ≤ 0,35
 ≤ 0,35
 Vsota transizomerov oleinske kisline
 (%)
 ≤ 0,05
 ≤ 0,05
 ≤ 0,10
 ≤ 0,20
 ≤ 0,20
 ≤ 0,20
 ≤ 0,40
 ≤ 0,40
 Sestava maščobnih kislin
 3Lignocerinska
 (%)
 ≤ 0,20
 ≤ 0,20
 ≤ 0,20
 ≤ 0,20
 ≤ 0,20
 ≤ 0,20
 ≤ 0,20
 ≤ 0,20
 Behenska
 (%)
 ≤ 0,20
 ≤ 0,20
 ≤ 0,20
 ≤ 0,20
 ≤ 0,20
 ≤ 0,30
 ≤ 0,30
 ≤ 0,30
 Eikozanojska
 (%)
 ≤ 0,50
 ≤ 0,50
 ≤ 0,50
 ≤ 0,50
 ≤ 0,50
 ≤ 0,50
 ≤ 0,50
 ≤ 0,50
 Arahidonska
 (%)
 ≤ 0,60
 ≤ 0,60
 ≤ 0,60
 ≤ 0,60
 ≤ 0,60
 ≤ 0,60
 ≤ 0,60
 ≤ 0,60
 Linolenska
 (%)
 ≤ 1,00
 ≤ 1,00
 ≤ 1,00
 ≤ 1,00
 ≤ 1,00
 ≤ 1,00
 ≤ 1,00
 ≤ 1,00
 Miristinska
 (%)
 ≤ 0,03
 ≤ 0,03
 ≤ 0,03
 ≤ 0,03
 ≤ 0,03
 ≤ 0,03
 ≤ 0,03
 ≤ 0,03
 Kategorija
 1.Ekstra deviško oljčno olje
 2.Deviško oljčno olje
 3.Lampantno oljčno olje
 4.Rafinirano oljčno olje
 5.Oljčno olje, sestavljeno iz rafiniranih oljčnih olj in deviških oljčnih olj
 6.Surovo olje iz oljčnih tropin
 7.Rafinirano olje iz oljčnih tropin
 8.Olje iz oljčnih tropin
 Voski (mg/kg)
 (**)
 C42 + C44 + C46 ≤ 150
 C42 + C44 + C46 ≤ 150
 C40 + C42 + C44 + C46 ≤ 300
 4(1)
 C40 + C42 + C44 + C46 ≤ 350
 C40 + C42 + C44 + C46 ≤ 350
 C40 + C42 + C44 + C46 > 350
 5(4)
 C40 + C42 + C44 + C46 > 350
 C40 + C42 + C44 + C46 > 350
 Eritrodiol
 in uvaol
 (%) (**)
 ≤ 4,5
 ≤ 4,5
 ≤ 4,5
 6≤ 4,5
 ≤ 4,5
 > 4,5
 7> 4,5
 > 4,5
 Steroli skupaj
 [mg/kg]
 ≥ 1 000
 ≥ 1 000
 ≥ 1 000
 ≥ 1 000
 ≥ 1 000
 ≥ 2 500
 ≥ 1 800
 ≥ 1 600
 Sestava sterolov
 Delta-7-stigmastenol
 8(%)
 ≤ 0,5
 ≤ 0,5
 ≤ 0,5
 ≤ 0,5
 ≤ 0,5
 ≤ 0,5
 ≤ 0,5
 ≤ 0,5
 Navidezni β-sitosterol
 9(%)
 ≥ 93,0
 ≥ 93,0
 ≥ 93,0
 ≥ 93,0
 ≥ 93,0
 ≥ 93,0
 ≥ 93,0
 ≥ 93,0
 Stigmasterol
 (%)
 < kamp.
 < kamp.
 –
 < kamp.
 < kamp.
 –
 < kamp.
 < kamp.
 Kampesterol
 10(%)
 ≤ 4,0
 ≤ 4,0
 ≤ 4,0
 ≤ 4,0
 ≤ 4,0
 ≤ 4,0
 ≤ 4,0
 ≤ 4,0
 Brasikasterol
 (%)
 ≤ 0,1
 ≤ 0,1
 ≤ 0,1
 ≤ 0,1
 ≤ 0,1
 ≤ 0,2
 ≤ 0,2
 ≤ 0,2
 Holesterol
 (%)
 ≤ 0,5
 ≤ 0,5
 ≤ 0,5
 ≤ 0,5
 ≤ 0,5
 ≤ 0,5
 ≤ 0,5
 ≤ 0,5
 Kategorija
 1.Ekstra deviško oljčno olje
 2.Deviško oljčno olje
 3.Lampantno oljčno olje
 4.Rafinirano oljčno olje
 5.Oljčno olje, sestavljeno iz rafiniranih oljčnih olj in deviških oljčnih olj
 6.Surovo olje iz oljčnih tropin
 7.Rafinirano olje iz oljčnih tropin
 8.Olje iz oljčnih tropin
 Opombe:
 (a)Rezultate analiz je treba navesti na enako število decimalnih mest natančno, kot je določeno za posamezno značilnost. Zadnjo števko v številki je treba povečati za ena, če je naslednja števka večja od 4.
 (b)Če samo ena značilnost ni skladna z navedenimi vrednostmi, se lahko olje razvrsti v drugo kategorijo ali se označi kot neskladno za namene te uredbe.
 (c)Za lampantno oljčno olje sta lahko obe značilnosti kakovosti, označeni z zvezdico (*), hkrati različni od mejnih vrednosti, določenih za navedeno kategorijo.
 (d)Značilnosti, označene z dvema zvezdicama (**), pomenijo, da sta za surovo olje iz oljčnih tropin lahko obe ustrezni mejni vrednosti hkrati različni od navedenih vrednosti. Za olje iz oljčnih tropin in rafinirano olje iz oljčnih tropin se lahko ena od ustreznih mejnih vrednosti razlikuje od navedenih vrednosti.
 DODATEK
 Drevesi odločanja
 Drevo odločanja za vsebnost kampesterola v deviških in ekstra deviških oljčnih oljih:
 Drugi parametri so skladni z mejnimi vrednostmi, določenimi v tej uredbi.
 Drevo odločanja za vsebnost delta-7-stigmastenola v:
 -
 ekstra deviških in deviških oljčnih oljih
 Drugi parametri so skladni z mejnimi vrednostmi, določenimi v tej uredbi.
 -
 oljih iz oljčnih tropin (surovih in rafiniranih)
 Drugi parametri so skladni z mejnimi vrednostmi, določenimi v tej uredbi.“
 PRILOGA III
 „PRILOGA Ib
 DIAGRAM POTEKA ZA PREVERJANJE, ALI JE VZOREC OLJČNEGA OLJA V SKLADU Z DEKLARIRANO KATEGORIJO
 Splošna tabela
 Olje, deklarirano kot:
 Ekstra deviško oljčno olje (EDOO)
 Deviško oljčno olje (DOO)
 Lampantno oljčno olje (LOO)
 Rafinirano oljčno olje (ROO)
 Oljčno olje, sestavljeno iz rafiniranih oljčnih olj in deviških oljčnih olj
 Surovo olje iz oljčnih tropin
 Rafinirano olje iz oljčnih tropin (ROOT)
 Olje iz oljčnih tropin (OOT)
 Tabela 1
 Tabela 2
 Tabela 5
 Tabela 6
 Tabela 9
 Tabela 10
 Merila kakovosti
 Merila kakovosti
 Tabela 4
 Merila kakovosti
 Merila kakovosti
 Tabela 8
 Merila kakovosti
 Merila kakovosti
 Merila čistosti
 Merila čistosti
 Tabela 3
 Merila čistosti
 Tabela 7
 Merila čistosti
 Tabela 11
 Merila čistosti
 Olje, ki je v skladu z deklarirano kategorijo
 Olje, ki ni v skladu z deklarirano kategorijo
 Tabela 1 – Ekstra deviško oljčno olje (merila kakovosti)
 1
 Vsebnost kislin %
 ≤ 0,80
 > 0,80
 Glej DOO (tabela 2)
 2
 Peroksidno število (mEq O2/kg)
 ≤ 20,0
 > 20,0
 Glej LOO (tabela 4)
 3
 UV spektrofotometrija
 (K 270/268)
 ≤ 0,22
 > 0,22
 Glej DOO (tabela 2)
 4
 UV spektrofotometrija
 (ΔK)
 ≤ 0,01
 > 0,01
 Glej LOO (tabela 4)
 5
 UV spektrofotometrija
 (K 232)
 ≤ 2,50
 > 2,50
 Glej DOO (tabela 2)
 6
 Organoleptična ocena
 med. sadežnosti > 0,0
 in
 med. napak = 0,0
 med. sadežnosti = 0,0
 Glej LOO (tabela 4)
 med. sadežnosti > 0,0 in
 med. napak > 0,0
 Glej DOO (tabela 2)
 7
 Etilni estri maščobnih kislin (mg/kg)
 ≤ 35
 > 35
 Glej DOO (tabela 2)
 Vrsta olja, kot je bila deklarirana po merilih kakovosti.
 Pojdi na tabelo 3 (merila čistosti).
 Tabela 2 – Deviško oljčno olje (merila kakovosti)
 1
 Vsebnost kislin %
 ≤ 2,0
 > 2,0
 Glej LOO (tabela 4)
 2
 Peroksidno število (mEq O2/kg)
 ≤ 20,0
 > 20,0
 3
 UV spektrofotometrija
 (K 270/268)
 ≤ 0,25
 > 0,25
 4
 UV spektrofotometrija
 (ΔK)
 ≤ 0,01
 > 0,01
 5
 UV spektrofotometrija
 (K 232)
 ≤ 2,60
 > 2,60
 6
 Organoleptična ocena
 med. sadežnosti > 0,0
 in
 med. napak ≤ 3,5
 med. sadežnosti = 0,0
 med. sadežnosti > 0,0 in
 med. napak > 3,5
 Vrsta olja, kot je bila deklarirana po merilih kakovosti.
 Pojdi na tabelo 3 (merila čistosti).
 Tabela 3 – Ekstra deviško oljčno olje in deviško oljčno olje (merila čistosti)
 1
 Stigmastadieni
 [mg/kg]
 ≤ 0,05
 > 0,05
 Znak prisotnosti rafiniranega olja (oljčnega ali drugega)
 2
 Trans-izomeri
 maščobnih kislin (%)
 tC18:1 ≤ 0,05 in
 t(C18:2 + C18:3) ≤ 0,05
 tC18:1 > 0,05 ali
 t(C18:2 + C18:3) > 0,05
 Znak prisotnosti rafiniranega olja (oljčnega ali drugega)
 3
 Sestava maščobnih kislin
 v skladu s Prilogo I
 ni v skladu s Prilogo I
 Znak prisotnosti tujih olj
 4
 ΔECN42
 ≤ │0,20│
 > │0,20│
 Znak prisotnosti tujih olj
 5
 Sestava sterolov in skupna vsebnost sterolov
 v skladu s Prilogo I
 ni v skladu s Prilogo I
 Znak prisotnosti tujih olj
 6
 Eritrodiol + uvaol (%)
 ≤ 4,5
 >4,5
 Znak prisotnosti olja iz oljčnih tropin
 7
 Voski (mg/kg) C42+C44+C46
 ≤ 150
 > 150
 Znak prisotnosti olja iz oljčnih tropin
 8
 2-gliceril monopalmitat (%)
 v skladu s
 Prilogo I:
 ≤ 0,9 % če palmitinska kislina ≤ 14,00 %
 ali
 ≤ 1,0 % če palmitinska kislina > 14,00 %
 ni v skladu s Prilogo I
 Znak prisotnosti esterificiranih olj ali olj z visoko vsebnostjo palmitinske kisline
 Olje, ki je v skladu z deklarirano kategorijo
 Olje, ki ni v skladu z deklarirano kategorijo
 Tabela 4 – Lampantno oljčno olje (merila čistosti)
 1
 Stigmastadieni (mg/kg)
 ≤ 0,50
 > 0,50
 Znak prisotnosti rafiniranega olja (oljčnega ali drugih)
 2
 Trans-izomeri maščobnih kislin (%)
 tC18:1 ≤ 0,10 in
 t(C18:2 + C18:3) ≤ 0,10
 tC18:1 > 0,10 in
 t(C18:2 + C18:3) > 0,10
 3
 Sestava maščobnih kislin
 v skladu s Prilogo I
 ni v skladu s Prilogo I
 Znak prisotnosti tujih olj
 4
 ΔECN42
 ≤ │0,30│
 > │0,30│
 5
 Sestava sterolov in skupna vsebnost sterolov
 v skladu s Prilogo I
 ni v skladu s Prilogo I
 6
 Eritrodiol + uvaol (%)
 ≤ 4,5
 > 4,5
 Znak prisotnosti surovega olja iz oljčnih tropin
 7
 Voski C40+C42+C44+C46
 ≤ 300
 300 < voski ≤ 350
 > 350
 8
 E+U ≤ 3,5 % ali alifatski alkoholi ≤ 350 mg/kg
 da
 ne
 9
 2-gliceril monopalmitat (%)
 v skladu s Prilogo I:
 ≤ 0,9 % če palmitinska kislina ≤ 14,00 %
 ali
 ≤ 1,1 % če palmitinska kislina > 14,00 %
 ni v skladu s Prilogo I
 Znak prisotnosti esterificiranih olj ali olj z visoko vsebnostjo palmitinske kisline
 Olje, ki je v skladu z deklarirano kategorijo
 Tabela 5 – Rafinirano oljčno olje (merila kakovosti)
 1
 Vsebnost kislin (%)
 ≤ 0,30
 > 0,30
 2
 Peroksidno število
 (mEq O2/kg)
 ≤ 5,0
 > 5,0
 3
 UV spektrofotometrija
 (K 270/268)
 ≤ 1,25
 > 1,25
 4
 UV spektrofotometrija
 (ΔK)
 ≤ 0,16
 > 0,16
 Vrsta olja, kot je bila deklarirana po merilih kakovosti.
 Pojdi na tabelo 7 (merila čistosti).
 Tabela 6 – Oljčno olje (sestavljeno iz rafiniranega oljčnega olja in deviških oljčnih olj) (merila kakovosti)
 1
 Vsebnost kislin (%)
 ≤ 1,00
 > 1,00
 2
 Peroksidno število
 (mEq O2/kg)
 ≤ 15,0
 > 15,0
 3
 UV spektrofotometrija
 (K 270/268)
 ≤ 1,15
 > 1,15
 4
 UV spektrofotometrija
 (ΔK)
 ≤ 0,15
 > 0,15
 Vrsta olja, kot je bila deklarirana po merilih kakovosti.
 Pojdi na tabelo 7 (merila čistosti).
 Tabela 7 – Rafinirano oljčno olje in oljčno olje, sestavljeno iz rafiniranega oljčnega olja in deviških oljčnih olj (merila čistosti)
 1
 Trans-izomeri maščobnih kislin (%)
 tC18:1 ≤ 0,20
 in
 t(C18:2 + C18:3) ≤ 0,30
 tC18:1 > 0,20
 ali
 t(C18:2 + C18:3) > 0,30
 2
 Sestava maščobnih kislin
 v skladu s Prilogo I
 ni v skladu s Prilogo I
 Znak prisotnosti tujih olj
 3
 ΔECN42
 ≤ │0,30│
 > │0,30│
 4
 Sestava sterolov in skupna vsebnost sterolov
 v skladu s Prilogo I
 ni v skladu s Prilogo I
 5
 Eritrodiol + uvaol (%)
 ≤ 4,5
 > 4,5
 Znak prisotnosti olja iz oljčnih tropin
 6
 Voski (mg/kg) C42+C44+C46
 ≤ 350
 > 350
 7
 2-gliceril monopalmitat ≤ 0,9 % če palmitinska kislina ≤ 14,00 %
 ali
 2-gliceril monopalmitat ≤ 1,1 % (za ROO ali 1,0 % (za OO če palmitinska kislina > 14,00 %
 da
 ne
 Znak prisotnosti esterificiranih olj ali olj z visoko vsebnostjo palmitinske kisline
 Olje, ki je v skladu z deklarirano kategorijo
 Tabela 8 – Surovo olje iz oljčnih tropin (merila čistosti)
 1
 Trans-izomeri maščobnih kislin (%)
 tC18:1 ≤ 0,20
 in
 t(C18:2 + C18:3) ≤ 0,10
 tC18:1 > 0,20
 ali
 t(C18:2 + C18:3) > 0,10
 Znak prisotnosti rafiniranega olja (oljčnega ali drugega)
 2
 Sestava maščobnih kislin
 v skladu s Prilogo I
 ni v skladu s Prilogo I
 Znak prisotnosti tujih olj
 3
 ΔECN42
 ≤ │0,60│
 > │0,60│
 4
 Sestava sterolov in skupna vsebnost sterolov
 v skladu s Prilogo I
 ni v skladu s Prilogo I
 5
 Eritrodiol + uvaol
 (%)
 > 4,5
 ≤ 4,5
 6
 voski (mg/kg)
 C40+C42+C44+C46
 > 350
 300 < voski ≤ 350
 ≤ 300
 Glej LOO (tabela 4)
 7
 E+U > 3,5 % in alifatski alkoholi > 350 mg/kg
 da
 ne
 8
 2-gliceril monopalmitat (%)
 ≤ 1,4
 > 1,4
 Znak prisotnosti esterificiranih olj ali olj z visoko vsebnostjo palmitinske kisline
 Olje, ki je v skladu z deklarirano kategorijo
 Tabela 9 – Rafinirano olje iz oljčnih tropin – Merila kakovosti
 1
 Vsebnost kislin (%)
 ≤ 0,30
 > 0,30
 2
 Peroksidno število
 (mEq O2/kg)
 ≤ 5,0
 > 5,0
 3
 UV spektrofotometrija
 (K 270/268)
 ≤ 2,00
 > 2,00
 4
 UV spektrofotometrija
 (ΔK)
 ≤ 0,20
 > 0,20
 Vrsta olja, kot je bila deklarirana po merilih kakovosti.
 Pojdi na tabelo 11 (merila čistosti).
 Tabela 10 – Olje iz oljčnih tropin (merila kakovosti)
 1
 Vsebnost kislin (%)
 ≤ 1,00
 > 1,00
 2
 Peroksidno število (mEq O2/kg)
 ≤ 15,0
 > 15,0
 3
 UV spektrofotometrija (K 270/268)
 ≤ 1,70
 > 1,70
 4
 UV spektrofotometrija
 (ΔK)
 ≤ 0,18
 > 0,18
 Vrsta olja, kot je bila deklarirana po merilih kakovosti.
 Pojdi na tabelo 11 (merila čistosti).
 Tabela 11 – Rafinirano olje iz oljčnih tropin in olje iz oljčnih tropin (merila čistosti)
 1
 Merila kakovosti (tabeli 9 in 10)
 da
 ne
 Olje, ki ni v skladu z deklarirano kategorijo
 2
 Trans-izomeri maščobnih kislin
 tC18:1 ≤ 0,40
 in
 t(C18:2 + C18:3) ≤ 0,35
 tC18:1 > 0,40
 ali
 t(C18:2 + C18:3) > 0,35
 3
 Sestava maščobnih kislin
 v skladu s Prilogo I
 ni v skladu s Prilogo I
 Znak prisotnosti tujih olj
 4
 ΔECN42
 ≤ │0,50│
 > │0,50│
 5
 Sestava sterolov in skupna vsebnost sterolov
 v skladu s Prilogo I
 ni v skladu s Prilogo I
 6
 Eritrodiol + uvaol (%)
 > 4,5
 ≤ 4,5
 7
 voski (mg/kg)
 C40+C42+C44+C46
 > 350
 ≤ 350
 Znak prisotnosti esterificiranih olj ali olj z visoko vsebnostjo palmitinske kisline
 8
 2-gliceril monopalmitat (%)
 ≤ 1,4 (za ROOT)
 ≤ 1,2 (za OOT)
 > 1,4 (za ROOT)
 > 1,2 (za OOT)
 Olje, ki je v skladu z deklarirano kategorijo
 “ ;
 PRILOGA IV
 Priloga XII se spremeni:
 (1) točka 3.3 se nadomesti z naslednjim:
 „3.3. Neobvezna terminologija za etiketiranje
 Vodja ocenjevalne komisije lahko na zahtevo potrdi, da so ocenjena olja skladna z opredelitvami in razponi, ki glede intenzivnosti in zaznavanja lastnosti ustrezajo izrazom v nadaljevanju.
 Pozitivne lastnosti (sadežno, grenko in pikantno): glede na intenzivnost zaznavanja:
 – močno, če je mediana lastnosti višja od 6,0;
 – srednje, če je mediana lastnosti višja od 3,0 in nižja ali enaka 6,0;
 – blago, če je mediana lastnosti nižja od ali enaka 3,0.
 Sadežnost
 Skupek vonjev, ki je odvisen od sorte oljk ter izhaja iz zdravih in svežih oljk, pri katerih ne prevladuje niti sadežnost zelenih oljk niti sadežnost zrelih oljk. Zaznava se neposredno in/ali retronazalno.
 Zelena sadežnost
 Skupek vonjev, ki spominja na zelene sadeže, je odvisen od sorte oljk ter izhaja iz zdravih in svežih zelenih oljk. Zaznava se neposredno in/ali retronazalno.
 Zrela sadežnost
 Skupek vonjev, ki spominja na zrele sadeže, je odvisen od sorte oljk ter izhaja iz zdravih in svežih oljk. Zaznava se neposredno in/ali retronazalno.
 Uravnoteženo
 Olje, ki ni neuravnoteženo po vonju, okusu in tipnem občutku v ustih ter pri katerem mediana lastnosti grenko in mediana lastnosti pikantno nista več kot za dve (2,0) točki višji od mediane sadežnosti.
 Zelo blago olje
 Olje, pri katerem znaša mediana lastnosti grenko in pikantno 2,0 ali manj.
 Seznam izrazov glede na intenzivnost zaznavanja:
 Izrazi, za katere je treba predložiti potrdilo organoleptičnega preskusa
 Mediana lastnosti
 Sadežnost
 –
 Zrela sadežnost
 –
 Zelena sadežnost
 –
 Blaga sadežnost
 ≤ 3,0
 Srednja sadežnost
 3,0 < Me ≤ 6,0
 Močna sadežnost
 > 6,0
 Blaga zrela sadežnost
 ≤ 3,0
 Srednja zrela sadežnost
 3,0 < Me ≤ 6,0
 Močna zrela sadežnost
 > 6,0
 Blaga zelena sadežnost
 ≤ 3,0
 Srednja zelena sadežnost
 3,0 < Me ≤ 6,0
 Močna zelena sadežnost
 > 6,0
 Blaga grenkost
 ≤ 3,0
 Srednja grenkost
 3,0 < Me ≤ 6,0
 Močna grenkost
 > 6,0
 Blaga pikantnost
 ≤ 3,0
 Srednja pikantnost
 3,0 < Me ≤ 6,0
 Močna pikantnost
 > 6,0
 Dobro uravnoteženo olje
 Mediana lastnosti grenko in mediana lastnosti pikantno nista več kot 2,0 točki višji od mediane sadežnosti.
 Blago olje
 Mediana lastnosti grenko in mediana lastnosti pikantno znašata 2,0 ali manj.
 “ ;
 (2)točka 9.4 se nadomesti z naslednjim:
 „9.4. Razvrstitev olja
 Olje se razvrsti v skladu s spodaj navedenimi opisi na podlagi mediane napak in mediane lastnosti sadežno. Mediana napak je mediana napake, ki se zazna z največjo intenzivnostjo. Mediana napak in mediana lastnosti sadežno sta izraženi na eno decimalno mesto natančno.
 Razvrstitev olja se izvede s primerjavo vrednosti mediane napak in mediane lastnosti sadežno z referenčnimi razponi, navedenimi spodaj. Ker so bile meje razponov določene ob upoštevanju napak metode, veljajo za absolutne. Programska oprema omogoča prikaz razvrstitve v obliki tabele s statističnimi podatki ali grafa.
 (a) Ekstra deviško oljčno olje: mediana napak je enaka 0,0, mediana lastnosti sadežno pa je višja od 0,0;
 (b) deviško oljčno olje: mediana napak je višja od 0,0 in enaka ali nižja od 3,5, mediana lastnosti sadežno pa je višja od 0,0;
 (c) lampantno deviško oljčno olje: mediana napak je višja od 3,5 oziroma mediana napak je nižja ali enaka 3,5 in mediana sadežnosti je enaka 0,0.
 Opomba 1: Če je mediana lastnosti grenko in/ali pikantno višja od 5,0, vodja ocenjevalne komisije to navede na potrdilu o pokušnji.
 Pri ocenah, katerih namen je spremljanje skladnosti, se opravi ena pokušnja. V primeru ponovljene ocene se ocena izvede dvakrat pri različnih pokušnjah. Rezultati dvakratne analize morajo biti statistično homogeni (glej točko 9.5). Če niso, je treba vzorec spet dvakrat analizirati. Končna vrednost mediane razvrstitvenih lastnosti se izračuna iz povprečja obeh median.“
 PRILOGA V
 Priloga XVIII se spremeni:
 (1)točka 5.1 se nadomesti z naslednjim:
 „5.1. Heksan ali mešanica alkanov z intervalom vrelišč 65 do 70 °C, destiliran z ločevalno kolono. Heksan se lahko nadomesti z izo-oktanom (2,2,4-trimetilpentan kromatografske stopnje) pod pogojem, da se dosežejo primerljive vrednosti natančnosti. Nadzoruje se lahko ostanek po izparevanju 100 ml topila. Topila z višjim vreliščem kot n-heksan imajo daljši čas odparevanja, vendar imajo zaradi toksičnosti heksana prednost.“;
 (2)v točki 6.3.3 se doda naslednje besedilo:
 „Opomba 10. Če se pojavijo stigmastadieni v koncentracijah, večjih od 4 mg/kg, in je potrebna količinska opredelitev, je treba uporabiti metodo mednarodnega sveta za oljke za določanje sterenov v rafiniranem olju.“
 PRILOGA VI
 Priloga XVIII se spremeni:
 (1)točka 4.2.1 se nadomesti z naslednjim:
 „4.2.1. Petroleter 40–60 °C za kromatografijo ali heksan. Heksan se lahko nadomesti z izo-oktanom (2,2,4-trimetilpentan kromatografske stopnje) pod pogojem, da se dosežejo primerljive vrednosti natančnosti. Topila z višjim vreliščem kot n-heksan imajo daljši čas odparevanja, vendar imajo zaradi toksičnosti heksana prednost.“;
 (2)
 doda se naslednja točka 4.2.12:
 „ 4.2.12.
 Heptan kromatografske čistoče. Heptan se lahko nadomesti z izo-oktanom (2,2,4-trimetilpentan kromatografske stopnje).“
 PRILOGA VII
 „PRILOGA XIX
 DOLOČANJE SESTAVE IN VSEBNOSTI STEROLA TER ALKOHOLNIH SPOJIN S KAPILARNO PLINSKO KROMATOGRAFIJO
 1.PODROČJE UPORABE
 Metoda opisuje postopek za določanje posamezne in skupne vsebnosti alkoholnih spojin v oljčnem olju in olju iz oljčnih tropin ter v mešanici obeh.
 Alkoholne spojine v oljčnem olju in olju iz oljčnih tropin so alifatski alkoholi, steroli in triterpenski dialkoholi.
 2.PRINCIP
 Olja z dodanima -holestanolom in 1-eikozanolom kot internima standardoma se umilijo s kalijevim hidroksidom v etanolni raztopini, neumiljive snovi pa se nato ekstrahirajo z etilnim etrom.
 Različne frakcije alkoholnih spojin se ločijo od neumiljivih snovi bodisi s tankoplastno kromatografijo na z lugom obdelani silikagelni plošči (referenčna metoda) bodisi s HPLC s silikagelno kolono. Frakcije, dobljene iz ločitve silikagela, se pretvorijo v trimetilsililne etre in se nato analizirajo s kapilarno kolonsko plinsko kromatografijo.
 DEL 1
 PRIPRAVA NEUMILJIVIH SNOVI
 1.PODROČJE UPORABE
 Ta del opisuje pripravo in ekstrakcijo neumiljivih snovi. Vključuje pripravo in ekstrakcijo neumiljivih snovi iz oljčnega olja in olja iz oljčnih tropin.
 2.PRINCIP
 Testni vzorec se umili z vrenjem pod povratnim hladilnikom z raztopino etanolnega kalijevega hidroksida. Neumiljive snovi se ekstrahirajo z dietil etrom.
 3.OPREMA
 Običajna laboratorijska oprema in zlasti:
 3.1.250-ml bučka z okroglim dnom s povratnim hladilnikom s priključki iz steklenih obrusov.
 3.2.500-ml lij ločnik.
 3.3.250-ml bučke.
 3.4.100- in 500-μl mikrobrizgalki.
 3.5.Cilindrični filtrirni lij s porozno frito G3 (poroznosti 15–40 μm), premera približno 2 cm in globine 5 cm, z nastavkom, primernim za filtriranje v vakuumu, in priključkom z zunanjim obrusom.
 3.6.50-ml erlenmajerica s priključkom z notranjim obrusom za uporabo s filtrirnim lijem (točka 3.5).
 3.7.10-ml epruveta s koničnim dnom in steklenim zamaškom.
 3.8.Eksikator, napolnjen s kalcijevim dikloridom.
 4.REAGENTI
 4.1.Kalijev hidroksid (minimalne koncentracije 85 %).
 4.2.Etanolna raztopina kalijevega hidroksida, približno 2 M.
 Raztopite 130 g kalijevega hidroksida (4.1) s hlajenjem v 200 ml destilirane vode in potem do enega litra dodajte etanol (4.7). Raztopino hranite v dobro zamašenih temnih steklenicah, in sicer največ dva dni.
 4.3.Etilni eter čistoče za analizo.
 4.4.Brezvodni natrijev sulfat čistoče za analizo.
 4.5.Aceton kromatografske čistoče.
 4.6.Etilni eter kromatografske čistoče.
 4.7.Etanol čistoče za analizo.
 4.8.Etilacetat čistoče za analizo.
 4.9.Interni standard α-holestanol več kot 99-odstotne čistoče (čistočo je treba preveriti s plinskokromatografsko analizo).
 4.10.Interna standardna raztopina α-holestanola, 0,2-odstotna raztopina (m/V) v etilacetatu (4.8).
 4.11.Raztopina 10 g/l fenolftaleina v etanolu (4.7).
 4.12.0,1-odstotna (m/v) raztopina 1-eikozanola v etilacetatu (interni standard).
 5.POSTOPEK
 S 500-μl mikrobrizgalko (3.4) vnesite v 250-ml bučko (3.1) interno standardno raztopino α-holestanola (4.10) in 1-eikozanol (4.12), in sicer takšno količino holestanola in eikozanola, ki ustreza približno 10 % vsebnosti sterolov in alkoholov v vzorcu. Na primer za 5 g vzorca oljčnega olja dodajte 500 μl raztopine α-holestanola (4.10) in 250 μL raztopine 1-eikozanola (4.12). Za olja iz oljčnih tropin dodajte 1 500 μl tako raztopine α-holestanola (4.10) kot tudi 1-eikozanola (4.12). Odparite do suhega z blagim tokom dušika na parni kopeli. Po ohladitvi bučke vanjo natehtajte 5,00 ± 0,01 g suhega filtriranega vzorca.
 Opomba 1: Olja in masti živalskega ali rastlinskega izvora, ki vsebujejo precejšnje količine holesterola, lahko dajo vrh, ki ima retenzijski čas enak holestanolu. V takem primeru je treba sterolno frakcijo analizirati dvakrat, in sicer z internim standardom in brez njega.
 Dodajte 50 ml 2M etanolne raztopine kalijevega hidroksida (4.2) in nekaj plovca, namestite povratni hladilnik in segrejte na rahlo vretje do končanega umiljenja (raztopina postane bistra). S segrevanjem nadaljujte še nadaljnjih 20 minut in potem z vrha hladilnika dodajte 50 ml destilirane vode, snemite hladilnik in ohladite bučko na približno 30 °C.
 Kvantitativno prenesite vsebino bučke v 500-ml lij ločnik (3.2), in sicer z večkratnim spiranjem z destilirano vodo (50 ml). Dodajte približno 80 ml etilnega etra (4.6), močno tresite približno 60 sekund ter postopoma sproščajte pritisk, tako da obrnete lij ločnik in odprete petelinček. Pustite mirovati, dokler fazi nista popolnoma ločeni (opomba 2). Nato milnico v celoti prelijte v drug lij ločnik. Iz vodno-alkoholne faze še dvakrat ekstrahirajte, in sicer z uporabo 60 do 70 ml etilnega etra (4.6).
 Opomba 2: Emulzijo je mogoče odstraniti z dodajanjem majhnih količin etanola (4.7).
 Združite vse tri etrske ekstrakte v skupnem liju ločniku, ki vsebuje 50 ml vode. Nadaljujte z izpiranjem (50 ml), dokler izpiralna voda ob dodatku kapljice raztopine fenolftaleina ni več rožnato obarvana (4.11). Potem ko je izpiralna voda odstranjena, filtrirajte skozi brezvodni natrijev sulfat (4.4) v predhodno stehtani 250-ml bučki, pri tem pa lij in filter izperite z majhnimi količinami etilnega etra (4.6).
 Topilo odparite z destilacijo na rotacijskem izparilniku pri 30 °C v vakuumu. Dodajte 5 ml acetona (4.5) in z blagim tokom dušika v celoti odstranite hlapno topilo. Ostanek sušite v peči 15 minut pri 103 ± 2 °C. Po ohladitvi v eksikatorju ga stehtajte z natančnostjo 0,1 mg.
 DEL 2
 LOČEVANJE FRAKCIJ ALKOHOLNIH SPOJIN
 1.PODROČJE UPORABE
 Neumiljive snovi, pripravljene v delu 1, se frakcionirajo v različne alkoholne spojine, alifatske alkohole, sterole in triterpenske dialkoalkohole (eritrodiole in uvaole).
 2.PRINCIP
 Neumiljiva snov se lahko frakcionira in prepozna z osnovno tankoplastno kromatografijo (referenčna metoda), ustrezni pasovi pa se lahko odstrgajo in ekstrahirajo. Kot alternativna metoda ločevanja se lahko uporabi HPLC s silikagelno kolono in UV-detektorjem ter zberejo različne frakcije. Alifatski in triterpenski alkoholi ter steroli in triterpenski dialkoalkoholi se izolirajo skupaj.
 3.OPREMA
 Običajna laboratorijska oprema in zlasti:
 3.1.Celotna oprema za analizo s tankoplastno kromatografijo s steklenimi ploščami 20 × 20 cm.
 3.2.Ultravijolična svetilka z valovno dolžino 366 ali 254 nm.
 3.3.100- in 500-μl mikrobrizgalki.
 3.4.Cilindrični filtrirni lij s porozno frito G3 (poroznosti 15–40 μm), premera približno 2 cm in globine 5 cm, z nastavkom, primernim za filtriranje v vakuumu, in priključkom z zunanjim obrusom.
 3.5.50-ml erlenmajerica s priključkom z notranjim obrusom za uporabo s filtrirnim lijem (točka 3.4).
 3.6.10-ml epruveta s koničnim dnom in steklenim zamaškom.
 3.7.Eksikator, napolnjen s kalcijevim dikloridom.
 3.8.Sistem HPLC, ki ga sestavljajo:
 3.8.1.Binarna črpalka.
 3.8.2.Ročni ali avtomatski injektor, opremljen z 200-μl injekcijskim zvitkom.
 3.8.3.Integrirani razplinjevalnik.
 3.8.4.UV-VIS-detektor ali IR-detektor.
 3.9.Kolona HPCL (25 cm x 4 mm notranjega premera) s silikagelom 60 (velikost delcev 5 μm).
 3.10.Filter za brizgalke, 0,45 μm.
 3.11.Erlenmajerica, 25-ml.
 4.REAGENTI
 4.1.Kalijev hidroksid (minimalne koncentracije 85 %).
 4.2.Etanolna raztopina kalijevega hidroksida, približno 2 M.
 Raztopite 130 g kalijevega hidroksida (4.1) s hlajenjem v 200 ml destilirane vode in potem do enega litra dodajte etanol (4.9). Raztopino hranite v dobro zamašenih temnih steklenicah, in sicer največ dva dni.
 4.3.Etilni eter čistoče za analizo.
 4.4.Etanolna raztopina kalijevega hidroksida, približno 0,2 M.
 Raztopite 13 g kalijevega hidroksida (4.1) v 20 ml destilirane vode in potem do enega litra dodajte etanol (4.9).
 4.5.Steklene plošče, 20 x 20, premazane s silikagelom, brez indikatorja fluorescence, debeline 0,25 mm (na voljo v prodaji, pripravljene za uporabo).
 4.6.Aceton kromatografske čistoče.
 4.7.N-heksan kromatografske čistoče.
 4.8.Etilni eter kromatografske čistoče.
 4.9.Etanol čistoče za analizo.
 4.10.Etilacetat čistoče za analizo.
 4.11.Referenčna raztopina za tankoplastno kromatografijo: holesterol, fitosteroli, alkoholi in eritrodiol, 5-odstotna raztopina v etilacetatu (4.10).
 4.12.0,2-odstotna raztopina 2,7-diklorofluorosceina v etanolni raztopini. Naredite rahlo bazično z dodatkom nekaj kapelj alkoholne raztopine 2 M kalijevega hidroksida (4.2).
 4.13.Mešanica n-heksana (4.7) / etilnega etra (4.8) v razmerju 65:35 (V/V).
 4.14.Mobilna faza HPLC, n-heksan (4.7) / etilni eter (4.8) (1:1) (V/V).
 5.REFERENČNA METODA: LOČEVANJE ALKOHOLNIH SPOJIN Z UPORABO Z LUGOM OBDELANE PLOŠČE ZA TANKOPLASTNO KROMATOGRAFIJO
 Priprava z lugom obdelanih plošč za tankoplastno kromatografijo. Silikagelne plošče (4.5) za 10 sekund potopite ali približno 4 cm globoko namočite v raztopino 0,2 M kalijevega hidroksida (4.4) in jih potem pustite dve uri, da se sušijo v digestoriju, na koncu pa jih dajte v peč na 100 °C za eno uro.
 Vzemite jih iz peči in jih do uporabe hranite v eksikatorju, napolnjenim s kalcijevim kloridom (3.7) (tako obdelane plošče je treba uporabiti v 15 dneh).
 Mešanico heksana in etilnega etra (4.13) (opomba 3) vstavite v razvijalno komoro na globino približno 1 cm. Komoro zaprite z ustreznim pokrovom in jo tako pustite najmanj pol ure na hladnem, da se lahko med hlapi in tekočino ustvari ravnotežje. Trakovi filtrirnega papirja, namočeni v eluent, se lahko položijo na notranje površine komore. To skrajša razvijalni čas za približno eno tretjino ter omogoča bolj enakomerno elucijo sestavin.
 Opomba 3: Razvijalno mešanico je treba zamenjati za vsak preskus, zato da se dosežejo popolnoma ponovljivi pogoji elucije. Kot alternativa se lahko uporabi mešanica n-heksana in etilnega etra v razmerju 50:50 (V/V).
 Pripravite približno 5-odstotno raztopino neumiljivih snovi, pripravljenih v delu 1 v etilacetatu (4.10), ter z uporabo 100-μl mikrobrizgalke (3.3) nanesite 0,3 ml raztopine na tanko in homogeno progo na nižjem koncu (2 cm) kromatografske plošče (4.5). Vzporedno s progo nanesite 2 do 3 μl materialne referenčne raztopine (4.11), tako da se po razvijanju sterolni, triterpenski dialkoholni in alkoholni pasovi lahko identificirajo.
 Ploščo vstavite v razvijalno komoro (3.1). Temperaturo okolja je treba vzdrževati med 15 in 20 °C (opomba 4). Komoro takoj zaprite s pokrovom in pustite, da poteka eluiranje, dokler fronta topila ne doseže razdalje 1 cm od vrhnjega roba plošče. Vzemite ploščo iz razvijalne komore in odparite topilo s tokom vročega zraka ali tako, da ploščo nekaj časa pustite v digestoriju.
 Opomba 4: Višja temperatura lahko negativno vpliva na ločevanje.
 Rahlo in enakomerno napršite ploščo z raztopino 2,7-diklorofluorosceina (4.12) ter pustite, da se posuši. Če se plošča opazuje pod ultravijolično svetlobo (3.2), se sterolni, triterpenski dialkoholni in alkoholni pasovi lahko identificirajo tako, da se poravnajo s pikami, dobljenimi iz referenčne raztopine (4.11). S črnim svinčnikom označite meje pasov vzdolž roba fluorescence (glej ploščo za tankoplastno kromatografijo na sliki 1).
 S kovinsko žličko odstrgajte silikagel na označeni površini. Odstranjen, v fin prah zdrobljeni material vnesite v filtrirni lij (3.4). Dodajte 10 ml vročega etilacetata (4.10), s kovinsko žličko previdno zmešajte in (po potrebi v vakuumu) filtrirajte, tako da filtrat zberete v erlenmajerici (3.5), ki je pritrjena na filtrirni lij.
 Ostanek v erlenmajerici trikrat izperite z etilnim etrom (4.3) (vsakokrat približno z 10 ml), tako da zberete filtrat v isti erlenmajerici, ki je pritrjena na lij. Odparite filtrat do prostornine 4 do 5 ml, prenesite preostanek raztopine v predhodno stehtano 10-ml epruveto (3.6), odparite do suhega z rahlim segrevanjem v blagem toku dušika, ponovno dolijte nekaj kapelj acetona (4.6) in spet odparite do suhega. Ostanek v epruveti je sestavljen iz sterolnih in triterpenskih dialkoholnih ali alkoholnih in triterpenskih dialkoholnih frakcij.
 6.LOČEVANJE ALKOHOLNIH FRAKCIJ S HPLC
 Neumiljiva snov, pridobljena v delu 1, se raztopi v 3 ml mobilne faze (4.14); filtrirajte raztopino s filtrom za brizgalke (3.10) in shranite.
 Vbrizgajte 200 μL filtrirane neumiljive raztopine v HPLC (3.8).
 Izvedite ločevanje s HPLC pri 0,8 ml/min, ne upoštevajte eluata prvih 5 minut in zberite v 25-ml erlenmajericah (3.11) med 5. in 10. minuto eluat za alifatske in triterpenske alkohole ter med 11. in 25. minuto eluat za sterole ter eritrodiole in uvaole (opomba 5).
 Ločevanje se lahko spremlja z UV-detektorjem pri valovni dolžini 210 nm ali z detektorjem lomnega količnika (glej sliko 6).
 Frakcije se odparijo do suhega in pripravijo za kromatografsko analizo.
 Opomba 5: Previdno nadzorujte tlak črpalke HPLC, saj ga lahko etilni eter poveča; prilagodite pretok tako, da bo tlak pod nadzorom.
 DEL 3
 ANALIZA FRAKCIJ ALKOHOLNIH SPOJIN S PLINSKO KROMATOGRAFIJO
 1.PODROČJE UPORABE
 Ta del vsebuje splošne smernice za uporabo kapilarne kolonske plinske kromatografije pri določitvi kakovostne in količinske sestave alkoholnih spojin, izoliranih v skladu z metodo iz dela 2 te metode.
 2.PRINCIP
 Frakcije, zbrane iz neumiljivih snovi z uporabo TLC ali HPLC, se derivatizirajo v trimetilsililne etre in analizirajo s kapilarno kolonsko plinsko kromatografijo z vbrizgavanjem z deljenjem vzorca in s plamensko-ionizacijskim detektorjem.
 3.OPREMA
 Običajna laboratorijska oprema in zlasti:
 3.1.10-ml epruveta s koničnim dnom in steklenim zamaškom.
 3.2.Plinski kromatograf, primeren za uporabo s kapilarno kolono, s sistemom za vbrizgavanje z deljenjem vzorca, ki ga sestavljajo:
 3.2.1.termostatirana komora za kolone, ki lahko ohranja želeno temperaturo do ± 1 °C natančno;
 3.2.2.temperaturno nastavljiv injektor z uparjalnim elementom iz persilaniziranega stekla in sistemom za vbrizgavanje z deljenjem vzorca;
 3.2.3.plamensko-ionizacijski detektor;
 3.2.4.sistem za zajemanje podatkov, ki je primeren za uporabo s plamensko-ionizacijskim detektorjem (3.10.3) in omogoča ročno integracijo.
 3.3.Kvarčna kapilarna kolona dolžine 20 do 30 m, notranjega premera 0,25 do 0,32 mm, pokrita s 5 % difenil- in 95 % dimetilpolisiloksana (stacionarna faza SE-52 ali SE-54 ali podobno) enakomerne debeline med 0,10 in 0,30 μm.
 3.4.10-μl mikrobrizgalka za plinsko kromatografijo z nesnemljivo iglo, primerno za vbrizgavanje z deljenjem vzorca.
 4.REAGENTI
 4.1.Brezvodni piridin kromatografske čistoče.
 4.2.Heksametil disilazan čistoče za analizo.
 4.3.Trimetilklorosilan čistoče za analizo.
 4.4.Vzročne raztopine sterolnih trimetilsililnih etrov. Pripravite jih tik pred uporabo iz sterolov in eritrodiola iz olj, ki jih vsebujejo.
 4.5.Standardne raztopine trimetilsililnih etrov alifatskih alkoholov od C20 do C28. Pripravijo se lahko iz mešanic čistih alkoholov, ko so potrebne.
 4.6.Nosilni plin: vodik ali helij plinskokromatografske čistoče.
 4.7.Pomožni plini: vodik, helij, dušik in zrak plinskokromatografske čistoče.
 4.8.Reagent za sililiranje, sestavljen iz mešanice piridina, heksametildisilizana in trimetilklorosilana v razmerju 9: 3: 1 (V/V/V).
 4.9.N-heksan kromatografske čistoče.
 5.PRIPRAVA TRIMETILSILILNIH ETROV
 Reagent za sililiranje (4.8) (opomba 6), v razmerju 50 μl za vsak miligram alkoholne spojine, dodajte v epruveto (3.1), ki vsebuje frakcijo alkoholne spojine, tako da se izognete kakršnemu koli vnosu vlage (opomba 7).
 Opomba 6: Raztopine, pripravljene za uporabo, se dobijo v prodaji. Na voljo so tudi drugi reagenti za sililiranje, kot je na primer bis-trimetilsilil trifluoroacetamid + 1-odstoten trimetilklorosilan, ki ga je treba razredčiti z enako količino brezvodnega piridina. Piridin se lahko zamenja z enako količino acetonitrila.
 Opomba 7: Rahla opalescenca, ki lahko nastane, je normalna in ne povzroča nobenih nepravilnost. Tvorjenje belega flokulata ali pojav rožnate obarvanosti sta znaka prisotnosti vlage ali pokvarjenosti reagenta. V takem primeru je treba preskus ponoviti (le če se uporabi heksametildisilizan/trimetilklorosilan).
 Zamašite epruveto (3.1) in jo previdno pretresite (ne da bi jo prevračali), dokler niso sestavine popolnoma raztopljene. Pustite jo pri sobni temperaturi najmanj 15 minut, nato pa nekaj minut centrifugirajte. Prozorna raztopina je pripravljena za plinskokromatografsko analizo.
 6.PLINSKOKROMATOGRAFSKA ANALIZA
 6.1.Predhodni postopki, kondicioniranje kapilarne kolone
 Kolono (3.3) pritrdite na plinski kromatograf, in sicer vstopni del na injektor z deljenjem vzorca, izhodnega pa na detektor.
 Opravite splošne preglede plinskega kromatografa (tesnjenje tokokroga plinov, učinkovitost detektorja, učinkovitost sistema za vbrizgavanje z deljenjem vzorca in sistema beleženja itd.).
 Če kolono uporabljate prvič, je priporočljivo, da jo kondicionirate, in sicer tako, da skozi kapilarno kolono spustite blag tok plina, nato pa vključite plinski kromatograf in začnete postopno segrevanje do temperature najmanj 20 °C nad delovno temperaturo (opomba 8). To temperaturo vzdržujte najmanj dve uri, nato pa vzpostavite delovne pogoje (nastavitev pretoka plina in deljenja vzorca, vžig plamena, priključitev na računalniški sistem, prilagoditev temperature kolone, detektorja in injektorja itd.) in beležite signal z občutljivostjo, ki je najmanj dvakrat večja od tiste, ki je predvidena za analize. Potek bazne linije mora biti linearen, brez kakršnih koli vrhov, in ne sme imeti odklona. Negativen premočrtni odklon pomeni slabo tesnjenje med kolono in instrumentom, pozitiven odklon pa slabo kondicionirano kolono.
 Opomba 8: Temperatura kondicioniranja mora vedno biti najmanj 20 °C nižja od najvišje temperature, določene za uporabljeno stacionarno fazo.
 6.2.Delovni pogoji
 Optimizirajte program temperature in pretok nosilnega plina tako, da dobite kromatograme, podobne tistim s slik 3 do 6.
 Preskušeni so bili naslednji parametri, ki so se izkazali kot uporabni:
 6.2.1.Alifatski alkoholi
 Program peči
 180 oC (8 min.) → 260 oC (pri 5 oC/min.) → 260 oC (15 min.)
 Temperatura injektorja
 280 oC
 Temperatura detektorja
 290 oC
 Linearna hitrost nosilnega plina
 helij (20 do 30 cm/s); vodik 30 do 50 cm/s)
 Delilno razmerje
 1:50 do 1:100
 Vbrizgana količina
 0,5 do 1 μl raztopine TMSE
 6.2.2.Steroli in triterpenski dialkoholi
 Program peči
 260 ± 5 oC, izotermična
 Temperatura injektorja
 280–300 oC
 Temperatura detektorja
 280–300 oC
 Linearna hitrost nosilnega plina
 helij (20 do 30 cm/s); vodik 30 do 50 cm/s)
 Delilno razmerje
 1:50 do 1:100
 Vbrizgana količina
 0,5 do 1 μl raztopine TMSE
 Ti pogoji se lahko spremenijo glede na značilnosti kolone in plinskega kromatografa, tako da se dobijo kromatogrami, ki izpolnjujejo naslednje zahteve:
 – retenzijski čas alkohola C26 je 18 ± 5 minut;
 – vrh alkohola C22 je 80 ± 20 % vrednosti celotne skale za oljčno olje in 40 ± 20 % vrednosti celotne skale za olje iz oljčnih tropin;
 – retenzijski čas vrha β-sitosterola bi moral biti 20 ± 5 minut;
 – vrh za kampesterol bi moral biti: za oljčno olje (povprečna vsebnost 3 %) 20 ± 5 % celotne skale;
 – vsi prisotni steroli morajo biti ločeni. Poleg tega, da so ločeni, morajo biti vrhovi tudi popolnoma razdvojeni, tj. signal vrha se mora pred začetkom novega vrha vrniti na bazno linijo. Nepopolna resolucija je sprejemljiva pod pogojem, da se vrh pri TRR 1,02 (sitostanol) lahko količinsko opredeli pravokotnico.
 6.3.Analizni postopek
 Z 10 μl mikrobrizgalko (3.4) odmerite 1 μl heksana, 0,5 μl zraka in 0,5 do 1 μl vzorčne raztopine. Dvignite bat mikrobrizgalke, tako da se igla izprazni. Iglo potisnite skozi membrano injektorja in po eni do dveh sekundah raztopino hitro vbrizgajte in potem po približno petih sekundah iglo počasi izvlecite. Uporabi se lahko tudi avtomatski injektor.
 Beležite, dokler TMSE ustreznih prisotnih alkoholnih spojin ne eluirajo popolnoma. Bazna linija mora še naprej izpolnjevati zahteve za ustrezne delovne pogoje (6.2.1 ali 6.2.2).
 6.4.Identifikacija vrhov
 Identificirajte posamezne vrhove na podlagi retenzijskih časov in s primerjavo z mešanico alifatskih in triterpenskih alkoholnih ali sterolnih in triterpenskih dialkoholnih TMSE, analiziranih v enakih pogojih. Kromatogram frakcij alifatskih in triterpenskih alkoholov je prikazan na sliki 3, ustrezni kromatogrami za sterole in triterpenske dialkohole pa so prikazani na sliki 2.
 Alifatski alkoholi eluirajo v naslednjem zaporedju: C20-ol (I.S.), C22-ol, C23-ol, C24-ol, C25-ol, C26-ol, C27-ol in C28-ol.
 Steroli in triterpenski dialkoholi eluirajo v naslednjem zaporedju: holesterol, brasikasterol, ergosterol, 24-metilen holesterol, kampesterol, kampestanol, stigmasterol, Δ7-kampesterol, Δ5,23-stigmastadienol, klerosterol, β-sistosterol, sitostanol, Δ5-avenasterol, Δ5,24-stigmastadienol, Δ7-stigmastenol, Δ7-avenasterol, eritrodiol in uvaol.
 6.5.Kvantitativna ocena
 Območja vrhov 1-eikozanola in alifatskih alkoholov C22, C24, C26 in C28 se izračunajo s sistemom za zajemanje podatkov. Za odzivni faktor 1-eikozanola je treba šteti, da je enak 1.
 Z računalniškim sistemom izračunajte površine vrhov za α-holestanol ter sterole in triterpenske dialkohole. Ne upoštevajte vrhov za tiste spojine, ki niso vključene v tabelo 1 (ergosterol se ne računa). Za odzivni faktor α-holestanola je treba šteti, da je enak 1.
 Izračunajte koncentracijo vsake posamezne alkoholne spojine v mg/kg maščobe:
 Ax x ms
 As x m
 alkoholna spojina x = x 1000
 pri čemer:
 Ax = površina vrha za alkoholno spojino x, izračunana z računalniškim sistemom;
 As = površina vrha za 1-eikozanol/α-holestanol, izračunana z računalniškim sistemom;
 ms = masa dodanega 1-eikozanola/α-holestanola, v miligramih;
 m = masa vzorca, uporabljenega za določanje, v gramih.
 7.IZRAŽANJE REZULTATOV
 Zabeležite posamezne koncentracije alifatskih in triterpenskih alkoholov kot mg/kg maščobe in njihovo vsoto kot „skupno vsebnost alifatskih alkoholov“. Skupna vsebnost je vsota C22, C24, C26 in C28.
 Sestavo vsake posamezne alkoholne spojine bi bilo treba izraziti na eno decimalno mesto natančno.
 Skupno koncentracijo sterola je treba izraziti brez decimalk.
 Izračunajte delež za vsak posamezni sterol iz razmerja med ustrezno površino vrha in površino vseh vrhov za sterol:
 Ax
 ∑A
 sterol x = x 100
 pri čemer:
 Ax = površina vrha za sterol x;
 ∑A = površina vseh vrhov za sterol.
 Navidezni β-sitosterol: Δ5,23-stigmastadienol + klerosterol + β-sitosterol + sitostanol + Δ5-avenasterol + Δ5,24-stigmastadienol.
 Izračunajte delež eritrodiola in uvaola:
 AEr + AUv
 ∑AT
 eritrodiol + uvaol = x 100
 pri čemer:
 AEr = površina vrha za eritrodiol, izračunana z računalniškim sistemom;
 AUv = površina vrha za uvaol, izračunana z računalniškim sistemom;
 ∑AT = površina vseh vrhov za sterol + eritrodiol + uvaol, izračunana z računalniškim sistemom.
 Poleg izračuna relativnega deleža posameznih sterolov in triterpenskih dialkoholov ter skupne koncentracije sterolov je treba izračunati koncentracijo eritrodiola in uvaola ter njuno vsoto v mg/kg maščobe po naslednjih enačbah:
 AEr x ms
 As x m
 eritrodiol = x 1000
 AUv x ms
 As x m
 uvaol = x 1000
 pri čemer:
 AEr = površina vrha za eritrodiol, izračunana z računalniškim sistemom;
 AUv = površina vrha za uvaol, izračunana z računalniškim sistemom;
 As = površina vrha za α-holestanol, izračunana z računalniškim sistemom;
 ms = masa dodanega α-holestanola, v miligramih;
 m = masa vzorca, uporabljenega za določanje, v gramih.
 DODATEK
 Slika 1 – TLC neumiljive frakcije iz olja iz oljčnih tropin, eluirane dvakrat s heksanom:dietil etrom (65:35), razvite s SSO4H2 (50 %) in segrete. Pasovi, s katerih je treba odstrgati silikagel, so v pravokotniku; 1 so pasovi za alifatske alkohole in 2 so pasovi za sterole in triterpenske dialkohole.
 Tabela I – Relativni retenzijski časi sterolov
 Vrh
 Identifikacija
 Relativni retenzijski čas
 Kolona SE 54
 Kolona SE 52
 1
 Holesterol
 Δ-5-holesten-3ß-ol
 0,67
 0,63
 2
 Holestanol
 5α-holestan-3ß-ol
 0,68
 0,64
 3
 Brasikasterol
 [24S]-24-metil-Δ-5,22-holestadien-3β-ol
 0,73
 0,71
 *
 Ergosterol
 [24S]-24-metil-Δ-5,7,22 holestatrien-3β-ol
 0,78
 0,76
 4
 24-metilen-holesterol
 24-metilen-Δ-5,24-holestadien-3ß-o1
 0,82
 0,80
 5
 Kampesterol
 (24R)-24-metil-Δ-5-holesten-3ß-ol
 0,83
 0,81
 6
 Kampestanol
 (24R)-24-metil-holestan-3ß-ol
 0,85
 0,82
 7
 Stigmasterol
 (24S)-24-etil-Δ-5,22-holestadien-3ß-ol
 0,88
 0,87
 8
 Δ-7-kampesterol
 (24R)-24-metil-Δ-7-holesten-3ß-ol
 0,93
 0,92
 9
 Δ-5,23-stigmastadienol
 (24R,S)-24-etil-Δ-5,23-hoIestadien-3ß-ol
 0,95
 0,95
 10
 Klerosterol
 (24S)-24-etil-Δ-5,25-holestadien-3ß-ol
 0,96
 0,96
 11
 ß-sitosterol
 (24R)-24-etil-Δ-5-holesten-3ß-ol
 1,00
 1,00
 12
 Sitostanol
 24-etil-holestan-3ß-ol
 1,02
 1,02
 13
 Δ-5-avenasterol
 (24Z)-24-etiliden-Δ-holesten-3ß-ol
 1,03
 1,03
 14
 Δ-5,24-stigmastadienol
 (24R,S)-24-etil-Δ-5,24-holestadien-3ß-ol
 1,08
 1,08
 15
 Δ-7-stigmastenol
 (24R,S)-24-etil-Δ-7-holesten-3ß-ol
 1,12
 1,12
 16
 Δ-7-avenasterol
 (24Z)-24-etiliden-Δ-7-holesten-3ß-ol
 1,16
 1,16
 17
 Eitrodiol
 5α-olean-12-en-3β,28-diol
 1,41
 1,41
 18
 Uvaol
 Δ12-ursen-3β,28-diol
 1,52
 1,52
 Slika 2 - Kromatografski profil GC-FID sterola in triterpenskih dialkoholov iz rafiniranega oljčnega olja. (1) holesterol, (2) α-holestanol (I.S.), (3) 24-metilenholesterol, (4) kampesterol, (5) kampestanol, (6) stigmasterol, (7) Δ5,23-stigmastadienol, (8) klerosterol, (9) β-sitosterol, (10) sitostanol, (11) Δ5-avenasterol, (12) Δ5,24-stigmastadienol, (13) Δ7-stigmastenol, (14) Δ7-avenasterol, (15) eritrodiol, (16) uvaol.
 Slika 3 - Kromatografski profil GC-FID sterola in triterpenskih dialkoholov iz lampantnega oljčnega olja. (1) holesterol, (2) α-holestanol (I.S.), (3) brasikasterol, (4) 24-metilenholesterol, (5) kampesterol, (6) kampestanol, (7) stigmasterol, (8) Δ7-kampesterol, (9) Δ5,23-stigmastadienol, (10) klerosterol, (11) β-sitosterol, (12) sitostanol, (13) Δ5-avenasterol, (14) Δ5,24-stigmastadienol, (15) Δ7-stigmastenol, (16) Δ7-avenasterol, (17) eritrodiol, (18) uvaol.
 Slika 4 - Kromatografski profil GC-FID alifatskih alkoholov in triterpenskih alkoholov iz oljčnega olja. (I.S.) C20-ol, (1) C22-ol, (2) C24-ol, (3) C26-ol, (4) C28-ol, (5) triterpenski alkoholi.
 Slika 5 - Kromatografski profil GC-FID alifatskih alkoholov in triterpenskih alkoholov iz rafiniranega oljčnega olja in oljčnega olja, dobljenega po drugem centrifugiranju. (I.S.) C20-ol, (1) C22-ol, (2) C24-ol, (3) C26-ol, (4) C28-ol, (5) triterpenski alkoholi.
 Slika 6 - Kromatogram HPLC neumiljive frakcije oljčnega olja, ločene s HPLC z uporabo UV-detektorja. (1) Alifatski in triterpenski alkoholi; (2) steroli in triterpenski dialkoholi.
 (1)
 Mediana napake je lahko manjša ali enaka 3,5, kadar je mediana sadežnosti enaka 0,0.
 (2)
 (1) Vsebnost drugih maščobnih kislin (%): palmitinske: 7,50–20,00; palmitoleinske: 0,30–3,50; heptadekanojske: ≤ 0,40; heptadekanojske ≤ 0,60;
 stearinske: 0,50–5,00; oleinske: 55,00–83,00; linolne: 2,50–21,00.(2) Vsota izomerov, ki jih je mogoče (ali ne) ločiti s kapilarno kolono.
 (3)
 (1) Glej Dodatek k tej prilogi.(2) Navidezni β-sitosterol: delta-5,23-stigmastadienol + klerosterol + β-sitosterol + sitostanol + delta-5-avenasterol + delta-5,24-stigmastadienol.(3) Olja z vsebnostjo voskov med 300 mg/kg in 350 mg/kg se uvrščajo med lampantna oljčna olja, če je skupna vsebnost alifatskih alkoholov nižja ali enaka 350 mg/kg ali je vsebnost eritrodiola in uvaola nižja ali enaka 3,5 %.
 (4)
 (4) Olja z vsebnostjo voskov med 300 mg/kg in 350 mg/kg se uvrščajo med surova olja iz oljčnih tropin, če je skupna vsebnost alifatskih alkoholov višja od 350 mg/kg ter je vsebnost eritrodiola in uvaola višja od 3,5 %.


text:
 EUROOPAN KOMISSIO
 Bryssel 14.10.2015
 COM(2015) 501 final
 2015/0240(NLE)
 Ehdotus
 NEUVOSTON PÄÄTÖS
 Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta Maailman kauppajärjestön palvelukauppaneuvostossa hyväksynnän hakemiseksi vähiten kehittyneisiin maihin sovellettavan palveluita koskevan poikkeusluvan perusteella etuuskohtelulle, joka menee pidemmälle kuin markkinoille pääsy, jonka Euroopan unioni aikoo myöntää yksipuolisesti vähiten kehittyneiden maiden palveluille ja palveluntarjoajille
 PERUSTELUT
 1.EHDOTUKSEN TAUSTA
 Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet
 Ehdotettu neuvoston päätös liittyy WTO:n palveluita koskevaan poikkeuslupaan vähiten kehittyneiden maiden osalta. Palveluita koskeva poikkeuslupa
 1
 antaa WTO:n jäsenille mahdollisuuden myöntää palveluita koskevia yksipuolisia etuuksia vähiten kehittyneille maille, ja se edellyttää, että palvelukauppaneuvosto (CTS) hyväksyy ilmoitetut etuudet, jotka myönnetään muiden toimenpiteiden kuin palvelukaupan yleissopimuksen (GATS) XVI artiklassa (markkinoille pääsy) kuvattujen toimenpiteiden osalta.
 Komissio hyväksyi 23 päivänä heinäkuuta 2015 ehdotuksen neuvoston päätökseksi
 2
 Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta Maailman kauppajärjestön palvelukauppaneuvostossa WTO:n jäsenten ilmoittamien etuuksien hyväksymiseen siltä osin kuin on kyse vähiten kehittyneiden maiden muista kuin GATS-sopimuksen XVI artiklassa (markkinoille pääsy) kuvatuista palveluista ja palveluntarjoajista.
 Ehdotetussa neuvoston päätöksessä vahvistetaan, että Euroopan unionin kantana palvelukauppaneuvostossa (CTS) on hyväksynnän hakeminen etuuskohtelulle, joka menee pidemmälle kuin markkinoille pääsy, jonka Euroopan unioni aikoo myöntää yksipuolisesti vähiten kehittyneiden maiden palveluille ja palveluntarjoajille.
 Vähiten kehittyneille maille myönnettävän suunnitellun kohtelun valmistelu perustuu lähestymistapaan, josta ilmoitettiin WTO:n jäsenille CTS:n korkean tason kokouksessa 5 päivänä helmikuuta 2015, ja WTO:lle 30 päivänä heinäkuuta 2015 ilmaistuun aikomukseen tehdä ilmoitus.
 Johdonmukaisuus suhteessa tällä politiikan alalla voimassa oleviin säännöksiin ja muuhun unionin politiikkaan
 Balilla 3–6 päivänä joulukuuta 2013 järjestetyssä WTO:n yhdeksännessä ministerikokouksessa Euroopan unioni yhtyi konsensukseen, joka koski päätöksen hyväksymistä palveluja koskevan poikkeusluvan käyttöönotosta vähiten kehittyneiden maiden osalta
 3
 . EU on sitoutunut saamaan aikaan Nairobissa joulukuussa 2015 pidettävässä WTO:n kymmenennessä ministerikokouksessa onnistuneen lopputuloksen ja edistämään määrätietoisesti Dohan kehityskierroksen kauppaneuvotteluja sekä panemaan täytäntöön Balin kokouksen lopputuloksena syntyneen paketin, mukaan luettuna vähiten kehittyneitä maita koskevat osa-alueet. Ehdotettu neuvoston päätös on osa Balin täytäntöönpanoprosessia.
 Poikkeusluvalla myönnettävillä etuuksilla tuetaan vähiten kehittyneiden maiden talouden kehitystä ja myötävaikutetaan perussopimuksen niiden tavoitteiden saavuttamiseen, joiden mukaan unioni edistää maailmankaupan sopusointuista kehitystä ja määrittelee ja toteuttaa yhteistä politiikkaa, jolla edistetään kehitysmaiden kestävää kehitystä.
 4
 Ehdotetulla ilmoituksella edistetään myös Dohan kehitysohjelman puitteissa käytävien palveluja käsittelevien neuvottelujen osan päätökseen saamista.
 2.OIKEUSPERUSTA SEKÄ TOISSIJAISUUS- JA SUHTEELLISUUSPERIAATE
 Oikeusperusta
 Ehdotetun neuvoston päätöksen oikeusperustana ovat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 91 ja 100 artikla sekä 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta yhdessä 218 artiklan 9 kohdan kanssa.
 SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdassa määrätään, että kun kansainvälisellä sopimuksella perustetun elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, neuvosto tekee päätöksen tässä elimessä hyväksyttävän säädöksen osalta unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta komission tai unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksesta. Ilmoituksella etuuksista, jotka unioni aikoo myöntää vähiten kehittyneille maille, ei ole oikeudellisia vaikutuksia, mutta siihen sisältyy sitoumuksia, jotka menevät pidemmälle kuin markkinoille pääsy ja jotka edellyttävät hyväksyntää CTS:ssä, minkä vuoksi 218 artiklan 9 kohdan mukainen päätös on asianmukainen. Suunnitellut etuudet liittyvät palvelujen kauppaa koskevan yleissopimuksen mukaisiin velvoitteisiin ja saattavat koskea kaikkia palvelualoja, myös kuljetuspalveluja. Sen vuoksi ehdotettu päätös kuuluu SEUT-sopimuksen 91 artiklan, 100 artiklan ja 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan soveltamisalaan.
 3.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
 Ehdotuksella ei ole vaikutuksia talousarvioon.
 2015/0240 (NLE)
 Ehdotus
 NEUVOSTON PÄÄTÖS
 Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta Maailman kauppajärjestön palvelukauppaneuvostossa hyväksynnän hakemiseksi vähiten kehittyneisiin maihin sovellettavan palveluita koskevan poikkeusluvan perusteella etuuskohtelulle, joka menee pidemmälle kuin markkinoille pääsy, jonka Euroopan unioni aikoo myöntää yksipuolisesti vähiten kehittyneiden maiden palveluille ja palveluntarjoajille
 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
 ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 91 artiklan ja 100 artiklan sekä 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,
 ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)Maailman kauppajärjestön (WTO) perustamisesta tehdyn Marrakeshin sopimuksen IX artiklassa vahvistetaan menettelyt mainitun sopimuksen liitteissä 1A, 1B ja 1C sekä näiden liitteissä olevia monenkeskisiä sopimuksia koskevien poikkeuslupien myöntämiseksi.
 (2)On pyydetty poikkeuslupaa, jotta WTO:n jäsenet voisivat myöntää etuuskohtelun vähiten kehittyneiden maiden jäsenten palveluille ja palveluntarjoajille myöntämättä samaa kohtelua kaikkien muiden WTO:n jäsenten vastaaville palveluille ja palveluntarjoajille, jolloin poikettaisiin palvelukaupan yleissopimuksen (GATS) II artiklan 1 kohdan mukaisesta velvoitteesta. Neuvosto hyväksyi unionin kannan poikkeusluvan puoltamisesta 14 päivänä joulukuuta 2011 annetulla neuvoston päätöksellä (2012/8/EU).
 (3)Joulukuun 17 päivänä 2011 tehdyn WTO:n ministerineuvoston päätöksen, jolla annetaan WTO:n jäsenille lupa myöntää tällainen etuuskohtelu vähiten kehittyneiden maiden jäsenten palveluille ja palveluntarjoajille 15 vuoden ajaksi, 1 ja 2 kohdassa todetaan, että i) tällaisen poikkeusluvan mukaisen etuuskohtelun myöntävien jäsenten on toimitettava ilmoitus palvelukauppaneuvostolle (CTS) ja ii) muiden toimenpiteiden kuin palvelukaupan yleissopimuksen (GATS) XVI artiklassa (markkinoille pääsy) kuvattujen toimenpiteiden soveltamiseen kohdistuva etuuskohtelu edellyttää CTS:n menettelyjensä mukaisesti antamaa hyväksyntää. CTS:n hyväksyntää koskeva vaatimus näiden toimenpiteiden osalta vahvistettiin 7 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn WTO:n ministerineuvoston päätöksen 1.3 kohdassa.
 (4)Unionin kanta etuuksien hyväksymiseen siltä osin kuin on kyse muiden WTO:n jäsenten vähiten kehittyneiden maiden muille kuin GATS-sopimuksen XVI artiklassa kuvatuille palveluille ja palveluntarjoajille myöntämistä etuuksista vahvistettiin [] 2015 annetulla neuvoston päätöksellä.
 (5)Sen lisäksi, että hyväksytään muiden WTO:n jäsenten myöntämät etuudet, on Euroopan unionin kehitystavoitteiden mukaista ja Dohan kehitysohjelman puitteissa käytävien palveluja käsittelevien neuvottelujen osan loppuun saattamisen kannalta suotuisaa, että Euroopan unioni hakee hyväksyntää etuuskohtelulle, joka menee pidemmälle kuin markkinoille pääsy, jonka se aikoo myöntää vähiten kehittyneiden maiden palveluille ja palveluntarjoajille, ottaen erityisesti huomioon myönnettävät etuudet, jotka koskevat luonnollisten henkilöiden tilapäistä oleskelua palvelujen tarjoamista varten, jotta luodaan kannustimia kansainvälisen oikeuden mukaisten takaisinottovelvoitteiden noudattamiseksi sekä voimassa olevien takaisinottosopimusten täytäntöönpanemiseksi ja uusien tekemiseksi edellyttäen, että vähiten kehittyneiden maiden jäsenet toimivat Euroopan unionin kanssa yhteistyössä muuttoliikkeen hallinnassa,
 ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
 1 artikla
 Euroopan unioni hakee hyväksyntää Maailman kauppajärjestön palvelukauppaneuvostossa etuuskohtelulle, jonka unioni aikoo myöntää vähiten kehittyneiden maiden palveluille ja palveluntarjoajille, ja etenkin etuuksille, jotka menevät pidemmälle kuin markkinoille pääsy tämän päätöksen lisäyksen mukaisesti sekä 17 päivänä joulukuuta 2011 (WT/L/847) ja 7 päivänä joulukuuta 2013 (WT/L/918) tehtyjen WTO:n ministerineuvoston päätösten mukaisesti.
 Tämän kannan esittää Euroopan komissio.
 2 artikla
 Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
 Tehty Brysselissä
 Neuvoston puolesta
 Puheenjohtaja
 (1)
 Poikkeusluvilla tarkoitetaan WTO:n yleisneuvoston ja ministerikokouksen myöntämiä lupia poiketa väliaikaisesti tietyistä WTO:n velvoitteista, joita olisi muutoin sovellettava.
 (2)
 COM(2015) 356.
 (3)
 WT/L/918.
 (4)
 SEUT-sopimuksen 205 ja 206 artikla sekä SEU-sopimuksen 21 artikla.


text:
KV42 (Kings' Valley 42) è la sigla che identifica una delle tombe della Valle dei Re in Egitto; era la tomba prediposta, verosimilmente, per la regina Hatshepsut-Meryet-Ra, Grande sposa reale del faraone Thutmosi III (XVIII dinastia).
 Storia
 Anche KV42, come le tombe KV38 e KV34 (rispettivamente di Thutmose I e III) presenta la camera sepolcrale in forma di cartiglio.
 KV42 venne scoperta da Victor Loret nel 1899; lavori di scavo vennero eseguiti nel 1900 da Andraos Boutros e Howard Carter. Nel 1921 Howard Carter scoprì il deposito di fondazione che consentì di assegnare la tomba alla regina Hatshepsut-Meryet-Ra, moglie di Thutmosi III. Lavori di consolidamento delle strutture, danneggiate da inondazioni susseguitesi nei millenni, e di scavo sistematico sono stati eseguiti nel 1999 a cura del Supremo Consiglio delle Antichità.
 Frammenti di suppellettili funerarie, rinvenute da Carter, dimostrarono che la struttura venne, in seguito, utilizzata da Sennefer, sindaco di Tebe durante il regno di Amenhotep II, come tomba per la propria consorte Senetnay e per una non meglio precisata Baket-Ra indicata come ornamento del re. Poiché era noto che Sennefer avesse una tomba sua propria (TT96), studi successivi ritennero che KV42 fosse stata impiegata come deposito momentaneo del corpo di Senetnay prima del trasferimento nella tomba di famiglia e che il corpo di Baket-Ra provenisse, di fatto, dalle vicine KV26 o KV37 prima di un ulteriore trasferimento alla fine del Nuovo Regno.
 Architettura
 KV42, che presenta la struttura tipica XVIII dinastia, ad asse piegato, delle tombe della XVIII dinastia non venne ultimata ed altrettanto incompleto è il sarcofago; è verosimile che non sia mai stata occupata dalla regina e che il suo corpo sia stato sepolto nella tomba del figlio, Amenhotep II (KV35).
 Una ripida scalinata adduce ad un corridoio altrettanto ripido che termina in un’ulteriore scala molto ripida che, a sua volta, immette in un disimpegno da cui, con angolo retto, si diparte un corridoio in piano che adduce alla camera funeraria, in forma di cartiglio, con soffitto sorretto da due pilastri. Una piccola camera laterale, appena sbozzata, si apre sulla camera principale.
 Fatta eccezione per un fregio khekeru) nella camera funeraria, peraltro non ultimato, la tomba è priva di decorazioni.
 Note
 Annotazioni
 Fonti
 Bibliografia
 Voci correlate
 Storia dell'antico Egitto
 Altri progetti
 Collegamenti esterni
 Tombe della Valle dei Re


type: other

text:
[Regolarizzazione Dichiarazione dei Redditi e Lettera di Invito Agenzia delle Entrate] - FiscaLegalTutorial
 In arrivo il Video Tutorial Regolarizzazione Dichiarazione dei Redditi
 Per favorire una proficua collaborazione tra Fisco e contribuente e promuovere l’adempimento spontaneo degli obblighi tributari (la cosiddetta tax compliance), l’Agenzia delle Entrate ha avviato una serie di iniziative, tra cui quella dell’invio di Lettere di Invito a regolarizzare possibili errori presenti nelle dichiarazioni dei redditi.
 Nel luglio di quest’anno, l’Agenzia ha predisposto una guida focalizzata sulla comunicazione destinata alle persone fisiche per invitarle a verificare se nella dichiarazione dei redditi presentata nel 2014, per i redditi del 2013, hanno indicato correttamente tutti i dati reddituali, e che potrete scaricare cliccando qui.
 REGOLARIZZAZIONE DICHIARAZIONE DEI REDDITI – dichiarazione “Integrativa” e “Tardiva”
 Analizziamo di seguito le possibilità presenti per regolarizzare le dichiarazioni dei redditi presentate o non presentate.
 DICHIARAZIONE INTEGRATIVA: è la dichiarazione che integra o corregge una dichiarazione dei redditi già presentata nei termini previsti.
 Per la regolarizzazione di una dichiarazione presentata ma che non risulta corretta, occorrerà:
 Presentare la dichiarazione corretta entro 90 giorni dalla scadenza del termine;
 Versare la maggiore imposta, se dovuta, e gli interessi con decorrenza dalla scadenza del versamento;
 Versare le relative sanzioni:
 250 (art. 8, c. 1), ridotta ad 1/9 = € 27,78 in caso di ravvedimento
 Sanzione per omesso versamento, se dovuto, ridotta secondo le misure dell’art. 13 D. Lgs. 472/1997, a seconda di quando interviene il ravvedimento.
 Nel caso di presentazione della dichiarazione integrativa oltre 90 giorni dalla scadenza del termine, è prevista la Sanzione pari al 90% della maggiore imposta dovuta o della differenza del credito utilizzato, ridotta secondo le misure dell’art. 13 D. Lgs. 472/1997, a seconda di quando interviene il ravvedimento,
 se non sono dovute imposte o non ricorre infedeltà della dichiarazione ma irregolarità della stessa, applicazione della sanzione prevista dall’art. 8 D. Lgs. 471/1997 (pari a € 250), ridotta secondo le misure dell’art. 13 D. Lgs. 472/1997, a seconda di quando interviene il ravvedimento.
 Inoltre è prevista la Sanzione per omesso versamento, se dovuto, ridotta secondo le misure dell’art. 13 D. Lgs. 472/1997, a se-conda di quando interviene il ravvedimento.
 DICHIARAZIONE TARDIVA: è la dichiarazione presentata oltre la scadenza dei termini previsti per la presentazione dichiarazione dei redditi, e deve essere presentata entro 90 giorni da tale termine, altrimenti sarà considerata “omessa”.
 Per la regolarizzazione di una dichiarazione dei redditi non presentata nei termini, occorrerà:
 Presentare la dichiarazione entro 90 giorni dalla scadenza del termine;
 Versare l’imposta, se dovuta, e gli interessi con decorrenza dalla scadenza del versamento;
 € 250 (art. 1, c. 1), ridotta a 1/10 = € 25;
 Il ravvedimento della dichiarazione omessa dopo 90 giorni non è possibile.
 90 giorniagenziaintegrativainvitoletteraomessaravvedimentoregolarizzazionescadenzatardiva