text:
 |
 52011PC0810
 Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om reglerna för deltagande och spridning i ”Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020)” /* KOM/2011/0810 slutlig - 2011/0399 (COD) */
 MOTIVERING
 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET
 Paketet om ”Horisont 2020” stöder fullständigt
 Europa 2020-strategin, där forskning och innovation identifierades som centralt
 för att uppnå målen om en smart och hållbar tillväxt för alla. Det består av
 förslag till ett ramprogram för Horisont 2020, en uppsättning regler för
 deltagande och spridning, ett särskilt program för att genomföra Horisont 2020
 och ett separat förslag för de delar av Horisont 2020 som motsvarar
 Euratomfördraget.
 I syfte att stödja Europa 2020-strategins
 flaggskeppsinitiativ Innovationsunionen[1]
 i är den grundläggande principen i Horisont 2020 och dessa regler att anta en
 mycket mer strategisk strategi för forskning och innovation. Alla
 policyinstrument och –åtgärder är utformade för att bidra till forskning och
 innovation och vidareutveckla det europeiska forskningsområdet där kunskap,
 forskare och teknik rör sig fritt, och för att påskynda kommersialisering och
 spridning av innovationer på den inre marknaden.
 De föreslagna reglerna har utarbetats med följande
 dubbla målsättning:
 –
 Säkerställa ett enhetligt och tillräckligt
 flexibelt regelverk som ska underlätta deltagande, skapa en mer sammanhängande
 uppsättning instrument som omfattar både forskning och innovation samt öka de
 vetenskapliga och ekonomiska effekterna samtidigt som dubbelarbete och
 splittring undviks.
 –
 Förenkla villkoren och förfarandena för deltagarna
 så att genomförandet blir så effektivt som möjligt, med hänsyn till behovet av
 god tillgänglighet för alla deltagare.
 Följande nyheter har införts i reglerna för
 deltagande och spridning för att tillämpa de ovannämnda principerna och anpassa
 reglerna till det nya ramprogrammets särdrag och mål:
 –
 Reglerna kommer att gälla alla komponenter av
 Horisont 2020, inbegripet initiativ enligt artiklarna 185 och 187 i
 EUF-fördraget, åtgärder som för närvarande omfattas av programmet för
 konkurrenskraft och innovation samt verksamheten inom Europeiska institutet för
 innovation och teknik (EIT). Den nödvändiga flexibiliteten för olika typer av
 forskning och innovation säkerställs genom lämpliga undantag och genom att det
 blir tillåtet att ange särskilda deltagandeuppgifter i arbetsprogrammen.
 –
 De regler för deltagande som rör unionsfinansiering
 grundar sig på den reviderade Europaparlamentets och rådets förordning om
 finansiella bestämmelser för unionens årliga budget[2], vilken har förenklat och
 effektiviserat metoderna för att genomföra unionens politik.
 –
 De finansiella bestämmelserna om unionsfinansiering
 i form av bidrag har gjorts tydligare och enklare. De fastställer nu en enda
 finansieringsgrad för varje typ av åtgärd som finansieras genom Horisont 2020,
 utan någon differentiering mellan deltagarna. Ökad användning av klumpsummor,
 schablonbelopp och enhetskostnader föreslås också.
 –
 För direkta kostnader, innehåller dessa regler
 bestämmelser om ett brett godkännande av bidragsmottagarnas gängse
 redovisningspraxis, förutsatt att ett minimiantal gränsvillkor är uppfyllda.
 Bidragsavtalet kommer att innehålla ytterligare förenklingsbestämmelser som ger
 mottagarna rättslig säkerhet om huruvida kostnader som belastar åtgärder inom
 Horisont 2020 stödberättigande. Dessa förenklingsbestämmelser innefattar bland
 annat en tydlig definition av tidredovisningskraven och objektiva referenser
 avseende årliga produktiva timmar.
 –
 För indirekta kostnader är beräkningen radikalt
 förenklad – återbetalning sker i form av ett schablonbelopp baserat på de
 totala direkta stödberättigande kostnaderna för deltagare med möjlighet att
 deklarera faktiska kostnader, begränsat till icke-vinstdrivande rättsliga
 enheter.
 –
 Reglerna för de nya finansieringsformerna ger
 större flexibilitet. Detta gäller bland annat reglerna om priser som ska
 utdelas för uppnåendet av förutbestämda mål, reglerna om förkommersiell
 upphandling och upphandling av innovativa lösningar samt reglerna om
 finansiella instrument.
 –
 Mot bakgrund av att den garantifond för deltagarna
 som inrättats inom sjunde ramprogrammet har visat sig vara effektiv som
 skyddsmekanism, kommer garantifonden att förnyas för hela löptiden av Horisont
 2020, med tydligare regler och möjligheten att utvidga den till att omfatta
 risker som tas i åtgärder inom Euratoms ramprogram.
 –
 Reglerna om immateriella rättigheter, utnyttjande
 och spridning bygger på allmänt erkända bestämmelser i sjunde ramprogrammet,
 med ytterligare förbättringar och förtydliganden. Särskild tonvikt läggs vid
 fri tillgång till forskningspublikationer och det ges möjlighet till försök med
 fri tillgång till andra resultat. Det utvidgade tillämpningsområdet och nya
 former av finansiering, liksom behovet av flexibla regler på detta område, har
 beaktats genom en möjlighet att fastställa ytterligare eller särskilda
 bestämmelser i tillämpliga fall. Reglerna föreskriver nyttjanderätt för
 Europeiska unionen, och när det gäller säkerhetsforskning också för
 medlemsstater.
 Dessutom har kommer deltagande av rättsliga
 enheter etablerade i tredjeländer och av internationella organisationer i
 åtgärder inom Horisont 2020 att förenklas och stimuleras, i linje med målen för
 internationellt samarbete som fastställs i fördraget, på grundval av ömsesidiga
 fördelar och med beaktande av villkoren för deltagande av Europeiska unionens
 enheter i tredjeländers program.
 Inom den tydliga och stabila ramen kommer
 deltagare att åtnjuta större flexibilitet att fastställa de lämpligaste interna
 åtgärderna för att genomföra sina åtgärder. Detta bör främja och underlätta
 deltagande av alla forskningsintressenter, även små forskningsorgan och
 särskilt små och medelstora företag.
 2. RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER
 OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR
 Vid förslagets utarbetande har full hänsyn tagits
 till svaren på ett omfattande offentligt samråd baserat på grönboken Från
 utmaningar till möjligheter: Mot ett gemensamt strategiskt ramverk för EU:s
 finansiering av forskning och innovation, KOM(2011) 48. Synpunkter
 framfördes av Europeiska rådet, medlemsstaterna och ett brett spektrum av
 aktörer från näringslivet, den akademiska världen och det civila samhället.
 Vid samråden har följande hinder identifierats:
 –
 Det största hindret ur deltagarnas synvinkel är de
 komplicerade administrativa förfarandena och den administrativa bördan.
 –
 Deltagarna anser också att det mycket betungande
 att tillämpa olika regler beroende på unionens program för forskning och
 innovation och efterlyser bättre samstämmighet mellan reglerna för olika
 instrument.
 –
 Den sista frågan är behovet att få balans mellan
 risk och förtroende. Alltför många procedurer, särskilt i fråga om finansiella
 kontroller, verkar för närvarande vara utformade enbart för att minimera risken
 för fel, med påföljd att kontrollsystemen uppfattas som stelbenta och
 överdrivna.
 De grundläggande principer som fastställs i dessa
 regler har setts över i en formell konsekvensbedömning.
 3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER
 1.1.
 Rättslig grund
 Lagstiftningspaketet Horisont 2020 integrerar
 forsknings- och innovationsverksamhet till en sammanhållen helhet för att uppnå
 de politiska målen.
 Reglerna för deltagande och spridning grundas på
 EUF-fördragets avdelningar ”Industri” och ”Forskning och teknisk utveckling
 samt rymden” (artiklarna 173, 183 och 188).
 1.2.
 Subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna
 Horisont 2020-paketet har utformats för att
 maximera mervärdet och effekterna för EU, med inriktning på mål och verksamhet
 som inte kan förverkligas effektivt av medlemsstater som agerar på egen hand.
 Reglerna för deltagande och spridning är avsedda att underlätta genomförandet
 av Horisont 2020-förslaget och därför gäller den subsidiaritetsanalys som
 presenteras i det förslaget.
 Principen om proportionalitet är uppfylld eftersom
 den föreslagna förenklingen och rationaliseringen ser till att EU:s åtgärder
 inte går utöver det minimum som krävs för att uppnå målet att säkerställa
 genomförandet av Horisont 2020.
 2011/0399 (COD)
 Förslag till
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING
 om reglerna för deltagande och spridning i
 ”Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020)”
 (Text av betydelse för EES)
 EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA
 UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
 med beaktande av fördraget om Europeiska
 unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 173,183 och 188
 andra stycket,
 med beaktande av Europeiska kommissionens
 förslag,
 efter översändande av utkastet till
 lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
 med beaktande av Europeiska ekonomiska och
 sociala kommitténs yttrande[3],
 med beaktande av revisionsrättens yttrande[4],
 i enlighet med det ordinarie
 lagstiftningsförfarandet, och
 av följande skäl:
 (1)
 Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och
 innovation (2014–2020) (nedan kallat Horisont 2020)
 antogs genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr [X] av den [X] om
 inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation[5]. Den förordningen behöver
 kompletteras med regler för deltagande och spridning.
 (2)
 Horisont 2020 bör genomföras i syfte att direkt
 bidra till skapandet av industriellt ledarskap, tillväxt och sysselsättning i
 Europa och bör avspegla den strategiska visionen i meddelandet från
 kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala
 kommittén och Regionkommittén av den 6 oktober 2010 Flaggskeppsinitiativ i
 Europa 2020-strategin – Innovationsunionen[6]
 där kommissionen åtar sig att radikalt förenkla deltagarnas tillträde.
 (3)
 Horisont 2020 bör stödja uppbyggnaden av ett väl
 fungerande europeiskt forskningsområde där forskare, vetenskaplig kunskap och
 teknik rör sig fritt, genom att stärka samarbetet mellan unionen och
 medlemsstaterna, särskilt genom tillämpning av en sammanhängande uppsättning
 regler.
 (4)
 Reglerna för deltagande och spridning bör på ett
 tillfredsställande sätt avspegla de rekommendationer som lämnats av
 Europaparlamentet, sammanfattade i Betänkande om förenklat genomförande av
 ramprogrammen för forskning[7],
 och rådet avseende förenklingen av de administrativa och finansiella kraven för
 ramprogrammen för forskning. Reglerna bör innefatta de förenklingsågärder som
 redan genomförts enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av
 den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet
 inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013)[8] och ta ytterligare steg för att
 minska deltagarnas administrativa börda och finansieringsbestämmelsernas
 komplexitet för att minska felen i finansieringen. Reglerna bör även ta
 vederbörlig hänsyn till de farhågor och rekommendationer från forskarvärlden
 som framkom i den diskussion som inleddes genom meddelandet från kommissionen
 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och
 Regionkommittén om förenklat genomförande av ramprogrammen för forskning[9] och den följande grönboken av
 den 9 februari 2011 Från utmaningar till möjligheter: Mot ett gemensamt
 strategiskt ramverk för EU:s finansiering av forskning och innovation[10].
 (5)
 För att säkerställa överensstämmelse med andra
 program för unionsfinansiering bör Horisont 2020 genomföras i enlighet med
 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr XX/XX av den [...] om
 finansiella bestämmelser för unionens årliga budget[11] och kommissionens delegerade
 förordning (EU) nr X/X av den [...] om ändring av genomförandebestämmelserna för
 budgetförordningen[12].
 (6)
 Ett integrerat tillvägagångssätt bör säkerställas
 genom att sammanföra verksamheterna inom sjunde ramprogrammet för forskning,
 ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation och Europeiska institutet för
 innovation och teknik (EIT), för att göra deltagandet lättare, skapa en
 enhetligare uppsättning instrument och öka de vetenskapliga och ekonomiska
 effekterna samtidigt som dubbelarbete och splittring undviks. Gemensamma regler
 bör tillämpas för att säkerställa ett sammanhängande ramverk som kan underlätta
 deltagande i program som får finansiellt bidrag från unionen via Horisont
 2020-budgeten, inklusive deltagande i program som förvaltas av EIT, gemensamma
 företag eller andra organisationer enligt artikel 187 i EUF-fördraget eller
 deltagande i program som genomförs av medlemsstaterna enligt artikel 185 i
 EUF-fördraget, bör gemensamma regler gälla. Det bör dock vara möjligt att anta
 särskilda regler om det är motiverat av särskilda behov inom respektive
 åtgärder och får kommissionens godkännande.
 (7)
 Åtgärder som omfattas av denna förordning bör
 respektera grundläggande rättigheter och iaktta de principer som erkänns i
 synnerhet i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.
 Sådana åtgärder bör vara förenliga med alla rättsliga skyldigheter och med
 etiska principer, vilket inkluderar att undvika alla former av plagiering.
 (8)
 I linje med målen för det internationella samarbete
 som beskrivs i artiklarna 180 och 186 i EUF-fördraget, bör deltagande av
 rättsliga enheter etablerade i tredjeländer och av internationella
 organisationer främjas. Genomförandet av dessa regler bör vara i
 överensstämmelse med de åtgärder som antas enligt artiklarna 75 och 215 i
 EUF-fördraget och vara förenliga med internationell rätt. Vidare bör
 genomförandet av dessa regler ta vederbörlig hänsyn till villkoren för
 deltagande av enheter från unionen i tredjelands program.
 (9)
 Dessa regler för deltagande och spridning bör skapa
 sammanhängande, övergripande och tydliga ramar för ett så effektivt
 genomförande som möjligt, med hänsyn till behovet av lättillgänglighet för alla
 deltagare, särskilt små och medelstora företag, genom förenklade förfaranden.
 Det finansiella stödet från unionen kan tillhandahållas i olika former.
 (10)
 Hanteringen av konfidentiella uppgifter och
 sekretessbelagda uppgifter bör regleras av all relevant unionslagstiftning,
 inbegripet institutionernas interna regler såsom kommissionens beslut
 2001/844/EG, EKSG, Euratom av den 29 november 2001 om ändring av de interna
 stadgarna[13]
 som fastställer säkerhetsbestämmelserna för sekretessbelagda EU-uppgifter.
 (11)
 Det är nödvändigt att fastställa minimikrav för
 deltagande, både som en allmän regel och med hänsyn till särdragen hos
 åtgärderna inom Horisont 2020. I synnerhet bör regler fastställas om antalet
 deltagare och deras etableringsort. När det gäller en åtgärd utan deltagande av
 en enhet etablerad i en medlemsstat, bör de mål som anges i artiklarna 173 och
 179 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eftersträvas.
 (12)
 Det är lämpligt att fastställa villkoren för
 unionsfinansiering för deltagare i åtgärder inom Horisont 2020. För att minska
 komplexiteten i de nuvarande finansieringsreglerna och få en större
 flexibilitet i genomförandet av projekt, bör ett förenklat system för
 kostnadsersättning antas, med ökad användning av klumpsummor, schablonbelopp
 och enhetskostnader. Av förenklingsskäl bör en enda ersättningsnivå tillämpas
 för varje typ av åtgärd, utan differentiering beroende på typen av deltagare.
 (13)
 Särskilda utmaningar på området forskning och
 innovation bör hanteras genom nya finansieringsformer såsom priser,
 förkommersiell upphandling och offentlig upphandling av innovativa lösningar
 som kräver särskilda regler.
 (14)
 För att upprätthålla lika villkor för alla företag
 som är verksamma på den inre marknaden, bör finansiering som ges via Horisont
 2020 utformas i enlighet med reglerna för statligt stöd, så att man
 säkerställer effektivitet i de offentliga utgifterna och förhindrar marknadssnedvridningar
 såsom att utestänga privata investeringar, skapa ineffektiva marknadsstrukturer
 eller bevara ineffektiva företag.
 (15)
 Under hela utgiftscykeln bör Europeiska unionens
 ekonomiska intressen skyddas med hjälp av proportionella åtgärder.
 (16)
 Den garantifond för deltagarna som upprättats
 enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1906/2006 av den 18
 december 2006 om regler för företags, forskningscentrums och universitets
 deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007–2013)[14] och som förvaltas av
 kommissionen har visat sig vara en viktig skyddsmekanism som minskar riskerna
 med uteblivna återbetalningar från deltagarna. Därför bör en ny garantifond för
 deltagarna upprättas. För att säkerställa en effektivare förvaltning och en
 bättre täckning av deltagarnas risk bör fonden omfatta åtgärder inom det
 program som inrättats enligt beslut nr 1982/2006/EG, inom det program som
 inrättats genom rådets beslut av den 18 december 2006 om sjunde ramprogrammet
 för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området
 forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2007–2011)[15], inom det program som
 inrättats genom rådets beslut [...] av den X 2011 om inrättande av ramprogrammet
 för Europeiska atomenergigemenskapen (2012–2013) samt åtgärder enligt
 förordning (EU) nr XX/XXX [Horisont 2020] och rådets förordning (Euratom) nr
 XX/XXX om Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och utbildningsprogram
 (2014–2018) som kompletterar Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och
 innovation [Euratom Horisont 2020][16].
 Program som förvaltas av andra enheter än unionsorgan bör inte omfattas av
 fonden.
 (17)
 För att öka insynen, bör namnen på experter som har
 bistått kommissionen eller berörda finansieringsorgan i enlighet med denna
 förordning offentliggöras. Om namnets offentliggörande skulle äventyra
 expertens säkerhet eller integritet eller skada privatlivet, bör kommissionen
 eller finansieringsorganen ha möjlighet att avstå från att offentliggöra
 namnet.
 (18)
 Experters personuppgifter bör behandlas i enlighet
 med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december
 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen
 behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter[17].
 (19)
 Regler för utnyttjande och spridning av resultaten
 bör fastställas för att säkerställa att deltagarna skyddar, utnyttjar och
 sprider dessa resultat på lämpligt sätt, särskilt genom möjligheten att i
 europeiskt strategiskt intresse ange ytterligare villkor för utnyttjande.
 (20)
 För att skapa rättslig säkerhet och klarhet bör
 förordning (EG) nr 1906/2006 upphävas.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Avdelning I
 INLEDANDE BESTÄMMELSER
 Artikel 1
 Syfte och tillämpningsområde
 1.
 Denna förordning fastställer särskilda regler för
 deltagande i indirekta åtgärder som genomförs enligt Europaparlamentets och
 rådets förordning (EU) nr XX/XX [Horisont 2020], inbegripet deltagande i
 indirekta åtgärder som finansieras av finansieringsorganen i enlighet med
 artikel 9.2 i den förordningen.
 Denna förordning fastställer också regler om
 spridning av resultat.
 2.
 Om inte annat följer av de särskilda reglerna i
 denna förordning ska de tillämpliga reglerna i Europaparlamentets och rådets
 förordning (EU) nr XX/2012 [budgetförordningen] och kommissionens förordning
 (EU) nr XX/2012 [dess delegerade förordning] gälla.
 3.
 Ett finansieringsorgan får fastställa regler som
 avviker från dem som fastställs i denna förordning eller förordning (EU) nr
 XX/2012 [budgetförordningen] om detta är tillåtet enligt den grundläggande
 rättsakten eller, med förbehåll för kommissionens godkännande, om dess
 speciella operativa behov så kräver.
 4.
 Denna förordning ska inte tillämpas på direkta
 åtgärder som genomförs av Gemensamma forskningscentrumet (JRC).
 Artikel 2
 Definitioner
 1.
 I denna förordning gäller följande definitioner:
 1) nyttjanderätt: rätt att använda
 resultat eller bakgrundsinformation på de villkor som fastställs i enlighet med
 denna förordning.
 2) anknuten enhet: varje rättslig enhet
 som står under en deltagares direkta eller indirekta kontroll eller under samma
 direkta eller indirekta kontroll som deltagaren, eller direkt eller indirekt
 kontrollerar en deltagare.
 3) associerat land: ett tredjeland som
 är part i ett internationellt avtal som ingåtts med unionen, och som anges i
 artikel 7 i förordning (EU) nr XX/XX [Horisont 2020].
 4) bakgrundsinformation: alla
 uppgifter, know-how och/eller information oavsett form eller typ samt
 rättigheter såsom immateriella rättigheter som i) innehas av deltagarna före
 anslutningen till åtgärden och som ii) uppgetts av de deltagande parterna i
 enlighet med artikel 42.
 5) grundläggande rättsakt: en rättsakt
 antagen av unionens institutioner i form av en förordning, ett direktiv eller
 ett beslut, i den mening som avses i artikel 288 i EUF-fördraget, som ger en
 rättslig grund till åtgärden.
 6) samordnings- och stödåtgärd: en
 åtgärd som består främst av kompletterande åtgärder som t.ex. spridning,
 information och kommunikation, nätverksarbete, samordnings- eller stödtjänster,
 politisk dialog samt övningar och studier för ömsesidigt lärande, inklusive
 förberedande studier för ny infrastruktur.
 7) spridning: offentliggörande av
 resultaten på alla lämpliga sätt (andra än de som är ett resultat av att skydda
 eller utnyttja resultaten), inbegripet offentliggörande i medier.
 8) finansieringsorgan: ett organ eller
 en myndighet, andra än kommissionen, till vilket kommissionen har överlåtit
 uppgifter som avser budgetgenomförande enligt artikel 9.2 i förordning (EU) nr
 XX/XX [Horisont 2020].
 9) internationell europeisk
 intresseorganisation: internationell organisation, i vilken merparten av
 medlemmarna är medlemsstater eller associerade länder och vars främsta syfte är
 att främja vetenskapligt och tekniskt samarbete i Europa.
 10) rättslig enhet: företag,
 forskningscentrum och universitet, omfattande varje fysisk person, eller varje
 juridisk person som bildats i enlighet med nationell rätt, unionsrätt eller
 internationell rätt, vilken har rättskapacitet och i eget namn kan ha
 rättigheter och ha skyldigheter.
 11) deltagare: ett rättslig enhet som
 genomför en åtgärd eller del av en åtgärd enligt förordning (EU) nr XX/XX
 [Horisont 2020] och har rättigheter och skyldigheter gentemot unionen eller ett
 annat finansieringsorgan enligt bestämmelserna i denna förordning.
 12) medfinansieringsåtgärd för program:
 en åtgärd som finansieras genom ett bidrag och vars huvudsyfte är att
 komplettera enskilda ansökningsomgångar eller program finansierade av enheter,
 andra än unionsorgan, som förvaltar program för forskning och innovation.
 13) förkommersiell upphandling:
 upphandling av forsknings- och utvecklingstjänster med delning av risker och
 fördelar på marknadsvillkor och konkurrenspräglad utveckling i faser, där
 forsknings- och utvecklingsfasen åtskils från den kommersiella introduktionen
 av slutprodukter.
 14) offentlig upphandling av innovativa
 lösningar: upphandling där en upphandlande myndighet fungerar som
 lanseringskund för innovativa varor eller tjänster som ännu inte är
 tillgängliga i stor skala på kommersiella grunder; kan omfatta
 konformitetstestning.
 15) resultat: alla uppgifter, all ny
 kunskap och information oavsett form eller typ, oavsett om de kan skyddas eller
 ej, som uppkommer i åtgärden samt alla tillhörande rättigheter, inbegripet
 immateriell äganderätt.
 16) arbetsprogram: det dokument som
 antagits av kommissionen för genomförandet av det särskilda programmet i
 enlighet med artikel 5 i rådets beslut nr XX/XX/EU i [särskilda programmet
 Horisont 2020].
 17) arbetsplan: det dokument som liknar
 kommissionens arbetsprogram och som antagits av finansieringsorgan som
 anförtrotts en del av genomförandet av Horisont 2020 i enlighet med artikel 9.2
 i förordning (EU) nr XX/XX [Horisont 2020].
 2.
 Den kontroll som avses i punkt 1.2 kan utövas på
 något av de sätt som anges i artikel 7
 3.
 I denna förordning är en enhet som inte har någon
 rättskapacitet enligt tillämplig nationell lagstiftning jämställd med en
 rättslig enhet, under förutsättning att de villkor som fastställs i förordning
 (EU) nr XX/2012 [budgetförordningen] är uppfyllda.
 4.
 I denna förordning ska bidragsmottagare inte anses
 vara finansieringsorgan.
 5.
 För tillämpningen av punkt 1.12 får dessa åtgärder
 också innefatta kompletterande åtgärder för nätverksarbete och samordning
 mellan program i olika länder.
 Artikel 3
 Konfidentialitet
 Med förbehåll för de villkor som fastställs i
 de tillämpningsavtal, beslut eller kontrakt, ska uppgifter, kunskap och
 information som inom ramen för en åtgärd meddelats som konfidentiella hållas
 konfidentiella, med vederbörlig hänsyn till bestämmelser om skydd av
 sekretessbelagd information.
 Artikel 4
 Information som ska göras tillgänglig
 1.
 Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 3
 ska kommissionen på begäran göra tillgänglig för unionens institutioner och
 organ, medlemsstater eller associerade länder all användbar information den
 förfogar över i fråga om resultat av en deltagare som har fått
 unionsfinansiering, under förutsättning att båda följande villkor är uppfyllda:
 (a)
 Informationen är av allmänt intresse.
 (b)
 Deltagarna inte har framfört välgrundade och
 tillräckliga skäl för att informationen ska hållas inne.
 I åtgärder inom verksamheten ”Trygga samhällen” i
 det särskilda målet ”Inkluderande, innovativa och trygga samhällen” kan
 kommissionen göra tillgänglig för unionens institutioner och organ eller
 medlemsstaternas myndigheter all användbar information den förfogar över i
 fråga om resultat av en deltagare som har fått unionsfinansiering.
 2.
 Tillhandahållande av information enligt punkt 1 ska
 inte anses överföra rättigheter eller skyldigheter från kommissionen eller
 deltagarna till mottagaren. Mottagaren ska dock hantera sådan information som
 konfidentiell, såvida inte den offentliggörs eller görs allmänt tillgänglig av
 deltagarna, eller såvida inte den gavs till kommissionen utan några begränsningar
 avseende konfidentialitet. Kommissionens säkerhetsbestämmelser ska tillämpas på
 sekretessbelagd information.
 Avdelning II
 REGLER FÖR DELTAGANDE
 Kapitel I
 ALLMÄNNA BESTÄMMELSER
 Artikel 5
 Stödformer
 Enligt artikel 10
 i förordning (EU) nr XX/2012 [Horisont 2020] får stöd ges i en eller flera av
 de former som anges i förordning (EU) nr XX/2012 [budgetförordningen], framför
 allt bidrag, priser, upphandling eller finansieringsinstrument.
 Artikel 6
 Rättsliga
 enheter som får delta i åtgärder
 1.
 Rättsliga enheter oavsett etableringsort samt
 internationella organisationer får delta i en åtgärd under förutsättning att de
 villkor som anges i denna förordning har uppfyllts, liksom eventuella villkor
 som fastställs i tillhörande arbetsprogram eller arbetsplan.
 2.
 Arbetsprogrammet får begränsa deltagandet i
 Horisont 2020 eller delar därav av rättsliga enheter etablerade i tredjeländer
 där villkoren för deltagande av rättsliga enheter från medlemsstater i
 tredjelandets program för forskning och innovation anses inverka negativt på
 unionens intressen.
 3.
 Arbetsprogrammet eller arbetsplanen får utesluta
 enheter som inte kan ge tillfredsställande säkerhetsgarantier, inklusive vad
 gäller säkerhetsprövning av personal om detta är motiverat av säkerhetsskäl.
 4.
 JRC får delta i åtgärder med samma rättigheter och
 skyldigheter som en rättslig enhet etablerad i en medlemsstat.
 Artikel 7
 Oberoende
 1.
 Två rättsliga enheter ska anses vara oberoende av
 varandra om en av dem inte står under direkt eller indirekt kontroll av den
 andra eller under samma direkta eller indirekta kontroll som den andra.
 2.
 Vid tillämpningen av punkt 1 får kontroll framför
 allt utövas på något av följande sätt:
 (a)
 Direkt eller indirekt innehav av mer än 50 %
 av det nominella värdet av den rättsliga enhetens aktiekapital eller av
 majoriteten av aktieägarnas eller delägarnas rösträtt i denna rättsliga enhet.
 (b)
 Direkt eller indirekt, faktiskt eller rättsligt,
 innehav av rätten att fatta beslut i den rättsliga enheten.
 3.
 Följande förhållanden mellan rättsliga enheter ska
 emellertid inte i sig anses utgöra ett kontrollförhållande:
 (a)
 Samma offentliga investeringsföretag,
 institutionella investerare eller riskkapitalbolag innehar direkt eller
 indirekt mer än 50 % av det nominella värdet av aktiekapitalet eller av
 majoriteten av aktieägarnas eller delägarnas rösträtt.
 (b)
 De berörda rättsliga enheterna ägs eller
 kontrolleras av samma offentliga organ.
 Kapitel II
 BIDRAG
 AVSNITT I
 FÖRFARANDE FÖR BEVILJANDE
 Artikel 8
 Villkor för deltagande
 1.
 Följande minimikrav ska gälla:
 (a)
 Minst tre rättsliga enheter ska delta i en åtgärd.
 (b)
 Alla tre ska vara etablerade i en medlemsstat eller
 ett associerat land.
 (c)
 Ingen av de tre får vara etablerad i samma
 medlemsstat eller associerade land som någon av de andra.
 (d)
 De tre rättsliga enheterna ska vara oberoende av
 varandra i den mening som avses i artikel 7.
 2.
 Om en av deltagarna är JRC, en internationell
 europeisk intresseorganisation eller en enhet som upprättats i enlighet med
 unionslagstiftningen, ska denna, vid tillämpningen av punkt 1, anses vara
 etablerad i en annan medlemsstat eller ett annat associerat land än övriga
 deltagare i samma åtgärd.
 3.
 Genom undantag från punkt 1 ska minimivillkoret,
 när det gäller Europeiska forskningsrådets (EFR) åtgärder för spetsforskning,
 instrumentet för små och medelstora företag, medfinansieringsåtgärder för
 program och i motiverade fall som föreskrivs i arbetsprogrammet eller
 arbetsplanen, vara att en rättslig enhet etablerad i en medlemsstat eller ett
 associerat land deltar.
 4.
 Genom undantag från punkt 1 ska minimikravet för
 samordnings- och stödåtgärder samt åtgärder för utbildning och rörlighet vara
 att minst en rättslig enhet deltar.
 5.
 Arbetsprogram eller arbetsplaner får föreskriva
 ytterligare villkor i enlighet med bestämda politiska krav eller åtgärdens typ
 och mål, bland annat villkor om antalet deltagare och typen av deltagare och
 etableringsort.
 Artikel 9
 Stödberättigande
 1.
 Följande deltagare är berättigade till stöd från
 unionen:
 (a)
 En rättslig enhet som är etablerad i en medlemsstat
 eller ett associerat land, eller som har upprättats i enlighet med
 unionslagstiftningen.
 (b)
 En internationell europeisk intresseorganisation.
 (c)
 En rättslig enhet etablerad i ett tredjeland och
 identifierad i arbetsprogrammet.
 2.
 För en deltagande internationell organisation eller
 en deltagande rättslig enhet etablerad i ett tredjeland, som inte är
 berättigade till stöd enligt punkt 1, får stöd från unionen beviljas, under
 förutsättning att minst ett av följande villkor är uppfyllt:
 (a)
 Deltagandet anses av kommissionen eller det berörda
 finansieringsorganet vara väsentligt för genomförandet av åtgärden.
 (b)
 Stödet ges enligt ett bilateralt vetenskapligt och
 tekniskt avtal eller annan överenskommelse mellan unionen och den
 internationella organisationen eller, för enheter som är etablerade i
 tredjeland, det land där den rättsliga enheten är etablerad.
 Artikel 10
 Ansökningsomgångar
 Utan att det påverkar övriga fall som anges i
 förordning (EU) nr XX/2012 (budgetförordningen) och i förordning (EU) nr
 XX/2012 (den delegerade förordningen), ska ansökningsomgångar inte anordnas för
 samordnings- och stödåtgärder och medfinansieringsåtgärder för program som
 genomförs av rättsliga enheter som anges i arbetsprogrammen, under
 förutsättning att åtgärden i fråga inte faller inom ramen för en befintlig
 ansökningsomgång.
 Artikel 11
 Gemensamma ansökningsomgångar med
 tredjeländer eller internationella organisationer
 1.
 Gemensamma ansökningsomgångar med tredjeländer
 eller deras vetenskapliga och tekniska organisationer och organ eller med
 internationella organisationer får inledas för att gemensamt finansiera
 åtgärder. Förslag ska utvärderas och väljas ut genom de gemensamma
 utvärderings- och urvalsförfaranden som ska överenskommas. Sådana utvärderings-
 och urvalsförfaranden ska säkerställa överensstämmelse med principerna i
 avdelning VI i förordning (EU) nr XX/2012 [budgetförordningen] och ska
 inbegripa en balanserad grupp av oberoende experter som utses av varje part.
 2.
 Rättsliga enheter som tar emot finansiering från
 unionen ska sluta en bidragsavtal med unionen eller det berörda
 finansieringsorganet. Bidragsavtalet ska omfatta en beskrivning av det arbete
 som ska utföras av dessa deltagare och av de deltagande rättsliga enheterna
 från tredjeländer som berörs.
 3.
 Rättsliga enheter som får finansiering från unionen
 ska ingå ett samordningsavtal med de deltagande rättsliga enheter som får
 finansiering från berörda tredjeländer eller internationella organisationer.
 Artikel 12
 Förslag
 1.
 Om så är lämpligt ska förslag innehålla ett utkast
 till plan för utnyttjande och spridning av resultat.
 2.
 Förslag om forskning på mänskliga embryonala
 stamceller ska, i förekommande fall, innehålla detaljerade uppgifter om de
 åtgärder för tillståndsgivning och kontroll som ska vidtas av de behöriga
 myndigheterna i medlemsstaterna och om de etiska godkännanden som ska ges. För
 utvinning av mänskliga embryonala stamceller ska strikt tillståndsgivning och
 kontroll, i enlighet med regelverket i de berörda medlemsstaterna, tillämpas
 för institutioner, organisationer och forskare.
 3.
 Ett förslag som strider mot etiska principer eller
 tillämplig lagstiftning, eller som inte uppfyller de krav som fastställs i
 beslut nr XX/XX/EU [särskilda programmet], arbetsprogrammet eller arbetsplanen
 eller i inbjudan att lämna förslag får när som helst uteslutas ur förfarandena
 för bedömning, urval och beviljande.
 Artikel 13
 Etisk granskning
 Kommissionen ska systematiskt göra etiska
 granskningar av förslag som väcker etiska frågor. Granskningen ska kontrollera
 att etiska principer och lagstiftning följs och för forskning som bedrivs
 utanför unionen att samma forskning skulle ha varit tillåten i en medlemsstat.
 Artikel 14
 Urvals- och beviljandekriterier
 1.
 De inlämnade förslagen ska bedömas på grundval av
 följande kriterier:
 (a)
 Spetskompetens.
 (b)
 Effekter.
 (c)
 Kvalitet och effektivitet i genomförandet.
 2.
 Spetskompetens ska användas som enda kriterium för
 förslag avseende EFR:s åtgärder för spetsforskning.
 3.
 Arbetsprogrammet eller arbetsplanen ska innehålla
 närmare uppgifter om tillämpningen av de kriterier som anges i punkt 1 samt
 uppgifter om viktning och trösklar.
 4.
 Förslag ska rangordnas enligt bedömningsresultaten.
 Urvalet ska göras på grundval av denna rangordning.
 5.
 Kommissionen eller det berörda finansieringsorganet
 ska förhandsgranska den finansiella kapaciteten hos samordnare endast när den
 begärda finansieringen från unionen för åtgärden är minst 500 000 euro,
 såvida det inte, på grundval av tillgänglig information, finns skäl att
 ifrågasätta samordnarens eller övriga deltagares finansiella kapacitet.
 6.
 Ingen granskning ska göras av den finansiella
 kapaciteten hos rättsliga enheter vars livskraft garanteras av en medlemsstat
 eller ett associerat land samt hos inrättningar för högskole- och
 sekundärutbildning.
 Artikel 15
 Förfarande för omprövning av bedömning
 1.
 Kommissionen eller det berörda finansieringsorganet
 ska ange ett förfarande för omprövning av bedömningen för sökande som anser att
 bedömningen av deras förslag inte har gjorts i enlighet med de förfaranden som
 anges i dessa regler, tillhörande arbetsprogram eller arbetsplan och inbjudan
 att lämna förslag.
 2.
 En begäran om omprövning ska avse ett särskilt
 förslag och ska lämnas in av förslagets samordnare inom 30 dagar från den dag
 då kommissionen eller det berörda finansieringsorganet underrättar samordnaren
 om resultatet av bedömningen.
 3.
 Kommissionen eller det berörda finansieringsorganet
 ska ansvara för granskningen av denna begäran. Granskningen ska endast omfatta
 de formella aspekterna av bedömningen, och inte förslagets värde.
 4.
 En kommitté för omprövning av bedömningen bestående
 av anställda vid kommissionen eller det berörda finansieringsorganet ska avge
 ett yttrande om de formella aspekterna av bedömningsförfarandet. Kommittén ska
 ledas av en tjänsteman vid kommissionen eller det berörda finansieringsorganet,
 från en annan avdelning än den som är ansvarig för ansökningsomgången.
 Kommittén får rekommendera något av följande:
 (a)
 Ny bedömning av förslaget.
 (b)
 Bekräftelse av det ursprungliga yttrandet.
 5.
 På grundval av den rekommendationen ska
 kommissionen eller det berörda finansieringsorganet fatta ett beslut som ska
 meddelas till förslagets samordnare.
 6.
 Omprövningsförfarandet får inte försena urvalet av
 förslag som inte är föremål för begäran om omprövning.
 7.
 Omprövningsförfarandet ska inte hindra andra
 åtgärder som en deltagare kan vidta i enlighet med unionslagstiftningen.
 Artikel 16
 Bidragsavtal
 1.
 Kommissionen eller det berörda finansieringsorganet
 ska ingå ett bidragsavtal med deltagarna.
 2.
 Bidragsavtalet ska fastställa deltagarnas,
 kommissionens eller de berörda finansieringsorganens rättigheter och
 skyldigheter. Det ska också fastställa rättigheterna och skyldigheterna för
 rättsliga enheter som blir deltagare under åtgärdens genomförande.
 3.
 Bidragsavtalet får fastställa deltagarnas
 rättigheter och skyldigheter i fråga om nyttjanderätt, utnyttjande och
 spridning, utöver dem som anges i denna förordning.
 4.
 Bidragsavtalet ska, när så är lämpligt, beakta de
 allmänna principer som anges i kommissionens rekommendation om den europeiska
 stadgan för forskare och riktlinjer för rekrytering av forskare[18].
 5.
 Bidragsavtalet ska, när så är lämpligt, innehålla
 bestämmelser som säkerställer respekten för etiska principer, inbegripet
 inrättandet av en oberoende etisk nämnd och kommissionens rätt att genomföra en
 etisk revision.
 6.
 Särskilda bidrag för åtgärder kan omfattas av ett
 rampartnerskap enligt bestämmelserna i förordning (EU) nr XX/2012
 [budgetförordningen] och förordning (EU) nr [den delegerade förordningen].
 Artikel 17
 Bidragsbeslut
 Om så är lämpligt får kommissionen, i enlighet
 med artikel X i förordning (EU) nr XX/2012 [budgetförordningen], eller det berörda
 finansieringsorganet anta bidragsbeslut i stället för att ingå bidragsavtal.
 Bestämmelserna i den här förordning avseende bidragsavtal ska gälla i
 tillämpliga delar.
 Artikel 18
 Säkert elektroniskt system
 Kommissionen eller det berörda finansieringsorganet
 får upprätta ett säkert elektroniskt system för utbyte med deltagarna. Ett
 dokument som lämnats in via detta system, inbegripet bidragsavtal, ska anses
 utgöra originalet av dokumentet om användaridentitet och lösenord för
 deltagarens företrädare har använts. Denna identifikation ska utgöra
 undertecknande av dokumentet i fråga.
 AVSNITT II
 GENOMFÖRANDE
 Artikel 19
 Genomförande av åtgärden
 1.
 Deltagarna ska genomföra åtgärden i enlighet med
 alla villkor och skyldigheter som anges i denna förordning, förordning (EU) nr
 XX/2012 [budgetförordningen] och förordning (EU) nr [den delegerade
 förordningen], beslut (EU) nr XX/XX [särskilda programmet], arbetsprogrammet
 eller arbetsplanen, inbjudan att lämna förslag och bidragsavtalet.
 2.
 Deltagarna ska inte göra några åtaganden som är
 oförenliga med bidragsavtalet. Om en deltagare underlåter att uppfylla sina
 skyldigheter i fråga om det tekniska genomförandet av åtgärden, ska övriga
 deltagare uppfylla skyldigheterna utan ytterligare unionsfinansiering, såvida
 inte kommissionen eller finansieringsorganet uttryckligen befriar dem från
 skyldigheten. Varje deltagares finansiella ansvar ska vara begränsat till dess
 egna skulder, om inte annat följer av de bestämmelser som rör fonden.
 Deltagarna ska se till att kommissionen eller finansieringsorganet informeras
 om alla händelser som kan påverka åtgärdens genomförande eller unionens
 intresse.
 3.
 Deltagarna ska genomföra den åtgärden och vidta
 alla nödvändiga och rimliga åtgärder i detta syfte. De ska ha de lämpliga
 resurser som behövs och vid de tidpunkter som krävs för att genomföra åtgärden.
 Om det är nödvändigt för genomförandet av åtgärden, får de anlita tredje
 parter, inklusive underleverantörer, för att utföra vissa delar av åtgärden,
 eller utnyttja resurser som ställs till förfogande av tredje parter genom
 naturabidrag enligt villkoren i bidragsavtalet. Deltagaren ska ensam ansvara
 inför kommissionen eller det berörda finansieringsorganet och inför de övriga
 deltagarna för det arbete som utförs.
 4.
 Tilldelning av underleverantörsavtal för
 genomförandet av vissa delar av åtgärden ska begränsas till de fall som anges i
 bidragsavtalet.
 5.
 Tredje parter som inte är underleverantörer får
 utföra delar av en deltagares arbete inom åtgärden, förutsatt att den tredje
 parten och det arbete den ska utföra anges i bidragsavtalet.
 Dessa tredje parters kostnader får anses vara
 stödberättigande om den tredje parten uppfyller samtliga följande villkor:
 (a)
 Den är berättigad till finansiering om den vore en
 deltagare.
 (b)
 Den är en anknuten enhet eller har en koppling till
 en deltagare inom ramen för en rättslig struktur som omfattar ett samarbete som
 inte begränsat till projektet.
 (c)
 Den anges i bidragsavtalet.
 (d)
 Den uppfyller de regler som gäller för deltagaren
 enligt bidragsavtalet med avseende på stödberättigande kostnader och kontroll
 av utgifter.
 6.
 Tredje parter får också tillhandahålla resurser
 till deltagare med hjälp av naturabidrag till åtgärden. Tredje parters
 kostnader i samband med naturabidrag som de tillhandahåller gratis är
 stödberättigande förutsatt att de uppfyller villkoren i bidragsavtalet.
 7.
 Åtgärden får omfatta finansiellt stöd till tredje
 parter på de villkor som anges i förordning (EU) nr XX/2012
 [budgetförordningen] och förordning (EU) nr XX/2012 [den delegerade
 förordningen]. De belopp som avses i artikel 127.2 c i förordning (EU) nr
 XX/2012 [budgetförordningen] får överskridas om det är nödvändigt för att uppnå
 målen för en åtgärd.
 8.
 Den åtgärd som genomförs av deltagare som är
 upphandlande myndigheter i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets
 direktiv 2004/17/EG[19],
 2004/18/EG[20]
 och 2009/81/EG[21]
 får inbegripa, eller ha som primärt syfte, förkommersiell upphandling och
 upphandling av innovativa lösningar, om detta anges i ett arbetsprogram eller
 en arbetsplan och är nödvändigt för dess genomförande. I sådana fall ska
 reglerna i artiklarna 35.2, 49.2 och 49.3 gälla för de upphandlingsförfaranden
 som deltagaren genomför.
 9.
 Deltagare ska följa nationella lagar, bestämmelser
 och etiska regler i de länder där åtgärden kommer att genomföras. Vid behov ska
 deltagarna begära godkännande från berörda nationella eller lokala
 etikkommittéer innan åtgärden inleds.
 10.
 Arbete som inkluderar användning av djur ska
 utföras i enlighet med artikel 13 i EUF-fördraget och ska uppfylla kravet att
 ersätta, begränsa och förfina användningen av djur för vetenskapliga ändamål i
 enlighet med unionslagstiftningen och särskilt Europaparlamentets och rådets
 direktiv 2010/63/EU[22].
 Artikel 20
 Konsortium
 1.
 De medlemmar av ett konsortium som vill delta i en
 åtgärd ska utse en av medlemmarna till samordnare vilken ska anges i
 bidragsavtalet.
 2.
 De medlemmar av ett konsortium som deltar i en
 åtgärd ska ingå ett internt avtal (konsortieavtalet), utom i väl motiverade
 fall som anges i arbetsprogrammet, arbetsplanen eller i inbjudan att lämna
 förslag.
 3.
 Konsortiet får föreslå att en deltagare läggs till
 eller tas bort i enlighet med bestämmelserna i bidragsavtalet, under
 förutsättning att detta är i överensstämmelse med villkoren för deltagande,
 inte negativt påverkar åtgärdens genomförande och inte strider mot principen om
 likabehandling.
 AVSNITT III
 BIDRAGSFORMER OCH FINANSIERINGSREGLER
 Artikel 21
 Bidragsformer
 Bidrag får vara utformade på något av de sätt
 som anges i artikel [116] i förordning (EU) nr XX/2012 [budgetförordningen].
 Artikel 22
 Finansiering
 av åtgärden
 1.
 Finansieringen för en åtgärd får inte överstiga de
 totala stödberättigande kostnaderna minus intäkterna från åtgärden.
 2.
 Följande ska betraktas som intäkter från åtgärden:
 (a)
 Resurser som görs tillgängliga av tredje parter
 till deltagarna genom finansiella överföringar eller kostnadsfria naturabidrag,
 förutsatt att de tillhandahållits av den tredje parten specifikt för användning
 i åtgärden.
 (b)
 Intäkter från åtgärden, utom intäkter som genereras
 genom utnyttjande av åtgärdens resultat.
 (c)
 Intäkter från försäljning av tillgångar som
 förvärvats i enlighet med bidragsavtalet upp till värdet av den kostnad som
 ursprungligen belastats åtgärden av deltagaren.
 3.
 En enda ersättningsnivå för stödberättigande
 kostnader ska tillämpas per åtgärd för all verksamhet som finansieras inom den.
 Den högsta stödnivån ska fastställas i arbetsprogrammet eller arbetsplanen.
 4.
 Horisont 2020-bidraget får högst uppgå till
 100 % av de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden, utan att det
 påverkar tillämpningen av medfinansieringsprincipen.
 5.
 Horisont 2020-bidraget ska vara begränsat till
 högst 50 % av de totala stödberättigande kostnaderna för följande
 åtgärder:
 (a)
 Åtgärder som huvudsakligen består av verksamhet som
 prototyputveckling, testning, demonstration, experimentell utveckling,
 pilotarbete, marknadsintroduktion.
 (b)
 Medfinansieringsåtgärder för program.
 6.
 De stödnivåer som fastställs i denna artikel ska
 gälla även för åtgärder där schablonbelopp, kostnad per enhet, eller
 klumpsummor fastställts för hela eller delar av åtgärden.
 Artikel 23
 Stödberättigande kostnader
 1.
 Villkor för stödberättigande kostnader definieras i
 artikel X i förordning (EU) nr XX [budgetförordningen/den delegerade
 förordningen]. Tredje parters kostnader inom åtgärden kan vara stödberättigande
 i enlighet med bestämmelserna i denna förordning och i bidragsavtalet.
 2.
 Icke stödberättigande kostnader är sådana som inte
 uppfyller ovanstående villkor, särskilt reserver för eventuella framtida
 förluster eller krav, valutakursförluster, kostnader förknippade med
 kapitalavkastning, kostnader som ersatts i samband med andra unionsåtgärder
 eller ‐program, skulder och avgifter för skulder samt utgifter som är
 orimliga eller som uppkommit genom vårdslöshet.
 Artikel 24
 Indirekta kostnader
 1.
 Indirekta stödberättigande kostnader ska
 fastställas genom tillämpning av en schablonnivå på 75 % av de totala
 direkta stödberättigande kostnaderna, med undantag för direkta stödberättigande
 kostnader för underleverantörer och kostnader för resurser som tredje parter
 ställer till förfogande och som inte används i stödmottagarens lokaler samt
 ekonomiskt stöd till tredje parter.
 2.
 Genom undantag från punkterna 1 och 2 får indirekta
 kostnader redovisas i form av en klumpsumma eller enhetskostnader om detta
 anges i arbetsprogrammet eller arbetsplanen.
 Artikel 25
 Årliga produktiva timmar
 1.
 Stödberättigande personalkostnader får endast
 omfatta de faktiska arbetstimmarna för de personer som direkt arbetar med
 åtgärden. Dokumentation om de faktiska arbetstimmarna ska tillhandahållas av
 deltagaren, normalt genom ett tidregistreringssystem.
 2.
 För personer som arbetar endast för åtgärden krävs
 ingen tidregistrering. I sådana fall ska deltagaren underteckna en försäkran om
 att personen i fråga har arbetat endast för åtgärden
 3.
 Bidragsavtalet ska innehålla minimikrav för
 tidregistreringssystemet samt det årliga antalet produktiva timmar som ska
 användas för beräkningen av timkostnaden för personal.
 Artikel 26
 Personalkostnader för ägarna av små
 och medelstora företag och fysiska personer utan lön
 Ägarna till små och medelstora företag som
 inte erhåller lön och andra fysiska personer som inte erhåller lön får debitera
 personalkostnader på grundval av enhetskostnader.
 Artikel 27
 Enhetskostnader
 1.
 I enlighet med artikel X i förordning (EU) nr XX
 (budgetförordningen) får kommissionen fastställa metoder för att bestämma
 enhetskostnader på grundval av
 (a)
 statistiska data eller liknande objektiva medel,
 (b)
 historiska data om deltagaren.
 2.
 Direkta stödberättigande personalkostnader kan
 finansieras på grundval av enhetskostnader som fastställts i enlighet med
 deltagarens vanliga praxis för kostnadsredovisning, under förutsättning att de
 uppfyller följande kumulativa kriterier:
 (a)
 De är beräknade på grundval av de totala faktiska
 personalkostnader som noterats i deltagarens allmänna räkenskaper vilka kan
 justeras på grundval av budgeterade eller uppskattade delar enligt de villkor
 som fastställs av kommissionen.
 (b)
 De uppfyller bestämmelserna i artikel 23.
 (c)
 De uppfyller kravet avseende icke-vinstdrivande och
 undvikande av dubbelfinansiering av kostnader.
 (d)
 De är beräknade med beaktande av bestämmelserna om
 produktiva timmar i artikel 25.
 Artikel 28
 Intyg om redovisningen
 Intyget om redovisningen ska omfatta det
 totala bidragsbelopp som en deltagare begär i form av ersättning för faktiska kostnader
 och på grundval av enhetskostnader enligt artikel 27.2. Intyget ska lämnas in
 endast om beloppet är lika med eller större än EUR 325 000 vid tiden för
 begäran om slutbetalning av bidraget.
 Artikel 29
 Intyg om metoden
 1.
 Deltagare som beräknar och debiterar direkta
 personalkostnader på grundval av enhetskostnader kan lämna ett intyg om metoden
 till kommissionen. Metoden ska uppfylla villkoren i artikel 27.2 och uppfylla
 kraven i bidragsavtalet.
 2.
 Om kommissionen godkänner ett intyg om metoden, ska
 detta vara giltigt för alla åtgärder som finansieras enligt förordning (EU) nr
 [Horisont 2020] och deltagaren ska beräkna och debitera kostnader på denna
 grundval.
 Artikel 30
 Revisorer som utfärdar intyg
 1.
 Intygen om redovisningen och metoden som avses i
 artiklarna 28 och 29 ska upprättas av en oberoende revisor som är behörig att
 utföra lagstadgad revision av räkenskaper i enlighet med Europaparlamentets och
 rådets direktiv 2006/43/EG[23]
 eller motsvarande nationella lagbestämmelser, eller av en kompetent och oberoende
 offentlig tjänsteman som enligt beslut av berörda nationella myndigheter har
 lagstadgad rätt att genomföra revision hos deltagaren och som inte har deltagit
 i redovisningsarbetet.
 2.
 På begäran av kommissionen, revisionsrätten eller
 Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), ska den revisor som levererar
 intyget om redovisningen och om metoden ge tillgång till handlingar och
 revisionshandlingar på grundval av vilka ett intyg om redovisningarna har
 utfärdats.
 Artikel 31
 Kumulativ finansiering
 En åtgärd som fått bidrag från unionens budget
 kan också beviljas ett bidrag på grundval av förordning (EU) nr XX/XX (Horisont
 2020), under förutsättning att bidragen inte täcker samma kostnadsposter.
 AVSNITT IV
 GARANTIER
 Artikel 32
 Garantifond för deltagare
 1.
 Härmed inrättas en garantifond för deltagarna
 (nedan kallad fonden) som ska täcka risken i samband med förfallna
 skulder som inte betalas in till unionen inom åtgärder som finansieras genom
 bidrag från kommissionen enligt beslut nr 1986/2006/EG och av kommissionen
 eller unionsorgan enligt Horisont 2020 i enlighet med reglerna i denna
 förordning. Fonden ska ersätta och efterträda den garantifond för deltagarna
 som inrättats enligt förordning (EG) nr 1906/2006.
 2.
 Fondens verksamhet ska bedrivas i enlighet med
 artikel 33. Fondens avkastning ska läggas till fonden och ska uteslutande tjäna
 de ändamål som anges i artikel 33.3.
 3.
 Om avkastningen inte räcker för att täcka den
 verksamhet som beskrivs i artikel 33.3, ska fonden inte ingripa, och
 kommissionen eller unionens berörda finansieringsorgan ska återkräva förfallna
 belopp direkt från stödmottagarna.
 4.
 Fonden ska anses som en tillräcklig garanti enligt
 förordning (EU) nr XX/XX [budgetförordningen]. Ingen ytterligare garanti eller
 säkerhet får godtas av deltagarna eller åläggas dem utom i det fall som
 beskrivs i punkt 3.
 5.
 Deltagarna i insatser inom Horisont 2020 vars risk
 täcks av fonden ska bidra med 5 % av unionsfinansieringen för åtgärden.
 När åtgärden avslutas ska det belopp som betalats till fonden återbetalas till
 deltagarna via samordnaren.
 Artikel 33
 Drift av fonden
 1.
 Fonden ska förvaltas av unionen, företrädd av
 kommissionen som verkställande organ på deltagarnas vägnar, på de villkor som
 fastställs i bidragsavtalet.
 Kommissionen får förvalta fonden direkt eller
 överlåta fondens finansiella förvaltning antingen till Europeiska
 investeringsbanken eller till ett lämpligt finansinstitut (nedan kallat depositariebank).
 Depositariebanken ska förvalta fonden enligt kommissionens instruktioner.
 2.
 Deltagarnas bidrag till fonden får avräknas från
 den inledande förfinansieringen och betalas till fonden på deltagarnas vägnar.
 3.
 Om en deltagare har en skuld till unionen får
 kommissionen, utan att det påverkar sanktioner som den försumliga deltagaren
 kan bli föremål för, vidta någon av följande åtgärder:
 (a)
 Överföra eller uppdra åt depositariebanken att
 överföra det utestående beloppet direkt från fonden till åtgärdens samordnare.
 Överföringen ska göras efter det att den försumliga deltagaren har avslutat
 eller dragit tillbaka sitt deltagande om åtgärden är pågående och om de
 kvarvarande deltagarna att genomföra den enligt samma mål. Belopp som överförs
 från fonden ska betraktas som unionsfinansiering.
 (b)
 Effektivt återkräva beloppet från fonden.
 Kommissionen ska utfärda ett betalningskrav till
 den deltagaren till förmån för fonden. I detta syfte får kommissionen fatta ett
 beslut om återkrav i enlighet med förordning (EU) nr XX/XX
 [budgetförordningen].
 4.
 De återkrävda beloppen ska utgöra intäkter som
 anvisas till fonden i den mening som avses i artikel [X] i förordning (EU) nr
 XX/2012 [budgetförordningen]. När alla bidrag vars risk täcks genom fonden har
 genomförts, ska eventuella utestående belopp återkrävas av kommissionen och tas
 upp i unionens budget, under förutsättning att beslut fattas av den
 lagstiftande myndigheten.
 Kapitel IV
 PRISER, UPPHANDLING ELLER FINANSIERINGSINSTRUMENT
 Artikel 34
 Priser
 Unionsfinansiering kan utformas som priser
 enligt definitionen i avdelning VII i förordning (EU) nr XX/XX
 [budgetförordningen].
 Artikel 35
 Upphandling, förkommersiell
 upphandling
 och offentlig upphandling av innovativa lösningar
 1.
 Varje upphandling som utförs av kommissionen för
 egen räkning eller tillsammans med medlemsstater ska omfattas av reglerna för
 offentlig upphandling som fastställs i förordning (EU) nr XX/2012
 [budgetförordningen] och förordning (EU) nr XX/XX [den delegerade
 förordningen].
 2.
 Unionsfinansiering kan utformas som förkommersiell
 upphandling eller upphandling av innovativa lösningar som utförs av
 kommissionen eller det berörda finansieringsorganet för egen räkning eller
 tillsammans med upphandlande myndigheter från medlemsstaterna och associerade
 länder.
 Upphandlingsförfarandena
 (a)
 ska följa principerna om öppenhet,
 icke-diskriminering, likabehandling, sund ekonomisk förvaltning, proportionalitet
 och konkurrensregler, och i tillämpliga fall med direktiv 2004/17/EG,
 2004/18/EG och 2009/81/EG eller, om kommissionen agerar för egen räkning, med
 förordning (EU) nr XX/2012 [budgetförordningen],
 (b)
 får föreskriva särskilda villkor, exempelvis att den
 upphandlade verksamheten för förkommersiell upphandling endast får utföras inom
 medlemsstaternas territorium eller i länder som är associerade till Horisont
 2020, om detta är motiverat av målen för åtgärden,
 (c)
 får tillåta att flera kontrakt beviljas genom samma
 förfarande (flera leverantörer),
 (d)
 ska föreskriva tilldelning av kontrakt till den
 eller de anbudsgivare som har det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet.
 Artikel 36
 Finansieringsinstrument
 1.
 Finansieringsinstrument kan ta någon av de former
 som avses i och ska genomföras i enlighet med [avdelning VIII] i förordning
 (EU) nr XX/XX [budgetförordningen] och får kombineras med bidrag som
 finansieras genom unionens budget, inklusive genom Horisont 2020.
 2.
 I enlighet med artikel [18.2] i förordning (EU) nr
 XX/XX [budgetförordningen] ska intäkter och återbetalningar som genereras av
 ett finansieringsinstrument inrättat enligt förordning (EU) nr XX/XX [Horisont
 2020] anvisas till det finansieringsinstrumentet.
 3.
 Intäkter och återbetalningar som genereras av den
 finansieringsfacilitet med riskdelning som inrättats enligt beslut nr
 1982/2006/EG och den första delen av det instrument för innovativa små och
 medelstora företag med hög tillväxt (GIF1) som inrättats enligt
 Europaparlamentets och rådets beslut nr 1639/2006/EG[24] ska anvisas till det
 efterföljande finansieringsinstrumenten enligt förordning (EU) nr XX/XX
 [Horisont 2020].
 Kapitel VII
 EXPERTER
 Artikel 37
 Utnämning
 av oberoende experter
 1.
 Kommissionen och när så är lämpligt
 finansieringsorganen får utse oberoende experter som ska bedöma förslag eller
 ge råd om eller bistå med
 (a)
 bedömningen av förslag,
 (b)
 övervakningen av genomförandet av åtgärder som
 genomförs enligt förordning (EU) nr XX/XX [Horisont 2020] samt av tidigare
 program för forskning och/eller innovation,
 (c)
 genomförandet av unionens politik och program för
 forskning och innovation inklusive Horisont 2020 samt uppbyggnaden av ett väl
 fungerande europeiskt forskningsområde,
 (d)
 utvärderingen av program för forskning och
 innovation,
 (e)
 utformningen av unionens forsknings- och
 innovationspolitik inbegripet förberedelser för framtida program.
 2.
 Oberoende experter ska väljas ut på grundval av
 kompetens, erfarenhet och kunskaper som är relevanta för utförandet av de
 uppgifter som anförtros dem. Om oberoende experter måste hantera konfidentiell
 information ska en lämplig säkerhetsprövning krävas innan de utses.
 Oberoende experter ska väljas ut på grundval av
 ansökningsomgångar från enskilda och omgångar som riktar sig till berörda
 organisationer, till exempel nationella forskningsorgan,
 forskningsinstitutioner, standardiseringsorganisationer eller företag, för att
 upprätta en databas över kandidater.
 Kommissionen eller det berörda
 finansieringsorganet får, om så anses lämpligt och i väl motiverade fall, välja
 en person med erforderlig kompetens som inte finns med i databasen.
 Lämpliga åtgärder ska vidtas för att eftersträva
 en jämn könsfördelning och geografisk mångfald vid utnämning av oberoende
 experter.
 Kommissionen eller det berörda
 finansieringsorganet får inhämta råd från rådgivande organ för utnämningen av
 oberoende experter. När det gäller EFR:s åtgärder för spetsforskning ska
 kommissionen utse experter på grundval av ett förslag från Europeiska
 forskningsrådets vetenskapliga råd.
 3.
 Kommissionen eller det berörda finansieringsorganet
 ska vidta de åtgärder som krävs för att se till att ingen intressekonflikt
 föreligger avseende den fråga som experten ska uttala sig om.
 4.
 Utnämningen av experter kan ske genom ett ramavtal
 om utnämning giltigt för hela löptiden för Horisont 2020 med särskilt anvisade
 arbetsuppgifter.
 5.
 Namnen på experter som utsetts på personliga
 mandat, vilka har bistått kommissionen eller finansieringsorganen i
 genomförandet i förordning (EU) nr XX/XX Horisont 2020 och beslut nr XX/XX/EU
 [särskilda programmet], ska offentliggöras minst en gång om året på
 kommissionens eller det berörda finansieringsorganets webbplats. Experternas
 namn ska samlas in, behandlas och offentliggöras i enlighet med bestämmelserna
 i förordning (EG) nr 45/2001.
 Avdelning III
 REGLER FÖR SPRIDNING AV RESULTAT
 Kapitel I
 BIDRAG
 AVSNITT I
 RESULTAT
 Artikel 38
 Äganderätt till resultat
 1.
 Resultat ska ägas av den deltagare som tar fram
 resultaten.
 2.
 Om deltagare i en åtgärd gemensamt har tagit fram
 resultat och om deras respektive del av arbetet inte kan fastställas ska de ha
 samäganderätt till resultaten. Samägarna ska upprätta ett avtal om fördelningen
 och villkoren för utövande av samäganderätten i enlighet med deras skyldigheter
 enligt bidragsavtalet.
 Om inte annat överenskommits i samägandeavtalet,
 ska var och en av samägarna ha rätt att bevilja icke-exklusiva licenser till
 tredje parter för att utnyttja samägda resultat, utan någon rätt att bevilja
 underlicenser, på följande villkor:
 (a)
 Övriga samägare ska underrättas i förväg.
 (b)
 Övriga samägare ska kompenseras på ett rättvist och
 rimligt sätt.
 3.
 Om anställda eller en part som arbetar för en
 deltagare har rätt att hävda rättigheter till de framtagna resultaten ska
 deltagaren se till att dessa rättigheter kan utövas på ett sätt som är
 förenligt med de skyldigheter som deltagaren har enligt bidragsavtalet.
 Artikel 39
 Skydd av resultat
 1.
 Där resultaten kan ha kommersiell eller industriell
 tillämpning, ska den deltagare som äger dessa resultat undersöka möjligheten
 för skydd och, om det är möjligt och motiverat med tanke på omständigheterna,
 på lämpligt sätt skydda dem under en tillräcklig tidsperiod och med en lämplig
 geografisk täckning, med vederbörlig hänsyn till sina berättigade intressen och
 de berättigade intressena, framför allt kommersiella intressen, hos övriga
 deltagare i åtgärden.
 2.
 Om en deltagare som har fått unionsfinansiering
 inte har för avsikt att skydda de resultat som den tagit fram, av andra skäl än
 omöjlighet enligt unionens eller nationell lagstiftning eller brist på
 potential för kommersiellt utnyttjande, och såvida inte deltagaren har för
 avsikt att överföra dem till en annan rättslig enhet som är etablerad i en
 medlemsstat eller ett associerat land i syfte att skydda dem, ska den informera
 kommissionen eller det berörda finansieringsorganet innan någon spridning
 avseende dessa resultat äger rum. Kommissionen på unionens vägnar, eller
 finansieringsorganet, får överta äganderätten till dessa resultat och vidta de
 åtgärder som krävs för att de ska få ett adekvat skydd.
 Deltagaren får vägra att ge tillstånd endast om
 den kan visa att dess berättigade intressen skulle åsamkas betydande skada.
 Ingen spridning avseende dessa resultat får ske förrän kommissionen eller
 finansieringsorganet har fattat ett beslut eller har beslutat sig för att
 överta äganderätten och har vidtagit de åtgärder som krävs för att säkerställa
 skydd. Bidragsavtalet ska fastställa tidsfrister för detta.
 3.
 Om en deltagare som har fått unionsfinansiering har
 för avsikt att avstå från skydd av resultat, eller att inte söka förlängning av
 sådant skydd av andra skäl än brist på potential för kommersiellt utnyttjande,
 ska den underrätta kommissionen eller finansieringsorganet som får upprätthålla
 eller förlänga skyddet genom att överta äganderätten. Deltagaren får vägra att
 ge tillstånd endast om den kan visa att dess berättigade intressen skulle
 åsamkas betydande skada. Bidragsavtalet ska fastställa tidsfrister för detta.
 Artikel 40
 Utnyttjande och spridning av resultat
 1.
 Varje deltagare som har fått unionsfinansiering ska
 göra sitt bästa för att utnyttja de resultat som den äger i fortsatt forskning
 eller i kommersiellt syfte, eller låta dem utnyttjas av en annan rättslig enhet
 för dessa ändamål, särskilt genom överlåtelse och licensiering av resultaten i
 enlighet med artikel 41.
 Ytterligare skyldigheter avseende utnyttjande får
 fastställas i bidragsavtalet. Sådana ytterligare skyldigheter ska anges i
 arbetsprogrammet eller arbetsplanen.
 2.
 Med förbehåll för restriktioner på grund av skyddet
 av immateriella rättigheter, säkerhetsbestämmelser eller legitima kommersiella
 intressen, ska varje part genom lämpligt sätt sprida de resultat den äger så
 snart som möjligt. Bidragsavtalet får fastställa tidsfrister för detta.
 Ytterligare skyldigheter avseende spridning får
 fastställas i bidragsavtalet.
 Med beaktande av spridning genom
 forskningspublikationer ska fri tillgång gälla på de villkor som anges i
 bidragsavtalet. Med beaktande av spridning av övriga resultat, inklusive
 forskningsdata, får bidragsavtalet fastställa villkor för hur fri tillgång till
 sådana resultat ska lämnas, särskilt inom EFR:s åtgärder för spetsforskning
 eller andra lämpliga områden.
 Övriga deltagare ska underrättas i förväg om
 spridning. Efter en sådan underrättelse får en deltagare göra invändningar om
 den kan visa att dess berättigade intressen med avseende på resultaten eller
 bakgrundsinformationen skulle lida betydande skada genom den avsedda
 spridningen. I sådana fall får ingen spridning ske utan att lämpliga åtgärder
 vidtas för att skydda dessa berättigade intressen. Bidragsavtalet får
 fastställa tidsfrister för detta.
 3.
 Varje deltagare ska rapportera till kommissionen
 eller finansieringsorganet om sina aktiviteter för utnyttjande och spridning.
 För den övervakning och spridning som utförs av kommissionen eller
 finansieringsorganet ska deltagarna lämna alla användbara uppgifter och
 handlingar i enlighet med de villkor som fastställs i bidragsavtalet.
 4.
 Alla patentansökningar, standarder, publikationer
 eller annan spridning, även i elektronisk form, som rör resultaten ska
 innehålla en förklaring, som får omfatta visuella medel, om att åtgärden har
 fått ekonomiskt stöd från unionen. Villkoren för förklaringen ska fastställas i
 bidragsavtalet.
 Artikel 41
 Överlåtelse och licensiering av
 resultat
 1.
 En deltagare som överlåter äganderätten till
 resultat ska överföra sina skyldigheter enligt bidragsavtalet vad gäller dessa
 resultat till den övertagande parten, inklusive skyldigheten att överföra dem
 vid en eventuell senare överlåtelse.
 Utan att det påverkar skyldigheter avseende
 konfidentialitet enligt lagar och andra författningar i samband med fusioner
 och förvärv, där andra deltagare fortfarande har nyttjanderätt till de resultat
 som överförs, ska den deltagare som har för avsikt att överlåta resultaten i
 förväg meddela dessa andra deltagare och ge dem tillräcklig information om den
 avsedda nya ägaren av resultaten för att de andra deltagarna ska kunna
 analysera den planerade överlåtelsens effekter på ett eventuellt utövande av
 deras nyttjanderätt.
 Efter meddelandet får en deltagare motsätta sig
 överlåtelsen av äganderätt om den kan visa att den planerade överlåtelsen
 skulle påverka utövandet av dess nyttjanderätt. I sådana fall får överlåtelsen
 inte ske innan en överkommelse har nåtts mellan de berörda deltagarna. Bidragsavtalet
 får fastställa tidsfrister för detta.
 Övriga deltagare kan genom skriftlig
 överenskommelse i förväg avstå från rätten att få förhandsmeddelande och att
 göra invändningar vid överlåtelser av äganderätt från en deltagare till en
 särskilt identifierad tredje part.
 2.
 Förutsatt att alla nyttjanderätter till resultaten
 kan utövas och att ytterligare skyldigheter avseende utnyttjande fullgörs, får
 den part som äger resultat bevilja licenser eller på annat sätt ge rätt att
 utnyttja dem till varje rättslig enhet, även med exklusiv rätt.
 3.
 När det gäller resultat som tas fram av deltagare
 som har fått unionsfinansiering, får kommissionen eller finansieringsorganet
 motsätta sig överlåtelse av äganderätt eller beviljande av exklusiv licens till
 tredje parter etablerade i ett tredjeland som inte är anslutet till Horisont
 2020, om beviljandet eller överlåtelsen anses strida mot intresset att utveckla
 konkurrenskraften i unionens ekonomi eller mot etiska principer eller
 säkerhetshänsyn.
 I sådana fall ska överlåtelsen av äganderätt eller
 beviljandet av exklusiv licens inte ske, såvida inte kommissionen eller
 finansieringsorganet övertygas om att lämpliga skyddsåtgärder kommer att
 vidtas.
 När så är lämpligt ska det i bidragsavtalet anges
 att kommissionen eller finansieringsorganet ska informeras i förväg om alla
 sådana överlåtelser av äganderätt eller beviljanden av exklusiv licens.
 Bidragsavtalet ska fastställa tidsfrister för detta.
 AVSNITT 2
 NYTTJANDERÄTT TILL BAKGRUNDSINFORMATION OCH RESULTAT
 Artikel 42
 Bakgrund
 Deltagarna ska på något sätt identifiera
 bakgrundsinformationen för sina åtgärder i en skriftlig överenskommelse.
 Artikel 43
 Principer för nyttjanderätt
 1.
 Begäran om att utöva nyttjanderätt eller avstå från
 nyttjanderätt ska göras skriftligen.
 2.
 Nyttjanderätt ska inte innefatta rätten att utfärda
 underlicenser, såvida inte ägaren av resultaten eller bakgrundsinformationen
 samtycker till detta.
 3.
 Deltagare i samma åtgärd ska innan de ansluter sig
 till bidragsavtalet underrätta varandra om eventuella rättsliga restriktioner
 eller begränsningar för att bevilja tillgång till sin bakgrundsinformation. I
 senare avtal om bakgrundsinformation som ingås med en deltagare ska det
 säkerställas att nyttjanderätterna kan utövas.
 4.
 När det gäller nyttjanderätt kan rättvisa och
 rimliga villkor vara avgiftsfrihet.
 5.
 Avslutande av deltagandet i en åtgärd ska inte
 påverka skyldigheten för en sådan deltagare att bevilja tillgång enligt de
 villkor som fastställs i bidragsavtalet.
 6.
 Om en deltagare inte fullgör sina skyldigheter och
 sådan försummelse inte gottgörs, får konsortieavtalet föreskriva att deltagaren
 inte längre ska ha nyttjanderätt.
 Artikel 44
 Nyttjanderätt
 för genomförande
 1.
 En deltagare ska ha nyttjanderätt till resultaten
 av en annan deltagare i samma åtgärd om detta är nödvändigt för att den
 förstnämnda ska kunna utföra sitt arbete inom åtgärden.
 Sådan tillgång ska beviljas utan avgift.
 2.
 En deltagare ska ha nyttjanderätt till
 bakgrundsinformation av en annan deltagare i samma åtgärd, om detta är
 nödvändigt för att den förstnämnda ska kunna utföra sitt arbete inom åtgärden,
 med förbehåll för eventuella restriktioner enligt artikel 43.3.
 Sådan tillgång ska beviljas utan avgift, såvida
 inte annat avtalats av deltagarna innan de anslöt sig till bidragsavtalet.
 Artikel 45
 Nyttjanderätt för utnyttjande
 1.
 En deltagare ska ha nyttjanderätt till resultaten
 av en annan deltagare i samma åtgärd, om detta är nödvändigt för att den
 förstnämnda ska kunna utnyttja sina resultat.
 Sådan tillgång ska efter överenskommelse beviljas
 på rättvisa och rimliga villkor.
 2.
 En deltagare ska ha nyttjanderätt till
 bakgrundsinformation av en annan deltagare i samma åtgärd, om detta är
 nödvändigt för att den förstnämnda ska kunna utnyttja sina resultat, med
 förbehåll för eventuella restriktioner eller begränsningar enligt artikel 43.3.
 Sådan tillgång ska efter överenskommelse beviljas
 på rättvisa och rimliga villkor.
 3.
 En anknuten enhet etablerad i en medlemsstat eller
 ett associerat land ska, såvida inte annat föreskrivs i konsortieavtalet, också
 ha nyttjanderätt till resultat eller bakgrundsinformation på samma villkor om
 detta är nödvändigt för att utnyttja de resultat som tagits fram av den
 deltagare till vilken den är anknuten.
 4.
 En begäran om tillgång enligt punkterna 1, 2 och 3
 får lämnas in upp till ett år efter det att åtgärden slutförts. Deltagarna får
 emellertid komma överens om en annan tidsfrist.
 Artikel 46
 Nyttjanderätt för unionen och
 medlemsstaterna
 1.
 Unionens institutioner och organ ska, i syfte att
 utveckla, genomföra och övervaka unionens politik eller program, ha
 tillträdesrätt till resultaten av en deltagare som har fått unionsfinansiering.
 Sådan nyttjanderätt är begränsad till icke-kommersiell och
 icke-konkurrenspräglad användning.
 Sådan tillgång ska beviljas utan avgift.
 2.
 För åtgärder inom verksamheten ”Trygga samhällen” i
 det särskilda målet ”Inkluderande, innovativa och trygga samhällen”, ska
 unionens institutioner och organ samt medlemsstaternas nationella myndigheter,
 i syfte att utveckla, genomföra och övervaka politik och program på detta
 område, ha nyttjanderätt till resultaten av en deltagare som har fått
 unionsfinansiering. Utan hinder av artikel 43.2 ska sådan nyttjanderätt omfatta
 rätten att tillåta tredje parter att använda resultaten i offentlig upphandling
 om det gäller utveckling av kapacitet på områden med mycket liten marknad och
 risk för marknadsmisslyckande och där ett övervägande allmänintresse
 föreligger.
 Sådan tillgång ska beviljas utan avgift, utom för
 användning i offentlig upphandling där den ska beviljas på rättvisa och rimliga
 villkor som ska överenskommas. Den unionsfinansiering som erhållits vid
 framtagning av resultaten ska beaktas fullt ut i fastställandet av rättvisa och
 rimliga villkor. Kommissionens säkerhetsbestämmelser ska tillämpas på
 sekretessbelagd information.
 AVSNITT 3
 SÄRSKILDA FALL
 Artikel 47
 Särskilda bestämmelser
 1.
 När det gäller åtgärder som involverar
 säkerhetsrelaterad verksamhet får bidragsavtalet innehålla särskilda
 bestämmelser, särskilt om ändringar i konsortiets sammansättning,
 sekretessbelagd information, utnyttjande, spridning, överlåtelse och
 licensiering av resultat.
 2.
 När det gäller åtgärder för stöd till befintlig
 eller ny forskningsinfrastruktur får bidragsavtalet innehålla särskilda
 bestämmelser för användare av infrastrukturen.
 3.
 När det gäller EFR:s åtgärder för spetsforskning
 får bidragsavtalet innehålla särskilda bestämmelser, särskilt om nyttjanderätt,
 överförbarhet och spridning, som gäller för deltagare, forskare och alla parter
 som berörs av åtgärden.
 4.
 När det gäller åtgärder för utbildning och
 rörlighet får bidragsavtalet innehålla särskilda bestämmelser om åtaganden för
 forskare som har nytta av åtgärden, äganderätt, nyttjanderätt och
 överförbarhet.
 5.
 När det gäller samordnings- och stödåtgärder får
 bidragsavtalet innehålla särskilda bestämmelser, särskilt om äganderätt,
 nyttjanderätt, utnyttjande och spridning.
 6.
 När det gäller instrument för små och medelstora
 företag och bidrag från finansieringsorgan inriktade på små och medelstora
 företag får bidragsavtalet innehålla särskilda bestämmelser, särskilt om
 äganderätt, nyttjanderätt, utnyttjande och spridning.
 7.
 När det gäller EIT:s kunskaps- och
 innovationsgrupper får bidragsavtalet innehålla särskilda bestämmelser,
 särskilt om äganderätt, nyttjanderätt, utnyttjande och spridning.
 KAPITEL II
 PRISER OCH UPPHANDLING
 Artikel 48
 Priser
 Tilldelning av pris ska ske på villkor att
 lämpliga skyldigheter i fråga om publicitet godkänns. Arbetsprogrammet eller
 arbetsplanen får ange särskilda skyldigheter i fråga om utnyttjande och
 spridning.
 Artikel 49
 Upphandling, förkommersiell
 upphandling
 och offentlig upphandling av innovativa lösningar
 1.
 Om inte annat anges i inbjudan att lämna anbud, ska
 resultat som erhållits genom upphandling genomförd av kommissionen ägas av
 unionen.
 2.
 Särskilda bestämmelser om äganderätt, nyttjanderätt
 och licensiering ska fastställas i kontrakten om förkommersiell upphandling för
 att säkerställa största möjliga nyttiggörande av resultaten och för att undvika
 otillbörligt gynnande. Den uppdragstagare som tar fram resultat i
 förkommersiell upphandling ska äga åtminstone de tillhörande immateriella
 rättigheterna. De upphandlande myndigheterna ska åtminstone ha avgiftsfri
 nyttjanderätt till resultaten för egen användning samt rätten att bevilja,
 eller ålägga deltagande uppdragstagare att bevilja, icke-exklusiva licenser
 till tredje parter att utnyttja resultaten på rättvisa och rimliga villkor utan
 rätt att bevilja underlicenser. Om en uppdragstagare inte lyckas utnyttja
 resultaten kommersiellt inom en i kontraktet fastställd period efter den
 förkommersiella upphandlingen, ska den överlåta äganderätten till resultaten
 till de upphandlande myndigheterna.
 3.
 Särskilda bestämmelser om äganderätt, nyttjanderätt
 och licensiering får fastställas i kontrakten om offentlig upphandling av
 innovativa lösningar för att säkerställa största möjliga nyttiggörande av
 resultaten och för att undvika otillbörligt gynnande.
 AVDELNING IV
 SLUTBESTÄMMELSER
 Artikel 50
 Upphävande och övergångsbestämmelser
 1.
 Förordning (EG) nr 1906/2006 ska upphöra att gälla
 från och med den 1 januari 2014.
 2.
 Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1, ska
 denna förordning inte inverka på de berörda åtgärdernas fortsättning eller
 modifiering, inbegripet helt eller delvis upphörande, fram till dess att de är
 avslutade, och inte heller på kommissionens eller finansieringsorgans beviljande
 av finansiellt stöd enligt beslut nr 1982/2006/EG, eller annan lagstiftning
 tillämplig på sådant stöd den 31 december 2013, vilket ska fortsätta att
 tillämpas för de berörda åtgärderna fram till dess att de är avslutade.
 3.
 Alla belopp från den garantifond för deltagarna som
 upprättats genom förordning (EG) nr 1906/2006, samt alla dess rättigheter och
 skyldigheter, ska överföras till fonden den 31 december 2013. De deltagare i
 åtgärder inom sjunde ramprogrammet som undertecknar bidragsavtal efter den 31
 december 2013 ska lämna sina bidrag till fonden.
 Artikel 51
 Denna förordning träder i kraft den tredje
 dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella
 tidning.
 Denna förordning är till alla delar
 bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
 Utfärdad i Bryssel den
 På Europaparlamentets vägnar På
 rådets vägnar
 Ordförande Ordförande
 [1] KOM(2010) 546 slutlig, 6.10.2010.
 [2] EUT L, , s.
 [3] EUT C , , s. .
 [4] EUT C , , s. .
 [5] EUT C , , s. .
 [6] KOM(2010) 546 slutlig, 6.10.2010.
 [7] Betänkande från utskottet för industrifrågor, forskning
 och energi, föredragande: Maria da Graça Carvalho, P7 TA(2010)0401.
 [8] EUT L 412, 30.12.2006, s. 1.
 [9] KOM(2010) 187.
 [10] KOM(2011) 48.
 [11] EUT L, , s.
 [12] EUT L, , s.
 [13] EGT L 317, 3.12.2001, ändrat genom beslut 2006/548/EG,
 Euratom (EUT L 215, 5.8.2006).
 [14] EUT L 391, 30.12.2006, s. 1.
 [15] EUT L 54, 22.2.2007, s. 21.
 [16] EUT L ...
 [17] EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.
 [18] K(2005) 576 slutlig, 11.3.2005.
 [19] EUT L 134, 30.4.2004, s. 1.
 [20] EUT L 134, 30.4.2004, s. 114.
 [21] EUT L 216, 20.8.2009, s. 76.
 [22] EUT L 276, 20.10.2010, s. 33.
 [23] EUT L 157, 9.6.2006, s. 87.
 [24] EUT L 310, 9.11.2006, s. 15.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 11/Sv. 99
 HR
 Službeni list Europske unije
 31
 22004D0023
 L 127/128
 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
 ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a
 br. 23/2004
 od 19. ožujka 2004.
 o izmjeni Priloga II. (Tehnički propisi, norme, ispitivanje i potvrđivanje) Sporazumu o EGP-u
 ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,
 uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, kako je izmijenjen Protokolom o prilagodbi Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, dalje u tekstu „Sporazum”, a posebno njegov članak 98.,
 budući da:
 (1)
 Prilog II. Sporazumu je izmijenjen Odlukom Zajedničkog odbora EGP-a br. 3/2004 od 6. veljače 2004. (1).
 (2)
 Direktiva Komisije 2003/94/EZ od 8. listopada 2003. o utvrđivanju načela i smjernica dobre proizvođačke prakse za lijekove za ljudsku upotrebu i za ispitivane lijekove za ljudsku upotrebu (2) treba se unijeti u Sporazum.
 (3)
 Direktivom 2003/94/EZ ukida se Direktiva Komisije 91/356/EEZ (3) koja je uključena u Sporazum i koju prema tome treba staviti izvan snage na temelju Sporazuma,
 ODLUČIO JE:
 Članak 1.
 Poglavlje XIII. Priloga II. Sporazumu izmjenjuje se:
 1.
 Iza točke 15.s (Uredba Komisije (EZ) br. 1085/2003) umeće se sljedeća točka:
 „15.t.
 32003 L 0094: Direktiva Komisije 2003/94/EZ od 8. listopada 2003. o utvrđivanju načela i smjernica dobre proizvođačke prakse za lijekove za ljudsku upotrebu i za ispitivane lijekove za ljudsku upotrebu (SL L 262,14.10.2003., str. 22.).”
 2.
 Briše se tekst točke 15. (Direktiva Komisije 91/356/EEZ).
 Članak 2.
 Vjerodostojnima se smatraju tekstovi Direktive 2003/94/EZ na islandskom i norveškom jeziku, koji će se objaviti u Dopuni Europskoga gospodarskoga prostora Službenom listu Europske unije.
 Članak 3.
 Ova Odluka stupa na snagu 20. ožujka 2004. pod uvjetom da je Zajednički odbor EGP-a primio sve obavijesti na temelju članka 103. stavka 1. Sporazuma (4).
 Članak 4.
 Ova će se Odluka objaviti u odjeljku o EGP-u Službenom listu Europske unije, te u njegovom Dodatku o EGP-u.
 Sastavljeno u Bruxellesu 19. ožujka 2004.
 Za Zajednički odbor EGP-a
 Predsjednik
 P. WESTERLUND
 (1) SL L 116, 22.4.2004., str. 44.
 (2) SL L 262, 14.10.2003., str. 22.
 (3) SL L 193, 17.7.1991., str. 30.
 (4) Ustavni zahtjevi nisu navedeni.


type: legislation

text:
 Tärkeä oikeudellinen huomautus
 |
 52009PC0671
 Ehdotus neuvoston asetus neuvoston asetuksessa (EY) N:o 732/2008 Sri Lankan demokraattisen sosialistisen tasavallan osalta säädetyn kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa koskevan erityisen kannustusmenettelyn väliaikaisesta peruuttamisesta /* KOM/2009/0671 lopull. - NLE 2009/0179 */
 [pic] | EUROOPAN KOMISSIO |Bryssel 15.12.2009KOM(2009)671 lopullinen2009/0179 (NLE)EhdotusNEUVOSTON ASETUSneuvoston asetuksessa (EY) N:o 732/2008 Sri Lankan demokraattisen sosialistisen tasavallan osalta säädetyn kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa koskevan erityisen kannustusmenettelyn väliaikaisesta peruuttamisestaPERUSTELUT1. Yhteisön yleiseen tullietuusjärjestelmään (GSP) sisältyvällä kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa koskevalla erityisellä kannustusmenettelyllä (GSP+) myönnetään lisää tullietuuksia sellaisille muita heikommassa asemassa oleville kehitysmaille, jotka ratifioivat ja panevat tosiasiallisesti täytäntöön tietyt keskeiset ihmisoikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia, ympäristönsuojelua ja hyvää hallintoa koskevat kansainväliset yleissopimukset.2. Sri Lankan demokraattinen sosialistinen tasavalta, jäljempänä ’Sri Lanka’, on yksi GSP+-etuuksia saavista maista.3. Jotta edunsaajamaille voitaisiin myöntää GSP+-etuuksia ja etuudet voitaisiin pitää voimassa, maiden on täytettävä tietyt tukikelpoisuuskriteerit, jotka vahvistetaan GSP-asetuksen 8 artiklassa (neuvoston asetus (EY) N:o 732/2008, jota sovelletaan 1. tammikuuta 2009 ja 31. joulukuuta 2011 väliseen aikaan). GSP-asetuksen 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti GSP+-etuudet voidaan peruuttaa väliaikaisesti kaikilta tai joiltakin edunsaajamaasta peräisin olevilta tuotteilta ”erityisesti, jos [GSP-asetuksen] liitteessä III tarkoitetut, 8 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimusten täytäntöön panemiseksi ratifioidut yleissopimukset eivät enää sisälly edunsaajamaan kansalliseen lainsäädäntöön tai jos kyseistä lainsäädäntöä ei ole tosiasiallisesti pantu täytäntöön”. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 980/2005 (GSP-asetus 2005–2008) 18 artiklan mukaan silloin, kun komissio saa tietoja, joiden nojalla etuuksien väliaikainen peruuttaminen saattaisi olla perusteltua, ja katsoo, että tutkimuksen suorittamiseksi on olemassa riittävät perusteet, se voi päättää panna vireille tutkimuksen.4. Komissio teki 14. lokakuuta 2008 neuvoston asetuksen (EY) N:o 980/2005 18 artiklan 2 kohdan nojalla päätöksen tiettyjen ihmisoikeussopimusten tosiasiallista täytäntöönpanoa Sri Lankassa koskevan tutkimuksen vireille panemisesta.5. Komissio suoritti tutkimuksen ja antoi 19. lokakuuta 2009 kertomuksen päätelmistään. Komissio tarkasteli kertomuksessa tiettyjä kolmen yleissopimuksen tosiasiallisen täytäntöönpanon näkökohtia painottaen erityisesti sellaisia kyseisissä yleissopimuksissa vahvistettuja tärkeimpiin ja perustavimpiin ihmisoikeuksiin liittyviä velvoitteita, joihin komission käytettävissä olevien tietojen mukaan useimmat tosiasiallista täytäntöönpanoa koskevat ongelmat liittyivät. Kertomuksessa pääteltiin käytettävissä olevien tosiseikkojen ja muiden tietojen perusteella, mukaan luettuina Sri Lankan tämän tutkimuksen virallisen kehyksen ulkopuolella toimittamat asiakirjat ja tiedot, ettei kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen yleissopimuksen sekä lapsen oikeuksien yleissopimuksen sisältävää Sri Lankan kansallista lainsäädäntöä ole pantu tosiasiallisesti täytäntöön. Tämän vuoksi on tarpeen peruuttaa väliaikaisesti GSP+-menettelyn lisätullietuudet kaikilta Sri Lankasta peräisin olevilta tuotteilta.6. GSP-asetuksen 19 artiklan 4 kohdassa vahvistetun menettelyn mukaan siinä tapauksessa, että komissio pitää väliaikaista peruuttamista tarpeellisena, se tekee ehdotuksen neuvostolle, joka tekee komission ehdotusta koskevan päätöksen määräenemmistöllä kahden kuukauden kuluessa. Jos neuvosto päättää puoltaa väliaikaista peruuttamista, asetus tulee voimaan kuuden kuukauden kuluttua päätöksen tekemisestä. Jos tilanne muuttuu tätä ennen merkitsevästi siten, etteivät väliaikaiseen peruuttamiseen oikeuttavat syyt enää päde, neuvosto voi komission ehdotuksesta tarkastella päätöstä uudelleen.7. Tästä syystä tilannetta olisi seurattava jatkuvasti, jotta Sri Lankasta peräisin oleville tuotteille myönnetyt GSP+-etuudet voitaisiin vahvistaa uudelleen, jos tutkimuksessa havaitut tosiasiallista täytäntöönpanoa koskevat puutteet korjataan riittävällä tavalla. Nykyisin voimassa olevan GSP-asetuksen kattamana aikana (31. joulukuuta 2011 asti) GPS+-etuudet voitaisiin vahvistaa uudelleen komission ehdotukseen perustuvalla uudella neuvoston päätöksellä.8. Kun tutkimus oli saatu päätökseen, Sri Lankan hallitus esitti komissiolle joitakin huomautuksia tämän kertomuksesta. Komission yksiköt ovat tarkastelleet esitettyjä tosiseikkoja ja väitteitä ja tulleet siihen tulokseen, etteivät ne muuta tutkimuksen päätelmien pätevyyttä siltä osin, ettei kolmea yleissopimusta ole vielä pantu tosiasiallisesti täytäntöön. Tämä päätelmä, mukaan luettuna Sri Lankan esille ottamia seikkoja koskeva arvio, ilmoitetaan myös Sri Lankalle viimeistään silloin, kun neuvosto tekee ratkaisunsa nyt käsillä olevasta ehdotuksesta. Toimitettua aineistoa voidaan pitää käyttökelpoisena Sri Lankan kanssa myöhemmin käytävässä kahdenvälisessä vuoropuhelussa toimenpiteistä, joita toivotaan tutkimuksessa määriteltyjen tosiasiallista täytäntöönpanoa koskevien ongelmien ratkaisemiseksi.2009/0179 (NLE)EhdotusNEUVOSTON ASETUSneuvoston asetuksessa (EY) N:o 732/2008 Sri Lankan demokraattisen sosialistisen tasavallan osalta säädetyn kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa koskevan erityisen kannustusmenettelyn väliaikaisesta peruuttamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,ottaa huomioon yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta 1 päivästä tammikuuta 2009 alkaen 31 päivään joulukuuta 2011 sekä asetusten (EY) N:o 552/97 ja (EY) N:o 1933/2006 ja komission asetusten (EY) N:o 1100/2006 ja (EY) N:o 964/2007 muuttamisesta 22 päivänä heinäkuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 732/2008[1] ja erityisesti sen 19 artiklan 4 kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksensekä katsoo seuraavaa:(1) Neuvoston asetuksen (EY) N:o 732/2008, erityisesti sen 9 artiklan ja 10 artiklan 6 kohdan, nojalla Sri Lankan demokraattinen sosialistinen tasavalta, jäljempänä ’Sri Lanka’, on yksi yhteisön yleiseen tullietuusjärjestelmään sisältyvän kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa koskevan erityisen kannustusmenettelyn edunsaajamaista.(2) Joulukuun 9 päivänä 2008 tehdyssä komission päätöksessä 2008/938/EY[2], jolla Sri Lanka lisätään kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa koskevan erityisen kannustusmenettelyn edunsaajamaiden luetteloon 1 päivän tammikuuta 2009 ja 31 päivän joulukuuta 2011 väliseksi ajaksi, todetaan että sitä, kuinka Sri Lanka täyttää kolmen ihmisoikeussopimuksen osalta vaatimukset, joiden täyttymistä osallistuminen kannustusmenettelyyn edellyttää, tarkasteltiin neuvoston asetuksen (EY) N:o 980/2005[3] nojalla käynnistetyssä tutkimuksessa.(3) Komission käytettävissä olevista Yhdistyneiden Kansakuntien raporteista, lausunnoista ja tiedoista sekä muista merkityksellisistä lähteistä, kuten valtiosta riippumattomilta järjestöiltä, saaduista julkisesti saatavilla olevista raporteista ja tiedoista ilmeni, ettei Sri Lankassa ole tosiasiallisesti pantu täytäntöön kansallista lainsäädäntöä, johon sisältyvät kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus, kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastainen yleissopimus sekä lapsen oikeuksien yleissopimus. Kyseiset kolme yleissopimusta mainitaan keskeisinä ihmisoikeussopimuksina asetuksen (EY) N:o 732/2008 liitteessä III olevan A osan 1, 5 ja 6 kohdassa.(4) Asetuksen (EY) N:o 732/2008 15 artiklan 2 kohdassa säädetään, että kyseisen asetuksen nojalla myönnetty kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa koskeva erityinen kannustusmenettely voidaan peruuttaa väliaikaisesti, jos asetuksen liitteessä III tarkoitetut, 8 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimusten täytäntöön panemiseksi ratifioidut yleissopimukset sisältävää kansallista lainsäädäntöä ei ole tosiasiallisesti pantu täytäntöön.(5) Komission päätöksellä 2008/803/EY[4] pantiin vireille tutkimus sen selvittämiseksi, onko kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen yleissopimuksen sekä lapsen oikeuksien yleissopimuksen sisältävä Sri Lankan demokraattisen sosialistisen tasavallan kansallinen lainsäädäntö pantu tosiasiallisesti täytäntöön.(6) Komissio takasi Sri Lankalle koko tutkimuksen ajan mahdollisuuden toimia tutkimuksessa yhteistyössä ja myös mahdollisuuden kommentoida asiantuntijoiden, joille komissio oli antanut tehtäväksi tutkittavien asioiden riippumattoman oikeudellisen arvioinnin, tekemiä kattavia päätelmiä. Huolimatta siitä, että Sri Lanka päätti olla toimimatta yhteistyössä tutkimuksessa ja olla osallistumatta siihen, komissio piti Sri Lankaan säännöllisesti yhteyttä tutkimuksen ulkopuolella voidakseen antaa Sri Lankalle mahdollisuuden tuoda komission tietoon kaikki tiedot, joilla oli tutkimuksen kannalta merkitystä. Komissio on ottanut Sri Lankan tässä yhteydessä toimittamat tiedot huomioon täysimääräisesti, ja ne ovat vaikuttaneet komission kertomuksessa esitettyyn arvioon.(7) Komissio hyväksyi 19 päivänä lokakuuta 2009 kertomuksen, jossa esitettiin sen päätelmät. Kertomuksen päätelmänä oli, ettei kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen yleissopimuksen sekä lapsen oikeuksien yleissopimuksen sisältävää Sri Lankan kansallista lainsäädäntöä ole pantu tosiasiallisesti täytäntöön.(8) Kertomus, jossa esitettiin tutkimuksen päätelmät, toimitettiin Sri Lankalle, ja sille muistutettiin päätelmien olevan perustana, kun komissio päättää, suositetaanko kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa koskevan erityisen kannustusmenettelyn väliaikaista peruuttamista. Sri Lankalle taattiin myös määräaika, jonka kuluessa se saattoi esittää huomautuksia tästä asiasta tai komission kertomuksesta.(9) Sri Lanka esitti komissiolle joukon huomautuksia kertomuksen asiasisällöstä ja tutkimuksen suorittamisesta. Huomautukset koskivat myös sellaisia tosiseikkoja ja päätelmiä, joiden kommentoimiseen Sri Lankalle oli annettu mahdollisuus tutkimuksen aikana mutta joita se ei kuitenkaan silloin kommentoinut. Komissio tarkasteli kuitenkin huolellisesti Sri Lankan huomautuksia, erityisesti niitä, joilla oli merkitystä väliaikaista peruuttamista koskevan päätöksen kannalta. Komission arvio, josta ilmoitettiin Sri Lankalle, johti päätelmään, että yksikään Sri Lankan esittämistä väitteistä ei muuttaisi tutkimuksen päätelmiä merkittävästi.(10) Marraskuun 17 päivänä 2009 komissio antoi, neuvoston asetuksen (EY) N:o 732/2008 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti, yleisten tullietuuksien komitealle kertomuksen tutkimuksen päätelmistä.(11) Edellä esitetyn perusteella kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa koskeva erityinen kannustusmenettely olisi peruutettava väliaikaisesti kaikilta Sri Lankasta peräisin olevilta tuotteilta, kunnes päätetään, etteivät väliaikaisen peruuttamisen syyt enää päde.(12) Tämän asetuksen olisi tultava voimaan kuuden kuukauden kuluttua sen hyväksymisestä, ellei sitä ennen komission ehdotuksesta päätetä, ettei asetukselle ole enää perusteita,ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaPeruutetaan väliaikaisesti asetuksessa (EY) N:o 732/2008 säädetty, Sri Lankasta peräisin oleviin tuotteisiin sovellettava kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa koskeva erityinen kannustusmenettely.2 artiklaAsetuksen (EY) N:o 732/2008 soveltamisajaksi neuvosto vahvistaa uudelleen määräenemmistöllä komission ehdotuksesta kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa koskevan erityisen kannustusmenettelyn Sri Lankasta peräisin oleville tuotteille, jos väliaikaisen peruuttamisen syyt eivät enää päde3 artiklaAsetuksen (EY) N:o 732/2008 19 artiklan 5 kohdan mukaisesti tämä asetus tulee voimaan kuuden kuukauden kuluttua sen hyväksymisestä, jollei neuvosto sitä ennen komission ehdotuksesta toisin päätä.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtajaYKSINOMAAN TALOUSARVION TULOPUOLEEN VAIKUTTAVAAN SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS1. EHDOTUKSEN NIMINEUVOSTON ASETUS neuvoston asetuksessa (EY) N:o 732/2008 Sri Lankan demokraattisen sosialistisen tasavallan osalta säädetyn kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa koskevan erityisen kannustusmenettelyn väliaikaisesta peruuttamisesta2. BUDJETTIKOHDATLuku ja momentti: 12 luvun 120 momenttiKyseiseksi vuodeksi budjetoitu määrä: 14 079 700 000 euroa3. RAHOITUSVAIKUTUKSET( Ehdotuksella ei ole rahoitusvaikutuksia( Ehdotuksella ei ole rahoitusvaikutuksia menoihin, mutta sillä on seuraavat rahoitusvaikutukset tuloihin:(milj. euroa yhden desimaalin tarkkuudella)Budjettikohta | Tulot[5] | 2010 |12 luku | Vaikutukset omiin varoihin | +24,3 |Toteutuksen jälkeen |2011 |12 luku | +58,2 |4. PETOSTENTORJUNTA...5. MUUT HUOMAUTUKSETTämä talousarviovaikutuksia koskeva arvio perustuu vuoden 2008 kauppaa koskeviin tietoihin sekä olettamukseen, että Sri Lankasta peräisin olevaan tuontiin sovelletaan elokuusta 2010 alkaen ennemmin GSP-perusetuuksia kuin GSP+-etuuksia ja ettei asianomaisen tuonnin määrä ja arvo muutu merkittävästi. Jos tilanne olisi ollut tämä vuonna 2008, tulleina olisi maksettu vielä 77,6 miljoonaa euroa.[1] EUVL L 211, 6.8.2008, s. 1.[2] EUVL L 334, 12.12.2008, s. 90.[3] EUVL L 169, 30.6.2005, s. 1.[4] Komission päätös 2008/803/EY, tehty 14 päivänä lokakuuta 2008, tiettyjen ihmisoikeussopimusten tosiasiallista täytäntöönpanoa Sri Lankassa koskevan tutkimuksen vireille panemisesta neuvoston asetuksen (EY) N:o 980/2005 18 artiklan 2 kohdan nojalla (EUVL L 277, 18.10.2008, s. 34).[5] Perinteisistä omista varoista (maatalousmaksut, sokerimaksut, tullimaksut) ilmoitetaan nettomäärät, jotka saadaan vähentämällä bruttomääristä 25 prosenttia jäsenvaltioiden kantokuluja.