text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 21980A1017(02)
 Oficiālais Vēstnesis L 275 , 18/10/1980 Lpp. 0028 - 0035 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 3 Sējums 12 Lpp. 0162 Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 3 Sējums 12 Lpp. 0162 Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 11 Sējums 22 Lpp. 0018
 Nolīgums,ko Eiropas Ekonomikas kopiena un Jaunzēlande vēstuļu apmaiņas veidā panākusi attiecībā uz aitas, jēra un kazas gaļas tirdzniecību1. vēstuleGodātais kungs,man ir tas gods atsaukties uz sarunām, kas norisinājās starp attiecīgajām mūsu valstu delegācijām ar mērķi izstrādāt noteikumus aitas, jēra un kazas gaļas ievešanai Kopienā no Jaunzēlandes, vienlaikus ņemot vērā attiecīgās regulas piemērošanu par tirgus kopējo organizāciju aitas, jēra un kazas gaļas nozarē. Atzīstot to, ka aitas gaļas ražošana un aitas un jēra gaļas eksports uz pasaules tirgiem un jo īpaši uz Kopienu ir vitāli nozīmīgs Jaunzēlandes tautsaimniecībai, kā arī to, ka ir svarīgi, lai netiktu kavēta aitas un jēra gaļas normāla tirdzniecība, man ir tas gods ierosināt nolīgumu ar šādiem noteikumiem.1. klauzula Ietvertie produktiNolīgums attiecas uz- svaigu vai dzesinātu aitas, jēra un kazas gaļu (02. 01 A IV a));- saldētu aitas, jēra un kazas gaļu (02.01 A IV b)).2. klauzula Pieejamība un daudzumsAr šo nolīgumu Jaunzēlandei tiek nodrošinātas piekļuves iespējas Kopienas tirgum ar tādu aitas, jēra un kazas gaļas daudzumu, kā noteikts šajā nolīgumā. Jaunzēlandei tiek dota garantija, ka tās aitas un jēra gaļas normālu tirdzniecību nekavēs attiecīgās regulas piemērojums.Lai nodrošinātu šā nolīguma pareizu darbību, Jaunzēlande apņemas ieviest atbilstošas procedūras, lai nodrošinātu, ka faktiski eksportētais daudzums gadā nepārsniegtu noteikto daudzumu. Šis daudzums ir 234000 kautsvara tonnas [1].Dzesināti produktiIepriekš noteikto daudzumu izved atbilstoši tradicionālajam preču veidam (saldētā vai dzesinātā veidā). Kopiena apstiprina, ka šī nolīguma mērķis nav liegt Jaunzēlandei izmantot jaunu tehnoloģijas sasniegumu priekšrocības vai saglabāt konkurētspējīgo pozīciju Kopienas tirgū. Ja tehnoloģijas un tirdzniecības izmaiņu rezultātā ir iespējams pārveidot patreizējo tirdzniecības struktūru, abas šā nolīguma puses pirms šādu pārveidojumu veikšanas apspriežas komitejā, kas minēta 10. klauzulā, lai rastu piemērotu risinājumu.3. klauzula Drošības klauzulaJa Kopiena ierosina iebildumus pret drošības klauzulu, tā uzņemas aizsargāt no šā nolīguma izrietošās Jaunzēlandes intereses.4. klauzula Pieļaujamā daudzuma pārsniegšanaJa ievedumi no Jaunzēlandes pārsniedz saskaņotos daudzumus, Kopiena patur tiesības pārtraukt ievedumus no šīs valsts.5. klauzula TarifsKopiena apņemas, ka nodoklis, kas piemērojams šajā nolīgumā ietverto produktu ievedumiem, nepārsniedz maksimumu 10 % ad valorem.6. klauzula Jaunu dalībvalstu pievienošanāsLīdz ar jaunu dalībvalstu pievienošanos, Kopiena, apspriedusies ar Jaunzēlandi, maina 2. klauzulā noteikto daudzumu, ņemot vērā Jaunzēlandes tirdzniecības attiecības ar katru jauno dalībvalsti. Ievedmuitas maksājumi minētajās jaunajās dalībvalstīs tiek noteikti saskaņā ar Pievienošanās līguma noteikumiem; tiek ņemts vērā arī šā nolīguma 5. klauzulā minētais maksimālais nodokļa apjoms.Sākot no dienas, kad Kopienai pievienojās Grieķija, 2. klauzulā minētais kopapjoms ir 245500 kautsvara tonnas.7. klauzula Intervences krājumu realizācijaKopiena cenšas novērst tādas norises tirgū, kas varētu kavēt Jaunzēlandes izcelsmes aitas un jēra gaļas normālu tirdzniecību Kopienas tirgū, ievērojot saskaņotos daudzumus. Jo īpaši Kopiena veic pasākumus, lai intervences krājumu realizācija saldētā veidā, ievērojot regulas darbību, nekavētu šo mērķi. Turklāt abas puses apņemas darīt visu iespējamo, lai veicinātu aitas gaļas patēriņu Kopienā, neietekmējot tirgus stabilitāti.8. klauzula Eksporta kompensācijasŅemot vērā šī nolīguma mērķus un noteikumus, Kopiena piekrīt tam, ka jebkāda faktisku kompensāciju piešķiršana vai citas palīdzības sniegšana attiecībā uz aitas gaļas, jēra gaļas un nokaušanai paredzētu dzīvu aitu un jēru izvedumiem piemērojama tikai tad, ja cenas un nosacījumi atbilst pastāvošajām starptautiskajām saistībām un ja tiek ievērota Kopienas tradicionālā daļa šo produktu pasaules eksporta tirgū. Šos vārdus interpretē atbilstoši Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību XVI pantam, un jo īpaši saskaņā ar 10. panta 2. punkta c) apakšpunktu nolīgumā par to, kā interpretējams un piemērojams Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību VI, XVI un XXIII pants.9. klauzula Izvešanas un ievešanas apliecībasJaunzēlande nodrošina, ka 2. klauzulā minētie ikgadējie daudzumi nepārsniedz minētās robežas, īpaši ievērojot to, lai izvešanas apliecības netiktu izdotas apjomiem, kas pārsniedz šo robežu.Kopiena no savas puses apņemas pieņemt visus vajadzīgos noteikumus, lai nodrošinātu, ka ievešanas apliecības minētajiem Jaunzēlandes izcelsmes produktiem tiktu izdotas, uzrādot izvešanas apliecības, ko izdevusi Jaunzēlandes valdības norīkota kompetentā iestāde.Sīki izstrādātās normas šīs sistēmas piemērošanai nosaka tā, lai attiecīgo produktu ievešanas apliecības izdošanai nebūtu nepieciešama galvojuma uzrādīšana.Šīs sīki izstrādātas piemērošanas normas nosaka arī to, ka Jaunzēlandes kompetentā iestāde regulāri ziņo Kopienas kompetentajai iestādei par tiem daudzumiem, par kuriem tiek izdotas izvešanas apliecības, un šie dati tiek attiecīgi nosūtīti tālāk galamērķa valstij.10. klauzula Padomdevēja komitejaPadomdevēju komiteju veido Kopienas un Jaunzēlandes pārstāvji. Komiteja nodrošina, ka nolīgums tiek atbilstoši piemērots un darbojas nevainojami.Tā regulāri pārbauda tendences abu pušu aitas, jēra un kazas gaļas tirgos, starptautiskā tirgus tendences, kā arī tirdzniecības nosacījumus šajos tirgos, kas attiecas uz šā nolīguma 7. klauzulā minēto mērķi.Tā nodrošina, lai nolīguma pareiza piemērošana neietekmētu to, ka uz Kopienu tiek izvesti tādi aitas, jēra un kazas gaļas produkti, kuru muitas tarifa pozīcijas nav minētas šajā nolīgumā.Komiteja apspriež jebkuru ar šī nolīguma piemērošanu saistītu jautājumu, kas var rasties jebkurai pusei, un kompetentajām iestādēm iesaka lietderīgus risinājumus.11. klauzula Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību saistībasPar nolīguma noteikumiem vienojas, neskarot pušu saistības un pienākumus attiecībā uz Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību.12. klauzula Pašierobežošanas laika posmsNolīguma 2. klauzulā noteiktais gada daudzums atteicas uz laika posmu no 1. janvāra līdz 31. decembrim. Daudzums, kas piemērojams laika posmā no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas līdz nākamā gada 1. janvārim, tiek noteikts proporcionāli gada kopējam daudzumam.13. klauzulaŠo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kur piemēro Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un saskaņā ar minētā līguma nosacījumiem, un, no otras puses, Jaunzēlandes pamatteritorijā.14. klauzula Stāšanās spēkā un pārskatīšanaNolīgums stājas spēkā 1980. gada 20. oktobrī. Tas paliek spēkā līdz 1984. gada 31. martam, un turpina būt spēkā arī pēc tam, un abām pusēm ir tiesības nolīgumu denonsēt, par to paziņojot rakstiski vienu gadu iepriekš. Jebkurā gadījumā abas puses līdz 1984. gada 1. aprīlim pārbauda šā nolīguma noteikumus nolūkā veikt nepieciešamos labojumus, par kuriem puses vienojas.Man ir tas gods ierosināt, ja Jūsu valdība piekrīt visam iepriekšminētajam, šī vēstule un Jūsu apstiprinoša atbilde veido Eiropas Ekonomikas kopienas un Jaunzēlandes nolīgumu, kas panākts šajā jautājumā.Godātais kungs, lūdzu, pieņemiet manus visaugstākos cieņas apliecinājumus.Eiropas Kopienu Padomes vārdā —2. vēstuleGodātais kungs,man ir tas gods apliecināt, ka esmu saņēmis šādu Jūsu vēstuli ar šīsdienas datumu:"Man ir tas gods atsaukties uz sarunām, kas norisinājās starp attiecīgajām mūsu valstu delegācijām ar mērķi izstrādāt noteikumus aitas, jēra un kazas gaļas ievešanai Kopienā no Jaunzēlandes, vienlaikus ņemot vērā attiecīgās regulas piemērošanu par tirgus kopējo organizāciju aitas, jēra un kazas gaļas nozarē. Atzīstot to, ka aitas gaļas ražošana un aitas un jēra gaļas eksports uz pasaules tirgiem un jo īpaši uz Kopienu ir vitāli nozīmīgs Jaunzēlandes tautsaimniecībai, kā arī to, ka ir svarīgi, lai netiktu kavēta aitas un jēra gaļas normāla tirdzniecība, man ir tas gods ierosināt nolīgumu ar šādiem noteikumiem.1. klauzula Ietvertie produktiNolīgums attiecas uz- svaigu vai dzesinātu aitas, jēra un kazas gaļu (02. 01 A IV a));- saldētu aitas, jēra un kazas gaļu (02.01 A IV b)).2. klauzula Pieejamība un daudzumsAr šo nolīgumu Jaunzēlandei tiek nodrošinātas piekļuves iespējas Kopienas tirgum ar tādu aitas, jēra un kazas gaļas daudzumu, kā noteikts šajā nolīgumā. Jaunzēlandei tiek dota garantija, ka tās aitas un jēra gaļas normālu tirdzniecību nekavēs attiecīgās regulas piemērojums.Lai nodrošinātu šā nolīguma pareizu darbību, Jaunzēlande apņemas ieviest piemērotas procedūras tā, lai faktiski eksportētais daudzums gadā nepārsniegtu noteikto daudzumu. Šis daudzums ir 234000 kauts Vara tonnas [2].Dzesināti produktiIepriekš noteikto daudzumu izved atbilstoši tradicionālajam preču veidam (saldētā vai dzesinātā veidā). Kopiena apstiprina, ka šī nolīguma mērķis nav liegt Jaunzēlandei izmantot jaunu tehnoloģijas sasniegumu priekšrocības vai saglabāt konkurētspējīgo pozīciju Kopienas tirgū. Ja tehnoloģijas un tirdzniecības izmaiņu rezultātā ir iespējams pārveidot tirdzniecībā esošo preču veidu, abas šā nolīguma puses pirms šādu pārveidojumu veikšanas apspriežas komitejā, kas minēta 10. klauzulā, lai rastu piemērotu risinājumu.3. klauzula Drošības klauzulaJa Kopiena ierosina iebildumus pret drošības klauzulu, tā uzņemas aizsargāt no šā nolīguma izrietošās Jaunzēlandes intereses.4. klauzula Pieļaujamā daudzuma pārsniegšanaJa ievedumi no Jaunzēlandes pārsniedz saskaņotos daudzumus, Kopiena patur tiesības pārtraukt ievedumus no šīs valsts.5. klauzula TarifsKopiena apņemas, ka nodoklis, kas piemērojams šajā nolīgumā ietverto produktu ievedumiem, nepārsniedz maksimumu 10 % ad valorem.6. klauzula Jaunu dalībvalstu pievienošanāsLīdz ar jaunu dalībvalstu pievienošanos, Kopiena, apspriedusies ar Jaunzēlandi maina 2. klauzulā noteikto daudzumu, ņemot vērā Jaunzēlandes tirdzniecības attiecības ar katru jauno dalībvalsti. Ievedmuitas maksājumi jaunajās dalībvalstīs tiek noteikti saskaņā ar Pievienošanās līguma noteikumiem; tiek ņemts vērā arī šā nolīguma 5. klauzulā minētais maksimālais nodokļa apjoms.Sākot no dienas, kad Kopienai pievienojās Grieķija, 2. klauzulā minētais kopapjoms ir 245500 kautsvara tonnas.7. klauzula Intervences krājumu realizācijaKopiena cenšas novērst tādas norises tirgū, kas varētu kavēt Jaunzēlandes aitas un jēra gaļas normālu tirdzniecību Kopienas tirgū, ievērojot saskaņotos daudzumus. Jo īpaši Kopiena veic pasākumus, lai intervences krājumu realizācija saldētā veidā, ievērojot regulas darbību, nekavētu šo mērķi. Turklāt abas puses apņemas darīt visu iespējamo, lai veicinātu aitas gaļas patēriņu Kopienā, neietekmējot tirgus stabilitāti.8. klauzula Eksporta kompensācijasŅemot vērā šī nolīguma mērķus un noteikumus, Kopiena piekrīt tam, ka jebkāda faktisku kompensāciju piešķiršana vai jebkuras citas palīdzības sniegšana attiecībā uz aitas gaļas, jēra gaļas, nokaušanai paredzētu dzīvu aitu un jēru izvedumiem piemērojama tikai tad, ja cenas un nosacījumi atbilst pastāvošajām starptautiskajām saistībām un ja tiek ievērota Kopienas tradicionālā daļa šo produktu pasaules eksporta tirgū. Šos vārdus interpretē atbilstoši Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību XVI pantam, un jo īpaši saskaņā ar 10. panta 2. punkta c) apakšpunktu nolīgumā par to, kā interpretējams un piemērojams Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību VI, XVI un XXIII pants.9. klauzula Izvešanas un ievešanas apliecībasJaunzēlande nodrošina, ka 2. klauzulā minētie ikgadējie daudzumi nepārsniedz minētās robežas, īpaši ievērojot to, lai izvešanas apliecības netiktu izdotas tiem apjomiem, kas pārsniedz šo robežu.Kopiena no savas puses apņemas pieņemt visus vajadzīgos noteikumus, lai nodrošinātu, ka ievešanas apliecības minētajiem Jaunzēlandes izcelsmes produktiem tiktu izdotas, uzrādot izvešanas apliecības, ko izdevusi Jaunzēlandes valdības norīkota kompetentā iestāde.Sīki izstrādātās normas šīs sistēmas piemērošanai nosaka tā, lai attiecīgo produktu ievešanas apliecības izsniegšanai nebūtu nepieciešama galvojuma uzrādīšana.Šīs sīki izstrādātās piemērošanas normas nosaka arī to, ka Jaunzēlandes kompetentā iestāde regulāri ziņo Kopienas kompetentajai iestādei par tiem daudzumiem, par kuriem tiek izdotas izvešanas apliecības, un šie dati tiek attiecīgi nosūtīti tālāk galamērķa valstij.10. klauzula Padomdevēja komitejaPadomdevēju komiteju veido Kopienas un Jaunzēlandes pārstāvji. Komiteja nodrošina, ka nolīgums tiek atbilstoši piemērots un darbojas nevainojami.Tā regulāri pārbauda tendences abu pušu aitas, jēra un kazas gaļas tirgos, starptautiskā tirgus tendences, kā arī tirdzniecības nosacījumus šajos tirgos, ieskaitot nosacījumus, kas attiecas uz šā nolīguma 7. klauzulā minēto mērķi.Tā nodrošina, lai nolīguma pareiza piemērošana neietekmētu to, ka uz Kopienu tiek izvesti tādi aitas, jēra un kazas gaļas produkti, kuru muitas tarifa pozīcijas nav minētas šajā nolīgumā.Komiteja apspriež jebkuru ar šī nolīguma piemērošanu saistītu jautājumu, kas var rasties jebkurai pusei, un kompetentajām iestādēm iesaka lietderīgus risinājumus.11. klauzula Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību saistībasPar nolīguma noteikumiem vienojas, neskarot pušu saistības un pienākumus attiecībā uz Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību.12. klauzula Pašierobežošanas laika posmsNolīguma 2. klauzulā noteiktais gada daudzums atteicas uz laika posmu no 1. janvāra līdz 31. decembrim. Daudzums, kas piemērojams laika posmā no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas līdz nākamā gada 1. janvārim, tiek noteikts proporcionāli gada kopējam daudzumam.13. klauzulaŠo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kur piemēro Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un saskaņā ar minētā līguma nosacījumiem, un, no otras puses, Jaunzēlandes pamatteritorijā.14. klauzula Stāšanās spēkā un pārskatīšanaNolīgums stājas spēkā 1980. gada 20. oktobrī. Tas paliek spēkā līdz 1984. gada 31. martam, un turpina būt spēkā arī pēc tam, un abām pusēm ir tiesības nolīgumu denonsēt, par to paziņojot rakstiski vienu gadu iepriekš. Jebkurā gadījumā abas puses līdz 1984. gada 1. aprīlim pārbauda šā nolīguma noteikumus nolūkā veikt nepieciešamos labojumus, par kuriem puses vienojas.Man ir tas gods ierosināt, ja Jūsu valdība piekrīt visam iepriekšminētajam, šī vēstule un Jūsu apstiprinoša atbilde veido Eiropas Ekonomikas kopienas un Jaunzēlandes nolīgumu, kas panākts šajā jautājumā."Man ir tas gods apstiprināt, ka mana valdība piekrīt visam iepriekšminētajam, un Jūsu vēstule kopā ar šo atbildi veido nolīgumu atbilstoši Jūsu ierosinājumam.Godātais kungs, lūdzu, pieņemiet manus visaugstākos cieņas apliecinājumus.Jaunzēlandes valdības vārdā —[1] Kautsvars (svars ar kauliem). Atkaulotas gaļas svaru nosaka pēc neatkaulotas gaļas svara, piemērojot koeficientu un tādējādi to pārveidojot neatkaulotas gaļas svarā. Šajā nolūkā 55 kg atkaulotas aitas gaļas atbilst 100 kg neatkaulotas aitas gaļas un 60 kg atkaulotas jēra gaļas atbilst 100 kg neatkaulotas jēra gaļas.[2] Kautsvars (svars ar kauliem). Atkaulotas gaļas svaru nosaka pēc neatkaulotas gaļas svara, piemērojot koeficientu un tādējādi to pārveidojot neatkaulotas gaļas svarā. Šajā nolūkā 55 kg atkaulotas aitas gaļas atbilst 100 kg neatkaulotas aitas gaļas un 60 kg atkaulotas jēra gaļas atbilst 100 kg neatkaulotas jēra gaļas.--------------------------------------------------


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 |
 52013PC0769
 Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 u pogledu tehničke provedbe Kyotskog protokola uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime /* COM/2013/0769 final - 2013/0377 (COD) */
 OBRAZLOŽENJE
 1. KONTEKST PRIJEDLOGA
 Izmjena iz Dohe
 Na Konferenciji o promjeni klime u Dohi u
 prosincu 2012. 192 stranke Kyotskog protokola uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih
 naroda o promjeni klime („Konvencija”) usvojile su izmjenu Protokola.[1] „Izmjenom iz Dohe”
 utvrđuje se drugo ciljno razdoblje Kyotskog protokola koje počinje
 1. siječnja 2013. a završava 31.prosinca 2020.
 Prema Izmjeni iz Dohe, Europska unija, njezine
 države članice i Island obvezuju se ograničiti svoje prosječne
 godišnje emisije stakleničkih plinova u razdoblju od 2013. do 2020. na
 80 % svojih emisija bazne godine (uglavnom 1990.).[2] Ta obveza temelji na ciljevima
 smanjenja emisije utvrđenima u klimatsko-energetskom paketu usvojenom
 2009., posebno u Sustavu trgovanja emisijama Europske unije (EU ETS) i Odluci o
 zajedničkom naporu.[3]
 U izračunu obveze uzimaju se u obzir razlike u opsegu između
 zakonodavstva Europske unije i drugog ciljnog razdoblja Kyotskog protokola.[4] Taj je pristup u skladu sa
 zaključcima Vijeća iz ožujka 2012. u kojima je navedeno da se
 zajednička obveza Europske unije, njezinih država članica i Islanda
 treba temeljiti na klimatsko-energetskom paketu, te da obveze smanjenja emisije
 pojedinačnih država članica u drugom ciljnom razdoblju Kyotskog protokola
 „ne prelaze njihove obveze usuglašene u zakonodavstvu EU-a”. Na tom se pristupu
 temeljio podnesak Europske unije i njezinih država članica u vezi s
 njihovom obvezom iz drugog ciljnog razdoblja u travnju 2012.[5]
 Osim Izmjene iz Dohe, Konferencija o promjeni
 klime iz Dohe donijela je i niz odluka o tehničkim pitanjima vezanima uz
 provedbu obveza značajnog smanjenja navedenih u Izmjeni iz Dohe:
 između ostalog, odluke o obračunu i upravljanju Kyotskim jedinicama
 na prijelazu iz prvog u drugo ciljno razdoblje te za drugo ciljno razdoblje
 (odluke 1/CMP.8 i 2/CMP.8).[6].
 U pripremi je dodatni niz odluka kojima se zaokružuje provedbeni paket, a
 Europska unija nastoji pomoći osigurati njihovo donošenje na Konferenciji
 o promjeni klime u Varšavi u studenome 2013.
 Zajedničko ispunjavanje obveza
 Europske unije, njezinih država članica i Islanda
 Člankom 4. Kytoskog protokola strankama
 je omogućeno zajedničko ispunjavanje njihovih obveza. Europska unija
 i njezine države članice iskoristile su tu mogućnost prilikom
 ratifikacije Kyotskog protokola 2002. i u provedbi njegova prvog ciljnog
 razdoblja[7].
 Tijekom pregovora o Izmjeni iz Dohe Europska unija i njezine države
 članice jasno su istaknule da namjeravaju ponovno zajednički
 ispunjavati svoje obveze drugog ciljnog razdoblja, ovaj put zajedno s Islandom.
 Za svaku od stranaka koje su se dogovorile o
 zajedničkom ispunjavanju obveza smatra se da je ispunila te obveze ako je
 ispunjena zajednička obveza (prema zbroju njihovih emisija
 stakleničkih plinova tijekom trajanja ciljnog razdoblja). Međutim, u
 slučaju neispunjenja zajedničke obveze svaka je stranka odgovorna za
 svoju razinu emisije utvrđenu u njihovu sporazumu o zajedničkom
 ispunjavanju obveza. Dakle, prema Kyotskom protokolu, stranke sporazuma o
 zajedničkom ispunjavanju obveza moraju utvrditi, i prijaviti uz polaganje
 instrumenata prihvaćanja, svoje razine emisije dodijeljene svakom
 članu sporazuma o zajedničkom ispunjavanju obveza.
 Uvjeti zajedničkog ispunjavanja obveza
 Europske unije, njezinih država članica i Islanda utvrđeni su u
 Prilogu I. prijedlogu Odluke Vijeća o zaključenju Izmjene iz
 Dohe Kyotskog protokola uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni
 klime i zajedničkom ispunjavanju obveza koje iz njega proizlaze.[8] Uvjeti će biti navedeni i
 u bilateralnom sporazumu s Islandom za koji je Komisija u lipnju 2013.
 Vijeću izdala prijedlog o mandatu za vođenje pregovora. Nakon
 usuglašavanja, ti uvjeti, uključujući odnosne razine emisije, moraju
 se prijaviti UNFCCC-u nakon što Europska unija, njezine države članice i
 Island zajednički polože svoje instrumente prihvaćanja Izmjene iz
 Dohe.
 Obračun emisija nakon 2012.
 U drugom ciljnom razdoblju Kyotskog protokola
 nastavlja se i do određene mjere unapređuje postojeći
 sveobuhvatni sustav obračuna emisija kako bi se osiguralo transparentno
 postupanje stranaka i njihovo ispunjavanje obveza. Taj se sustav temelji na
 zahtjevu da svaka stranka koja podliježe obvezi obračuna iznos koji joj je
 dodijeljen. Dodijeljeni iznos je količina u tonama koju svaka stranka
 smije emitirati tijekom ciljnog razdoblja u ekvivalentu ugljičnog dioksida
 (CO2-eq). Izdaje se u obliku jedinica dodijeljene kvote (jedinica
 AAU) u nacionalnom registru svake stranke. Prema sporazumu o zajedničkom
 ispunjavanju obveza iz Priloga II. prijedlogu Odluke Vijeća to
 znači da su Europska unija, njezine države članice i Island zasebno
 odgovorne za izdavanje u svoje nacionalne registre jedinica dodijeljene kvote
 koje predstavljaju njihove odnosne dodijeljene količine.
 Osim jedinica dodijeljene kvote, u nacionalnim
 registrima čuvaju se i obračunavaju i transakcije u jedinicama koje
 proizlaze iz uporabe fleksibilnih mehanizama iz Kyotskog protokola.
 Uključuju ne samo jedinice dodijeljene kvote već i ovjerena smanjenja
 emisije (CER) za projekte u okviru mehanizma čistog razvoja, jedinice
 smanjenja emisija (ERU) za projekte zajedničke provedbe, te jedinice
 uklanjanja (RMU) za uklanjanja pomoću ponora. Transakcije u tim jedinicama
 podliježu međunarodnim zahtjevima kao što su kriteriji prihvatljivosti za
 sudjelovanje u fleksibilnim mehanizmima i oni kojima se uređuju
 pričuve ciljnog razdoblja (CPR). Tim se zahtjevima osiguravaju mjere
 kojima se onemogućuje da stranka ne premaši dozvoljenu prodaju jedinica
 ako to nije opravdano stvarnim smanjenjima emisije te stranke. Osim toga,
 Konferencija o promjenama klime iz Dohe dogovorila je pravila o prijelazu iz
 prvog u drugo ciljno razdoblje, posebno u pogledu prenošenja unaprijed
 (pretvaranja) viška jedinica dodijeljene kvote iz prvog ciljnog razdoblja.
 Iako novo dogovorena Kyotska pravila u
 načelu ne utječu na funkcioniranje EU ETS-a i Odluku o
 zajedničkom naporu, treba pojasniti međudjelovanje obračunskog
 sustava Kyotskog protokola i obračunskih pravila iz zakonodavstva Europske
 unije, a provedbu Kyotskih pravila uskladiti s onima iz zakonodavstva EU-a.
 Osim toga, provedba sporazuma o zajedničkom ispunjavanju obveza iziskuje
 izradu dodatnih tehničkih pravila.
 Pravna osnova za tehničku provedbu u
 Europskoj uniji
 Tijekom prvog ciljnog razdoblja Kyotskog
 protokola (2008. do 2012.), međunarodno dogovoreni zahtjevi provedeni su
 putem Odluke o mehanizmu za praćenje[9]
 i uredbama o Registru koje se odnose na drugu fazu EU ETS-a (2008.-2012.).[10] Ti su zahtjevi
 uključivali obračun emisija i jedinica, zajedničko ispunjavanje
 obveza EU-a, upravljanje jedinicama potrebno radi obveza iz Kyotskog protokola
 i njihovo međudjelovanje s postupcima upravljanja jedinicama EU ETS-a.
 Uredbe o Registru sadržavale su pravila obračunavanja i upravljanja
 jedinicama za provedbu EU ETS-a i za provedbu prvog ciljnog razdoblja Kyotskog
 protokola. Uredba o Registru koja je trenutno na snazi[11] sadržava samo odredbe o
 upravljanju jedinicama u vezi s provedbom i funkcioniranjem treće faze EU
 ETS-a i Odluke o zajedničkom naporu. U njoj se ne propisuju
 obračunski zahtjevi za tehničku provedbu Protokola nakon 2012.
 Provedba Kyotskog protokola nakon 2012.
 iziskuje izradu niza pravila za tehničku provedbu za Europsku uniju,
 njezine države članice i Island. Nedavno donesena Uredba o mehanizmu za
 praćenje[12]
 ne sadržava pravnu osnovu na temelju koje bi Komisija mogla to učiniti u
 pogledu nacionalnih registara država članica. Iz toga proizlazi potreba za
 ovom izmjenom Uredbe o mehanizmu za praćenje kako bi se osigurala potrebna
 pravna osnova.
 2. Tehnička provedba
 Kyotskog protokola nakon 2012.
 Kako bi se osigurala tehnička provedba
 Kyotskog protokola u Europskoj uniji nakon 2012., omogućilo
 učinkovito funkcioniranje zajedničkog ispunjavanja obveza Europske
 unije, njezinih država članica i Islanda te osigurala njegova usklađenost
 s funkcioniranjem EU ETS-a i Odlukom o zajedničkom naporu, u Europskoj
 uniji potrebna su pravila za tehničku provedbu. Ta se pravila trebaju
 odnositi na niz pitanja, uključujući:
 –
 postupke upravljanja jedinicama kao što su
 transakcije Kyotskim jedinicama (izdavanje, prijenos, stjecanje, poništenje,
 povlačenje, prenošenje unaprijed, zamjena ili promjena datuma isteka
 valjanosti) u nacionalnim registrima i između nacionalnih registara
 Europske unije, država članica i Islanda;
 –
 obračunske postupke vezane uz prijelaz iz
 prvog u drugo ciljno razdoblje, uključujući prenošenje unaprijed
 viška jedinica AAU, CER i ERU iz prvog u drugo ciljno razdoblje;
 –
 uspostavu i održavanje pričuve viška iz
 prethodnog razdoblja (PPSR) i pričuve ciljnog razdoblja (CPR) za svakog
 člana sporazuma o zajedničkom ispunjavanju obveza;
 –
 pristojbu ili „udio u prihodu” koji se odnosi na
 izdavanje jedinica ERU i prvi međunarodni prijenos jedinica AAU u drugom
 ciljnom razdoblju.
 Ovim se prijedlogom Uredbe Europskog
 parlamenta i Vijeća osigurava osnova za provedbu tih tehničkih
 pitanja u Europskoj uniji donošenjem pravnih akata.
 Postupci upravljanja jedinicama
 Delegirani akti predviđeni u ovom
 prijedlogu potrebni su kako bi se osiguralo da su sve transakcije u Kyotskim
 jedinicama u nacionalnim registrima Europske unije, njezinih država
 članica i Islanda usklađene sa zajedničkim ispunjavanjem
 njihovih obveza. Transakcije uključuju izdavanje, prijenos, stjecanje,
 poništenje, prenošenje unaprijed, zamjenu, promjenu datuma isteka valjanosti i
 povlačenje. Potrebno je i osigurati učinkovitu provedbu postupaka
 upravljanja jedinicama za obračun emisija i jedinica u skladu s EU ETS-om
 i Odlukom o zajedničkom naporu. Sporazumom o zajedničkom ispunjavanju
 obveza za drugo ciljno razdoblje zahtijevat će se specifikacija pravila za
 provedbu Kyotskog protokola u Europskoj uniji.
 Osim toga, i EU ETS-om i Odlukom o
 zajedničkom naporu dozvoljava se ograničena uporaba Kyotskih jedinica
 radi ispunjavanja obveza utvrđenih u zakonodavstvu EU-a. Bitno je da se
 tehničkom provedbom Kyotskih pravila u Europskoj uniji predvidi potpuna
 fleksibilnost utvrđena u zakonodavstvu Unije kako bi tim jedinicama mogli
 pristupiti operateri u skladu s odredbama EU ETS-a i države članice u vezi
 sa svojim obvezama iz Odluke o zajedničkom naporu. Bitno je i da se u tehničku
 provedbu uvedu čvrste obračunske prakse koje se odnose na
 usklađivanje provedbenih pravila Kyotskog protokola s EU ETS-om i Odlukom
 o zajedničkom naporu. To uključuje nužnost osiguravanja da za svaku
 povezanu EU jedinicu koja se izrađuje ili koristi radi sukladnosti bude
 izdana ili povučena jedna Kyotska jedinica.
 Osim toga, delegirani akti predviđeni
 ovim prijedlogom potrebni su radi definiranja učinkovite uredbe o
 povlačenju jedinica nakon 2012.: postizanje zajedničkog cilja ovisi o
 povlačenju jedinica od strane Europske unije, svake države članice i
 Islanda prema njihovim odnosnim razinama emisije. Jasan postupak
 povlačenja jedinica od strane Unije, država članica i Islanda te
 jasno identificiranje jedinica koje povlači svaka stranka jamčit
 će da će sukladnost sa zakonodavstvom Unije značiti i sukladnost
 s obvezama Kyotskog protokola te obrnuto. Osim toga, takav je postupak potreban
 radi očuvanja cjelovitosti obračunavanja u skladu s EU ETS-om. Pod
 uvjetom da operateri na koje se odnosi EU ETS ispunjavaju u njemu navedene
 obveze, time se također jamči da nije nužno stjecanje dodatnih
 Kyotskih jedinica radi pokrivanja tih emisija a u cilju ispunjavanja
 obračunskih zahtjeva Kyotskog protokola za drugo ciljno razdoblje. U tu
 svrhu, delegiranim aktima predviđenima u ovom prijedlogu osigurat će
 se da emisije obuhvaćene EU ETS-om između 1. siječnja 2013.
 i 31. prosinca 2020. odgovaraju naknadnom povlačenju jedinica
 važećih u drugom ciljnom razdoblju Kytoskog protokola. U načelu,
 njima će se osigurati povlačenje jedne Kyotske jedinice, važeće
 u drugom ciljnom razdoblju, na svaku jedinicu predanu u EU ETS za emisije iz
 izvora navedenih u Prilogu A Kyotskom protokolu. Slično tome, njima
 će se utvrditi i povlačenje Kyotskih jedinica, važećih u drugom
 ciljnom razdoblju, u odnosu na emisije i uklanjanja država članica i
 Islanda u sektorima izvan ETS-a, do mjere do koje su ti plinovi, izvori i
 ponori obuhvaćeni Protokolom.
 Obračunski postupci u vezi s
 prijelazom iz prvog u drugo ciljno razdoblje
 U Odluci 13/CMP.1, u kojoj su sadržana
 ključna obračunska pravila Kyotskog protokola,[13] navode se odredbe kojima se
 strankama omogućava prenošenje unaprijed jedinica ERU, CER i AAU u
 sljedeće ciljno razdoblje nakon što za sve stranke bude izvršena procjena
 sukladnosti. U skladu s tom Odlukom, jedinice ERU i CER mogu se prenijeti
 unaprijed do ograničenja jednakog 2,5 % dodijeljenog iznosa stranke.
 Jedinice uklanjanja (RMU), privremene jedinice CER (tCER), dugoročne
 jedinice CER (lCER) i jedinice smanjenja emisije (ERU) izvedene iz jedinica RMU
 ne mogu se prenijeti unaprijed. Odlukom 17CMP.8 potvrđuje se primjena
 tih pravila nakon 2012. i dodaje zahtjev da se jedinice AAU prenesene unaprijed
 moraju prenijeti u pričuvu viška prethodnog razdoblja te stranke (PPSR).
 Postotno ograničenje prenošenja unaprijed
 jedinica CER i ERU primjenjuje se na temelju dodijeljenog iznosa, a jedinice
 CER i ERU važeće u prvom ciljnom razdoblju i koje se koriste radi
 sukladnosti u trećoj fazi EU ETS-a (2013.-2020.) čuvaju se u Registru
 Unije. Zbog toga će biti ključno primijeniti ograničenje u
 cijeloj Europskoj uniji i njezinim državama članicama na način koji
 omogućava prenošenje unaprijed tih jedinica radi kasnijeg povlačenja.
 Osim toga, prema EU ETS-u račune moraju otvoriti i održavati ne samo
 stranke već i privatni subjekti. Do mjere do koje sredstva na tim
 računima uključuju jedinice CER i ERU, bit će važno utvrditi
 ujednačena pravila kojima se omogućava optimalna provedba pravila o
 prenošenju unaprijed. Jedinice AAU koje predstavljaju kvote kojima se trguje
 između druge i treće faze EU ETS-a isto tako se čuvaju u
 Registru Unije. Stoga delegiranim aktima isto tako treba utvrditi pravila za
 primjenu pravila za prenošenje unaprijed jedinica AAU radi osiguravanja
 usklađenosti provedbe obračunskog sustava Kyotskog protokola s onime
 EU ETS-a i s Odlukom o zajedničkom naporu.
 Uspostava i održavanje pričuve
 ciljnog razdoblja (CPR) i pričuve viška iz prethodnog razdoblja (PPSR) za
 svakog člana sporazuma o zajedničkom ispunjavanju obveza;
 U delegiranim aktima predviđenima ovim
 prijedlogom isto tako će se morati navesti funkcioniranje pričuve
 ciljnog razdoblja u nacionalnim registrima Europske unije, njezinim državama
 članicama i Islandu. Međunarodni zahtjev uspostave i održavanja pričuve
 ciljnog razdoblja dio je odgovornosti svake stranke da upravlja svojim
 dodijeljenim iznosom i obračunava ga. Prema međunarodnim odlukama,
 pričuva ciljnog razdoblja odgovara ili 90 % početnog
 dodijeljenog iznosa stranke ili 100 % njezinih zaliha prema posljednjem
 pregledu, što god je od toga niže, pomnoženo s 8. Pričuva ciljnog
 razdoblja odnosi se na svakog člana sporazuma o zajedničkom
 ispunjavanju obveza pojedinačno. Budući da dodijeljeni iznos država
 članica i Islanda pokriva samo sektore izvan ETS-a, a dodijeljeni iznos
 Unije pokriva sektore ETS-a, delegiranim aktima predviđenima ovim
 prijedlogom treba utvrditi usklađeni pristup za točan obračun i
 transparentno izvješćivanje odnosnih pričuva ciljnog razdoblja
 Europske unije, njezinih država članica i Islanda.
 Na temelju Odluke 1/CMP.8 svaka stranka
 mora uspostaviti račun za pričuvu viška iz prethodnog razdoblja
 (PPSR) u svom nacionalnom registru te se utvrđuju povezana pravila za PPSR
 kako slijedi: jedinice se mogu prenositi između računa PPSR-a; svaka
 stranka može povući jedinice u svom vlastitom PPSR-u do razine do koje
 emisije tijekom drugog ciljnog razdoblja premašuju dodijeljeni iznos; i stranka
 može stjecati jedinice do 2 % svojeg dodijeljenog iznosa u prethodnom
 ciljnom razdoblju iz PPSR-a druge stranke. Europska unija, njezine države
 članice i Island odgovorni su svaki pojedinačno za uspostavu i
 održavanje PPSR-a u skladu s međunarodno dogovorenim pravilima i uvjetima
 zajedničkog ispunjavanja obveza. Potrebno je definirati opseg svakog
 PPSR-a u skladu s definicijom razina emisije navedenom u Prilogu I.
 prijedlogu Odluke Vijeća. Isto tako je potrebno utvrditi zajednička
 pravila o početnoj bilanci,[14]
 te o uporabi i stjecanju jedinica u PPSR-u Europske unije, njezinih država
 članica i Islanda.
 Udio u prihodu koji se primjenjuje na
 jedinice AAU i ERU
 Na temelju Odluke 1/CMP.8 za prvi
 međunarodni prijenos jedinica AAU i izdavanje jedinica ERU uzima se
 pristojba od 2 % od udjela u prihodu. U onoj mjeri u kojoj se ta pristojba
 primjenjuje na izdavanje jedinica ERU, u opsegu je odgovornosti svake države
 članice i Islanda. Međutim, u onoj mjeri u kojoj je potrebno
 održavati bilance jedinica AAU kako bi se osiguralo da se važeća Kyotska
 jedinica može povući za svaku jedinicu upotrijebljenu radi sukladnosti s
 Odlukom o zajedničkom naporu, potrebni su delegirani akti predviđeni
 ovim prijedlogom kojima se osigurava uzimanje u obzir primjene postotka od
 udjela u prihodu u skladu sa zahtjevima zakonodavstva Europske unije.
 3. Pravni aspekti ovog
 prijedloga
 Ovim se prijedlogom izmjenjuje pravna osnova,
 sadržana u Uredbi o mehanizmu za praćenje, na temelju koje Komisija može
 donositi nezakonodavne akte kojima se utvrđuju pravila o elementima, koji
 nisu ključni, za obračunavanje Kyotskih jedinica nakon 2012. u pravu
 Europske unije. Ključni elementi u pogledu obveza Europske unije, njezinih
 država članica i Islanda, njihove provedbe i zajedničkog ispunjavanja
 obveza utvrđeni su u nizu pravnih instrumenata, uključujući
 zasebni prijedlog Odluke Vijeća. Isto tako će biti regulirani u
 bilateralnom sporazumu s Islandom, a uključeni su u Izmjenu iz Dohe i
 pripadajuće odluke Konferencije stranaka koja služi kao sastanak stranaka
 Kyotskog protokola, te u Uredbi o mehanizmu za praćenje i delegiranim i
 provedbenim aktima donesenima na temelju te Uredbe.
 Prije, na temelju prijašnjih uredbi o
 Registru, takva su se pravila donosila na temelju postupka regulatornog odbora
 s kontrolom. Temeljila su se na pravnoj osnovi sadržanoj u Odluci o mehanizmu
 za praćenje. Pravna osnova kojom je omogućena provedba tehničkih
 pitanja vezanih uz upravljanje jedinicama u prvom ciljnom razdoblju Kyotskog
 protokola donošenjem uredaba o Registru bila je sadržana u članku 3.
 stavku 3. i članku 6. stavku 1. Odluke o mehanizmu za
 praćenje. Odnosila se, između ostalog, na potrebu za donošenjem
 provedbenih komitoloških odredaba u pogledu izvješćivanja informacija iz
 nacionalnog registra, o izdavanju, stjecanju, čuvanju, prijenosu,
 poništenju, povlačenju i prenošenju unaprijed jedinica dodijeljenog
 iznosa, jedinica uklanjanja, jedinica smanjenja emisije i ovjerenih smanjenja
 emisije tijekom prethodne godine. Isto tako je omogućavala donošenje
 komitoloških mjera u pogledu zahtjeva Zajednice i njezinih država članica
 za „uspostavom i održavanjem registara radi osiguravanja točnog
 obračuna izdavanja, držanja, prijenosa, stjecanja, poništenja i
 povlačenja jedinica dodijeljenog iznosa, jedinica uklanjanja, jedinica
 smanjenja emisije i ovjerenih smanjenja emisije i prenošenja unaprijed jedinica
 dodijeljenog iznosa, jedinica smanjenja emisije i ovjerenih smanjenja emisije”.
 Odluka o mehanizmu za praćenje stavljena
 je izvan snage i zamijenjena Uredbom o mehanizmu za praćenje koja je
 stupila na snagu 8 srpnja 2013. Uredba o mehanizmu za praćenje odnosi
 se na sustav registra koji omogućava tehničku provedbu Kyotskog
 protokola u pogledu upravljanja jedinicama u nacionalnim registrima u njezinom
 članku 10. („Uspostava i upravljanje registrima”). Sadrži
 ključni element međunarodnog zahtjeva za Uniju i njezine države
 članice za ‚uspostavom i održavanjem registara radi točnog
 obračuna izdavanja, držanja, prijenosa, stjecanja, poništenja,
 povlačenja, prenošenja unaprijed, zamjene ili promjene datuma isteka
 valjanosti, ovisno o slučaju, jedinica AAU, RMU, ERU, CER, tCER i lCER.
 Članak 10. stavak 4. isto tako sadržava pravnu osnovu za
 donošenje delegiranog akta kojime se provode elementi, koji nisu ključni,
 tehničke provedbe Kyotskog protokola u pogledu upravljanja jedinicama u
 nacionalnim registrima, a koji zamjenjuje prijašnji članak 6. stavak 1.
 Odluke o mehanizmu za praćenje. Međutim, dok se članak 6.
 stavak 1. Odluke o mehanizmu za praćenje odnosio na sva pitanja
 upravljanja jedinicama u „ registrima Zajednice i njezinih država
 članica”, područje primjene ove odredbe sužen je u Uredbi o mehanizmu
 za praćenje. Pravna osnova za donošenje delegiranih akata sad se odnosi
 samo na „uspostavu” (umjesto na uspostavu i održavanje) „Registra Unije”
 (umjesto registara Unije i država članica).
 Radi uspostave
 učinkovitog sustava registara kojime se provode novi zahtjevi za upravljanje
 jedinicama u drugom ciljnom razdoblju Kyotskog protokola potrebno je izmijeniti
 članak 10. Mehanizma za praćenje. Njegovo područje primjene
 mora se proširiti tako da uključuje pitanja tehničke provedbe u
 pogledu upravljanja jedinicama u nacionalnim registrima kako je propisano
 Kyotskim protokolom, Izmjenom iz Dohe i odlukama donesenima na temelju njih za
 drugo ciljno razdoblje Kyotskog protokola.
 Na temelju sadržaja pravila koja je potrebno
 usvojiti u pravnim aktima koje propisuje ovaj prijedlog u skladu s prethodno
 navedenim, te pravne akte treba donijeti i kao delegirane akte u skladu s
 člankom 290. UFEU-u, na isti način kako je već propisano
 člankom 10. stavkom 4. Uredbe o mehanizmu za praćenje.
 Delegiranim aktom nadopunjuju se osnovna
 pravila navođenjem njegova sadržaja i uređivanjem dodatne
 pojedinosti. Razlikuje se od provedbenog akta u skladu s člankom 291.
 UFEU-a kojime se propisuju jednaki uvjeti za države članice u provedbi
 zakonodavstva Unije. Kako je gore prikazano, obračunski zahtjevi koje
 treba provesti nakon 2012. ne proizlaze samo iz zakonodavstva Europske unije,
 već se uvelike temelje na međunarodno dogovorenim pravilima. Osim
 toga, ne provode ih samo države članice, već se jednako odnose na
 samu Europsku uniju, te se njima uvodi obveza institucijama Europske unije.
 Kako je propisano člankom 290. UFEU-a, delegiranim aktima
 predviđenim ovim prijedlogom ne bi se uskladila provedba bilo kakvih
 postojećih osnovnih pravila već bi se utvrdile dodatne specifične
 tehničke pojedinosti za provedbu Kyotskog protokola nakon 2012.
 2013/0377 (COD)
 Prijedlog
 UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 u
 pogledu tehničke provedbe Kyotskog protokola uz Okvirnu konvenciju
 Ujedinjenih naroda o promjeni klime
 (Tekst značajan za EGP)
 EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE
 EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
 Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske
 Komisije,
 nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog
 akta nacionalnim parlamentima,
 uzimajući u obzir mišljenje Europskoga
 gospodarskog i socijalnog odbora[15],
 uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija[16],
 u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
 budući da:
 (1) Vijeće je donijelo
 Odluku [...] o zaključivanju Izmjene iz Dohe Kyotskog protokola uz Okvirnu
 konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime i zajedničkom ispunjavanju
 obveza koje iz njega proizlaze.[17]
 Odlukom se zaključuje Izmjena iz Dohe Kyotskog protokola uz Okvirnu
 konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime („UNFCCC”) kojom se
 utvrđuje drugo ciljno razdoblje, u ime Unije, te se utvrđuju uvjeti
 zajedničkog ispunjavanja obveza Unije, njezinih država članica i
 Islanda u skladu s člankom 4. Kyotskog protokola.
 (2) Zaključivanje Izmjene iz
 Dohe, provedba pratećih odluka Konferencije stranaka koja služi kao
 sastanak stranaka Kyotskog protokola i uvjeti zajedničkog ispunjavanja
 obveza u Uniji, njezinim državama članicama i Islandu iziskuju
 utvrđivanje pravila kojima se osigurava tehnička provedba Kyotskog
 protokola u Uniji nakon 2012. radi omogućavanja učinkovitog
 funkcioniranja zajedničkog ispunjavanja obveza Unije, njezinih država
 članica i Islanda te radi osiguravanja njegove usklađenosti s
 funkcioniranjem Sustava trgovanja emisijama Europske unije („EU ETS”)
 uspostavljenog Direktivom 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća[18] i Odlukom 406/2009/EZ
 Europskog parlamenta i Vijeća[19]
 (3) Tijekom prvog ciljnog
 razdoblja Kyotskog protokola, međunarodno dogovoreni zahtjevi za
 obračunavanje i upravljanje emisijama i jedinicama i zajedničko
 ispunjavanje obveza Unije i njezinih država članica provedeni su Odlukom
 br. 280/2004/EZ Europskog parlamenta i Vijeća[20] i takozvanim uredbama o
 Registru.[21].
 Prijašnje uredbe o Registru zamijenjene su Uredbom Komisije (EU)
 br. 389/2013[22],
 koja sada sadržava odredbe o upravljanju jedinicama u vezi s provedbom i
 funkcioniranjem EU ETS-a i Odlukom 406/2009/EZ.[23] Novo donesena Uredba (EU)
 br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća[24] više ne sadržava potrebnu
 pravnu osnovu za donošenje delegiranih propisa za provedbu pravila za drugo
 ciljno razdoblje.
 (4) Za drugo ciljno razdoblje
 dodijeljeni iznos Unije odnosi se na emisije stakleničkih plinova iz
 izvora obuhvaćenih EU ETS-om, do mjere do koje su obuhvaćeni Kyotskim
 protokolom, dok se odnosni dodijeljeni iznosi država članica i Islanda
 odnose na sve ostale emisije stakleničkih plinova iz izvora i uklanjanja
 ponorima obuhvaćene Kyotskim protokolom.
 (5) Odlukom 1/CMP.8[25] izmjenjuju se pravila za
 utvrđivanje prihvatljivosti za sudjelovanje u fleksibilnim mehanizmima na
 temelju Kyotskog protokola. Njome se također definiraju ograničenja
 vezana uz jedinice prenesene unaprijed iz prvog u drugo ciljno razdoblje,
 uključujući zahtjev da svaka stranka utvrdi pričuve viška iz
 prethodnog razdoblja (PPSR). Osim toga, Odlukom je propisana pristojba od
 2 % udjela u prihodu za prve međunarodne prijenose jedinica
 dodijeljenog iznosa (AAU) i izdavanje jedinica smanjenja emisije (ERU) za
 projekte zajedničke provedbe odmah nakon pretvaranja jedinica AAU ili RMU
 koje su prethodno držale stranke u jedinice ERU. Trenutno se pregovara o
 dodatnim pravilima za provedbu drugog ciljnog razdoblja Kyotskog protokola.
 (6) Radi utvrđivanja jasnih
 pravila kojima se osigurava tehnička provedba Kyotskog protokola u
 Europskoj uniji nakon 2012., omogućavanja učinkovitog funkcioniranja
 zajedničkog ispunjavanja obveza Europske unije, njezinih država
 članica i Islanda, te osiguravanja njegove usklađenosti s
 funkcioniranjem EU ETS-a i Odlukom o zajedničkom naporu, ovlast za donošenje
 delegiranih akata u skladu s člankom 290. UFEU-a treba delegirati
 Komisiji. Pri pripremanju i izradi delegiranih akata Komisija bi trebala
 osigurati njihovu usklađenost s međunarodno dogovorenim
 obračunskim zahtjevima, uvjetima zajedničkog ispunjavanja obveza
 navedenima u Odluci [...] i odgovarajućem zakonodavstvu Unije,
 DONIJELI SU OVU UREDBU:
 Članak 1.
 Uredba (EU) br. 525/2013 mijenja se kako
 slijedi:
 1. članku 3. dodaju se
 sljedeće točke (13.a) i (13.b) :
 „(13.a) ‚Pričuva ciljnog razdoblja’ ili ‚CPR’
 znači pričuva utvrđena u skladu s Prilogom Odluci 11/CMP.1
 ili drugim odgovarajućim odlukama tijela UNFCCC-a ili Kyotskog protokola;
 (13.b) ‚Pričuva viška prethodnog razdoblja’
 ili ‚PPSR’ znači pričuva utvrđena u skladu s Odlukom 1/CMP.8 ili
 drugim odgovarajućim odlukama tijela UNFCCC-a ili Kyotskog protokola;“
 2. članak 10. mijenja se
 kakao slijedi:
 (a) članku 10. stavku 1.
 dodaje se sljedeći podstavak:
 „Unija i države članice u svojim registrima
 obračunavaju prijenos jedinica prema zahtjevima Kyotskog protokola, Odluke
 1/CMP.8 ili ostalim odgovarajućim odlukama tijela UNFCCC-a ili Kyotskog
 protokola kao udio u prihodu nakon izdavanja jedinica ERU i za prvi
 međunarodni prijenos jedinica AAU.”
 (b) članku 10. dodaje se
 sljedeći stavak 5:
 „5. Komisija je isto tako ovlaštena za
 donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 25. radi osiguravanja,
 putem registara Unije i država članica, tehničke provedbe Kyotskog
 protokola, omogućavanja učinkovitog funkcioniranja zajedničkog
 ispunjavanja obveza Unije, država članica i Islanda te osiguravanja
 njegove usklađenosti s primjenom Direktive 2003/87/EZ i Odluke
 406/2009/EZ, uključujući:
 (a)
 postupke upravljanja jedinicama, kao što su
 transakcije u jedinicama AAU, CER, uključujući lCER i tCER, ERU i RMU
 (izdavanje, prijenos, stjecanje, poništenje, povlačenje, prenošenje
 unaprijed, zamjena ili promjene datuma isteka valjanosti) u nacionalnim
 registrima i između nacionalnih registara Unije, njezinih država
 članica i Islanda;
 (b)
 obračunske postupke vezane uz prijelaz iz
 prvog u drugo ciljno razdoblje, uključujući prenošenje viška jedinica
 AAU, CER i ERU unaprijed iz prvog u drugo ciljno razdoblje;
 (c)
 uspostavu i održavanje pričuve viška iz
 prethodnog razdoblja i pričuve ciljnog razdoblja za Uniju i države
 članice;
 (d)
 obračun udjela u prihodu kako je
 predviđeno stavkom 1. ovog članka.
 Pri donošenju delegiranih akata iz prvog podstavka
 Komisija osigurava dosljednu provedbu međunarodno dogovorenih
 obračunskih zahtjeva, optimizira transparentnost i osigurava točnost
 obračuna kyotskih jedinica od strane Unije i država članica uz
 istodobno smanjenje administrativnog opterećenja i troškova.”
 Članak 2.
 Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana
 nakon dana objave u Službenom listu Europske unije.
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Za Europski parlament Za
 Vijeće
 Predsjednik Predsjednik
 [1] Odluka 1/CMP.8, koju je donijela Konferencija stranaka
 koja služi kao sastanak stranaka Kyotskog protokola, FCCC/KP/CMP/2012/13/Add.1
 [2] Za prvo ciljno razdoblje bazne godine EU-a bile su kako
 slijedi: za CO2, CH4 i N2O sve države
 članice koriste 1990. kao baznu godinu, osim: Bugarske – 1988.;
 Mađarske - srednju vrijednost od 1985. do 1987.; Slovenije – 1986.;
 Poljske – 1988.; Rumunjske - 1989. Za fluorirane plinove sve države
 članice koriste 1995. kao baznu godinu, osim: Austrije, Francuske, Italije
 i Slovačke – 1990.; i Rumunjske - 1989.
 [3] Zakonodavstvo doneseno 23. travnja 2009.,
 uključujući Direktivu 2009/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o
 izmjeni Direktive 2003/87/EZ u svrhu poboljšanja i proširenja sustava Zajednice
 za trgovanje emisijskim jedinicama stakleničkih plinova i Odluku
 br. 406/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja
 2009. o naporima koje poduzimaju države članice radi smanjenja emisija
 stakleničkih plinova s ciljem ostvarenja ciljeva Zajednice vezanih uz
 smanjenje emisija stakleničkih plinova do 2020. godine,
 SL L 140, 5.6. 2009.
 [4] Razlika u opsegu detaljno je objašnjena u radnom
 dokumentu službi Komisije „Pripremanje cilja ograničenja ili smanjenja
 emisije (QELRO) na temelju Klimatsko-energetskog paketa Unije”, SWD(2012) 18 završna
 verzija od 13.2.2012.
 [5] Podnesak Danske i Europske komisije u ime Europske unije
 i njezinih država članica od 19. travnja 2012. o „Informacijama o
 cilju ili smanjenja emisija (QELROs) za drugo ciljno razdoblje Kyotskog
 protokola”, FCCC/KP/AWG/2012/MISC.1.
 [6] Napomena 1., gore.
 [7] Odluka Vijeća 2002/358/EZ od 25. travnja 2002.
 o odobravanju, u ime Europske zajednice, Kyotskog protokola uz Okvirnu
 konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime i zajedničkom ispunjavanju
 obveza koje iz njega proizlaze, SL L 130/1, 15.5.2002., str. 1.
 [8] COM(2013) 768 final.
 [9] Odluka br. 280/2004/EZ Europskog parlamenta i
 Vijeća od 11. veljače 2004. o mehanizmu za praćenje emisija
 stakleničkih plinova u Zajednici i za provedbu Kyotskog protokola,
 SL L 49, 19.2.2004., str. 1.
 [10] Uredba Komisije (EZ) br. 2216/2004 od
 21. prosinca 2004. o standardiziranom i zaštićenom sustavu registara
 prema Direktivi 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te Odluci
 br. 280/2004/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, SL L 386,
 29.12.2004. str. 1. i Uredba Komisije (EU) br. 920/2010 od
 7. listopada 2010. o standardiziranom i zaštićenom sustavu registara
 prema Direktivi 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te Odluci
 br. 280/2004/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, SL L 270,
 14.10.2010., str. 1.
 [11] Uredba Komisije (EU) br. 389/2013 od 2. svibnja
 2013. o uspostavi Registra Unije u skladu s Direktivom 2003/87/EZ Europskog
 parlamenta i Vijeća, odlukama br. 280/2004/EZ i br. 406/2009/EZ
 Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage uredbi Komisije
 (EU) br. 920/2010 i br. 1193/2011, SL L 122, 3.5.2013.,
 str. 1.
 [12] Uredba (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i
 Vijeća od 21. svibnja 2013. o mehanizmu za praćenje i
 izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova i za
 izvješćivanje o drugim informacijama u vezi klimatskih promjena na
 nacionalnoj razini i razini Unije te stavljanju izvan snage Odluke
 br. 280/2004/EZ, SL L 165, 18.6.2013., str. 13.
 [13] Odluka 13/CMP/1 o načinima obračuna
 dodijeljenih iznosa iz članka 7. stavka 4. Kyotskog protokola,
 u: FCCC/KP/CMP/2005/8/Add.2.
 [14] Početna bilanca PPSR-a Europske unije, koju treba
 uspostaviti u Registru Unije, prvenstveno se sastoji od jedinica AAU koje se
 čuvaju u Registru Unije u skladu s člankom 56. Uredbe
 920/2010/EZ, a koje predstavljaju kvote EU ETS-a kojima se trguje u skladu s
 člankom 57. Uredbe 920/2010/EZ. Početna bilanca svakog PPSR-a
 država članica i Islanda sastoji se od jedinica AAU prenesenih unaprijed u
 svakom nacionalnom registru.
 [15] SL C , , str. .
 [16] SL C , , str. .
 [17] SL L, , str. .
 [18] Direktiva 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od
 13. listopada 2003. o uspostavljanju sustava trgovanja kvotama emisija
 stakleničkih plinova unutar Zajednice i o izmjeni Direktive Vijeća
 96/61/EZ 8SL L 275/32, 25.10.2003.).
 [19] Odluka br. 406/2009/EZ Europskog parlamenta i
 Vijeća od 23. travnja 2009. o naporima koje poduzimaju države
 članice radi smanjenja emisija stakleničkih plinova s ciljem
 ostvarenja ciljeva Zajednice vezanih za smanjenje emisija stakleničkih
 plinova do 2020. godine (SL L 140, 5.6. 2009.).
 [20] Odluka br. 280/2004/EZ Europskog parlamenta i
 Vijeća od 11. veljače 2004. o mehanizmu za praćenje emisija
 stakleničkih plinova u Zajednici i za provedbu Kyotskog protokola
 (SL L 49, 19.2.2004., str. 1.).
 [21] Uredba Komisije (EZ) br. 2216/2004 od
 21. prosinca 2004. o standardiziranom i zaštićenom sustavu registara
 prema Direktivi 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te Odluci
 br. 280/2004/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, SL L 386,
 29.12.2004. str. 1. i Uredba Komisije br. 920/2010 od
 7. listopada 2010. o standardiziranom i zaštićenom sustavu registara
 prema Direktivi 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te Odluci
 br. 280/2004/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 270,
 14.10.2010., str. 1.)
 [22] Uredba Komisije (EU) br. 389/2013 od 2. svibnja
 2013.o uspostavi Registra Unije u skladu s Direktivom 2003/87/EZ Europskog
 parlamenta i Vijeća, odlukama br. 280/2004/EZ i br. 406/2009/EZ
 Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage Uredbi Komisije
 (EU) br. 920/2010 i br. 1193/2011, SL L 122, 3.5.2013., str. 1.
 [23] Odluka br. . br. 406/2009/EZ Europskog
 parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009.o naporima koje poduzimaju
 države članice radi smanjenja emisija stakleničkih plinova s ciljem
 ostvarenja ciljeva Zajednice vezanih za smanjenje emisija stakleničkih plinova
 do 2020. godine, SL L 140, 5.6.2009., str. 136.
 [24] Uredba (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i
 Vijeća od 21. svibnja 2013. o mehanizmu za praćenje i
 izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova i za
 izvješćivanje o drugim informacijama u vezi klimatskih promjena na
 nacionalnoj razini i razini Unije te stavljanju izvan snage Odluke
 br. 280/2004/EZ, SL L 165, 18.6.2013., str. 13.
 [25] Odluka 1/CMP.8 koju je donijela Konferencija stranaka
 koja služi kao sastanak stranaka Kyotskog protokola, FCCC/KP/CMP/2012/13/Add.1.


type: other

text:
RAPPORT dwar il-kwittanza għall-implimentazzjoni tal-baġit taċ-Ċentru Ewropew għall-Iżvilupp ta’ Taħriġ Vokazzjonali għas-sena finanzjarja 2010 - A7-0129/2012
 Proċedura : 2011/2213(DEC)Ċiklu ta' ħajja waqt sessjoniĊiklu relatat mad-dokument :
 A7-0129/2012Testi mressqa :
 RAPPORT 198k 141k
 12 t'April 2012PE 473.987v02-00 A7-0129/2012
 dwar il-kwittanza għall-implimentazzjoni tal-baġit taċ-Ċentru Ewropew għall-Iżvilupp ta’ Taħriġ Vokazzjonali għas-sena finanzjarja 2010
 dwar il-kwittanza għall-implimentazzjoni tal-baġit taċ-Ċentru Ewropew għall-Iżvilupp ta’ Taħriġ Volazzjonali għas-sena finanzjarja 2010
 – wara li kkunsidra l-kontijiet annwali definittivi taċ-Ċentru Ewropew għall-Iżvilupp ta' Taħriġ Vokazzjonali għas-sena finanzjarja 2010,
 – wara li kkunsidra r-rapport tal-Qorti tal-Awdituri dwar il-kontijiet annwali taċ-Ċentru Ewropew għall-Iżvilupp ta' Taħriġ Vokazzjonali għas-sena finanzjarja 2010, flimkien mat-tweġibiet taċ-Ċentru(1),
 – wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 tal-25 ta' Ġunju 2002 rigward ir-Regolament Finanzjarju applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej(2), u b'mod partikolari l-Artikolu 185 tiegħu,
 – wara li kkunsidra r-Regolament (KEE) Nru 337/75 tal-Kunsill tal-10 ta' Frar 1975 li jwaqqaf Ċentru Ewropew għall-Iżvilupp ta' Taħriġ Vokazzjonali(3), u b'mod partikolari l-Artikolu 12a tiegħu,
 – wara li kkunsidra r-rapport tal-Kumitat għall-Kontroll tal-Baġit u l-opinjoni tal-Kumitat għall-Impjiegi u l-Affarijiet Soċjali (A7-0129/2012),
 1. Jagħti l-kwittanza lid-Direttur taċ-Ċentru Ewropew għall-Iżvilupp ta' Taħriġ Vokazzjonali għall-implimentazzjoni tal-baġit taċ-Ċentru għas-sena finanzjarja 2010;
 3. Jagħti istruzzjonijiet lill-President tiegħu biex jgħaddi din id-Deciżjoni, kif ukoll ir-riżoluzzjoni li hi parti integrali minnha, lid-Direttur taċ-Ċentru Ewropew għall-Iżvilupp ta' Taħriġ Vokazzjonali, lill-Kunsill, lill-Kummissjoni u lill-Qorti tal-Awdituri, u biex jiżgura li tiġi ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (serje L).
 dwar l-għeluq tal-kontijiet taċ-Ċentru Ewropew għall-Iżvilupp ta’ Taħriġ Vokazzjonali għas-sena finanzjarja 2010
 – wara li kkunsidra r-rapport tal-Qorti tal-Awdituri dwar il-kontijiet annwali taċ-Ċentru Ewropew għall-Iżvilupp ta' Taħriġ Vokazzjonali għas-sena finanzjarja 2010, flimkien mat-tweġibiet taċ-Ċentru(5),
 – wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 tal-25 ta' Ġunju 2002 rigward ir-Regolament Finanzjarju applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej(6), u b'mod partikolari l-Artikolu 185 tiegħu,
 – wara li kkunsidra r-Regolament (KEE) Nru 337/75 tal-Kunsill tal-10 ta' Frar 1975 li jwaqqaf Ċentru Ewropew għall-Iżvilupp ta' Taħriġ Vokazzjonali(7), u b'mod partikolari l-Artikolu 12a tiegħu,
 1. Japprova l-għeluq tal-kontijiet taċ-Ċentru Ewropew għall-Iżvilupp ta' Taħriġ Vokazzjonali għas-sena finanzjarja 2010;
 2. Jagħti istruzzjonijiet lill-President tiegħu biex jgħaddi din id-deċiżjoni lid-Direttur taċ-Ċentru Ewropew għall-Iżvilupp ta' Taħriġ Vokazzjonali, lill-Kunsill, lill-Kummissjoni u lill-Qorti tal-Awdituri, u biex jiżgura li tiġi ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea (serje L).
 li tinkludi l-osservazzjonijiet li jagħmlu parti integrali mid-deċiżjoni dwar il-kwittanza għall-implimentazzjoni tal-baġit taċ-Ċentru Ewropew għall-Iżvilupp ta’ Taħriġ Vokazzjonali għas-sena finanzjarja 2010
 – wara li kkunsidra r-rapport tal-Qorti tal-Awdituri dwar il-kontijiet annwali taċ-Ċentru Ewropew għall-Iżvilupp ta' Taħriġ Vokazzjonali għas-sena finanzjarja 2010, flimkien mat-tweġibiet taċ-Ċentru(9),
 – wara li kkunsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 tal-25 ta' Ġunju 2002 rigward ir-Regolament Finanzjarju applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej(10), u b'mod partikolari l-Artikolu 185 tiegħu,
 A. billi l-Qorti tal-Awdituri stqarret li kisbet assigurazzjonijiet raġonevoli li l-kontijiet annwali taċ-Ċentru Ewropew għall-Iżvilupp ta’ Taħriġ Vokazzjonali (“iċ-Ċentru”) għas-sena finanzjarja 2010 huma affidabbli, u li t-tranżazzjonijiet sottostanti huma legali u regolari,
 B. billi fl-10 ta' Mejju 2011 il-Parlament ta l-kwittanza lid-Direttur taċ-Ċentru għall-implimentazzjoni tal-baġit taċ-Ċentru Ewropew għall-Iżvilupp ta’ Taħriġ Vokazzjonali għas-sena finanzjarja 2009(13), u fir-riżoluzzjoni tiegħu li takkumpanja d-deċiżjoni dwar il-kwittanza, fost affarijiet oħra:
 - talab liċ-Ċentru japplika l-prinċipji baġitarji tal-ispeċifikazzjoni u t-trasparenza b'mod aktar effikaċi,
 - ħa nota li ċ-Ċentru reġa' ttrasferixxa approprjazzjonijiet (31% tal-infiq amministrattiv - Titolu II) u ħassar approprjazzjonijiet tal-ħlasijiet (24% tat-total tal-approprjazzjonijiet għal attivitajiet operattivi),
 - talab lid-Direttur taċ-Ċentru jipprovdi informazzjoni aktar speċifika dwar il-kontenut tal-15-il rakkomandazzjoni, li nfetħu fil-31 ta' Diċembru 2008 u l-14-il rakkomandazzjoni ġdida li nfetħu fil-31 ta' Diċembru 2009, fiż-żewġ każijiet mis-Servizz tal-Awditjar Intern (IAS),
 - talab liċ-Ċentru jinforma l-awtorità tal-kwittanza rigward il-passi li ttieħdu dwar il-proċedura għat-tneħħija tal-impenji sabiex titjieb it-trasparenza tal-assi tal-inventorju,
 C. billi l-baġit globali taċ-Ċentru għas-sena finanzjarja 2010 kien ta' EUR 18 300 000, li huwa 1.6 % anqas meta mqabbel ma' dak tas-sena preċedenti, D. billi l-kontribuzzjoni tal-Unjoni għall-baġit taċ-Ċentru għall-2010 kienet ta' EUR 16,920,000, li tfisser żieda ta' 2 % meta mqabbla mal-2009,
 1. Jinnota mill-kontijiet annwali taċ-Ċentru għas-sena finanzjarja 2010 (CAA), li f'nofs Diċembru 2010 iċ-Ċentru kien ingħata baġit supplimentari u ta' emenda b'valur ta' EUR 810 000 biex jiffinanzja l-istudji mitluba mid-DĠ Impjiegi fil-qasam tat-tbassir tal-ħiliet meħtieġa;
 2. Jieħu nota tad-dikjarazzjoni tal-Bord Governattiv fl-opinjoni tiegħu dwar il-Kont Annwali definittiv taċ-Ċentru tal-2010 li l-baġit tal-2010 ffinanzjat mill-kontribuzzjoni tal-Unjoni Ewropea ġie implimentat b'99%; Jinnota wkoll mill-Kontijiet Annwali taċ-Ċentru li l-ispejjeż ta' rappreżentanza u l-ispejjeż għal-laqgħat żdiedu rispettivament b'233% u 37% meta mqabbla mal-2009; jirrikonoxxi li rċieva l-ġustifikazzjoni ta' dawn iż-żidiet f’tali infiq permezz ta' ittra tat-23 ta' Frar 2012; jinnota li ż-żieda fl-ispejjeż ta’ rappreżentanza ġiet iġġenerata mill-organizzazzjoni ta’ riċeviment fl-okkażjoni tat-tluq tad-Direttur preċedenti; jistieden liċ-Ċentru jillimita l-ispejjeż ta’ rappreżentanza u għal-laqgħat għal bżonnijiet reali;
 3. Jinnota li ċ-Ċentru jirċievi kontribuzzjonijiet annwali minn żewġ Stati li mhumiex parti mill-UE li jibbenefikaw mix-xogħol taċ-Ċentru; jinnota li l-kontribuzzjoni tan-Norveġja u l-Islanda għall-baġit taċ-Ċentru għas-sena finanzjarja 2010 kienet tammonta għal EUR 421 308; ifakkar li dawn il-fondi huma ġestiti bħala dħul assenjat, u għaldaqstant jeħtieġu li jiġu impenjati fi proġetti speċifiċi; jinnota li fl-2010 iċ-Ċentru ma laħaqx l-objettiv għall-użu ta' dawn il-fondi; jenfasizza li, għas-sena finanzjarja 2009, il-Qorti tal-Awdituri diġà kkommentat dwar in-nuqqasijiet taċ-Ċentru fl-użu ta' dawn il-fondi; jirrikonoxxi li rċieva l-ispjegazzjoni ta' din is-sitwazzjoni permezz ta' ittra tat-23 ta' Frar 2012; jilqa', f'dan ir-rigward, il-fatt li, fl-2011, il-mira intlaħqet u 100% tal-baġit previst ġie eżegwit; jieħu nota tad-dikjarazzjoni taċ-Ċentru li l-mira prevista tal-2010 ma ntlaħqitx minħabba l-posponiment ta' xogħlijiet fil-bini taċ-Ċentru; jieħu nota wkoll tal-impenn taċ-Ċentru li juża kompletament il-kontribuzzjonijiet tas-snin preċedenti tan-Norveġja u l-Islanda fl-2012; jitlob liċ-Ċentru jżomm l-awtorità tal-kwittanza informata dwar l-użu ta' dawn il-kontribuzzjonijiet;
 Approprjazzjonijiet riportati
 4. Jinnota mill-Kontijiet Annwali taċ-Ċentru li ċ-Ċentru ttrasferixxa approprjazzjonijiet ta’ EUR 794 700 tat-Titolu I (Persunal) u t-Titolu II (Infiq amministrattiv) mill-2010 għall-2011; ifakkar li r-riporti awtomatiċi tal-appoprjazzjonijiet jikkonċernaw biss l-ispiżi relatati mat-Titoli I u II;
 5. Jinnota wkoll mill-Kontijiet Annwali taċ-Ċentru li li sar riport mhux awtomatiku b'valur ta' EUR 55 910 relatat man-nefqa taħt it-Titolu II;
 6. Jinnota xi titjib peress li l-approprjazzjonijiet għall-ħlasijiet li ġew ikkanċellati naqsu minn 24 % fl-2009 għal 14 % fl-2010; jilqa' wkoll l-impenn taċ-Ċentru biex ikompli jnaqqas ir-riporti tiegħu billi jissorvelja permezz ta' mudelli standardizzati tal-eżekuzzjoni tal-baġit (impennji, ħlasijiet) u l-progress tal-akkwist;
 7. Jitlob, minkejja dan, liċ-Ċentru biex jagħmel iktar sforzi biex inaqqas l-approprjazzjonijiet riportati sabiex jirrispetta l-prinċipju tal-annwalità b'mod aktar sħiħ; ifakkar liċ-Ċentru li dan jista' jsir permezz ta' titjib fl-irfinar tas-sistema ta' programmar u ta' sorveljanza tiegħu u billi jibda l-għoti tal-kuntratti aktar kmieni fis-sena kalendarja;
 8. Jilqa' l-fatt li ċ-Ċentru kien kapaċi jiżgura l-awtorità tal-kwittanza li huwa applika effikaċament il-prinċipju tat-trasparenza billi rrapporta regolarment lill-Bord Governattiv tiegħu dwar it-trasferimenti kollha bejn il-linji tal-baġit matul is-sena; jinnota, partikolarment, li sal-20 ta' Settembru 2011, kienu saru ħames trasferimenti ta' approprjazzjonijiet għall-impenji (b'massimu ta' EUR 35 000) miċ-Ċentru bejn il-linji tal-baġit, u li l-Bord Governattiv ġie infurmat b'mod regolari dwar dawn it-trasferimenti; jitlob, madankollu, liċ-Ċentru biex kemm jista' jkun inaqqas dawn it-trasferimenti sabiex jiġi applikat ukoll il-prinċipju tal-ispeċifikazzjoni;
 9. Jirrikonoxxi li d-Direttur telaq liċ-Ċentru fil-15 ta' Ottubru 2010 fi tmiem il-mandat tiegħu biex jassumi pożizzjoni oħra fl-aġenzija Italjana għall-edukazzjoni u t-taħriġ vokazzjonali, l-impjiegi, u l-politika soċjali;
 10. Jinnota fir-Rapport Annwali tal-Attività (AAR) għall-2010 li fil-31 ta' Diċembru 2010, iċ-Ċentru kien jimpjega 96 persunal, 5 anqas milli previst fil-pjan ta' stabbiliment tiegħu; jinnota li 24 persunal kuntrattwali u 5 esperti nazzjonali sekondati ġew miżjuda wkoll mal-ammont ta' persunal u l-proporzjon bejn id-distribuzzjoni tal-persunal operattiv u dak amministrattiv kien ta' 90/35;
 11. Jieħu nota tad-dikjarazzjoni tal-Bord Governattiv fl-opinjoni tiegħu dwar il-Kont Annwali definittiv taċ-Ċentru għall-2010 li l-proċeduri ta' reklutaġġ għall-ħames pożizzjonijiet miftuħa kollha kienu għaddejjin jew ġew kompluti b'suċċess sal-31 ta' Diċembru 2010;
 12. Jilqa' l-fatt li ċ-Ċentru fl-2010 ffinalizza għodda online għar-reklutaġġ (RECON - Ir-Reklutaġġ Online), li se jgħin liċ-Ċentru jżid il-veloċità u l-effikaċja tar-reklutaġġ tiegħu; Il-prestazzjoni
 13. Jinnota b'sodisfazzjon li ċ-Ċentru pprovda, kif mitlub mill-awtorità tal-kwittanza, iċ-ċarts Gantt għall-attivitajiet operattivi prinċipali tal-2011; ifakkar iċ-Ċentru li dawn iċ-ċarts jiddeskrivu, b'mod konċiż, l-ammont ta' żmien li kull membru tal-persunal iqatta' fuq proġett u jinkoraġġixxu approċċ immirat lejn il-kisba ta' riżultati;
 14. Jinnota mir-Rapport Annwali tal-Attività taċ-Ċentru li s-sistema ta' kejl ta' prestazzjoni (PMS) ġiet implimentata b'mod sħiħ u jinkoraġġixxi liċ-Ċentru jkompli jiżviluppa valutazzjonijiet kwalitattivi biex jissuplimenta l-indikaturi aktar kwantitattivi tal-PMS;
 15. Jieħu nota miċ-Ċentru li dan għad irid jimplimenta ċerti rakkomandazzjonijiet tal-IAS li saru fil-kuntest tal-awditjar tal-Ġestjoni tar-Riżorsi Umani 2008 u tal-Etika 2009; jirrikonoxxi li rċieva l-ispjegazzjoni permezz ta' ittra tat-23 ta' Frar 2012; jilqa' l-fatt li fil-kuntest tal-awditjar tal-Ġestjoni tar-Riżorsi Umani tal-2008, 13 mill-14-il rakkomandazzjoni ġew implimentati; jilqa' l-fatt, barra minn hekk, li fil-kuntest tal-awditjar tal-Etika tal-2009, 16 mis-17-il rakkomandazzjoni ġew implimentati; jitlob liċ-Ċentru jinforma l-awtorità tal-kwittanza dwar il-progress tal-implimentazzjoni tar-rakkomandazzjonijiet li baqa';
 16. Jinnota mir-Rapport Annwali taċ-Ċentru li l-IAS ħa sehem f'valutazzjoni tar-riskju tal-ICT; jilqa' l-implimetazzjoni tal-azzjonijiet ippjanati miċ-Ċentru, fil-31 ta' Diċembru 2011, wara l-konstatazzjonijiet ta' din il-valutazzjoni tar-riskju tal-IT;
 17. Jieħu nota wkoll li f'April 2010, l-IAS għamel awditjar ieħor dwar ir-Rapport tal-Attività Annwali taċ-Ċentru u t-twaqqif ta' element ta' assigurazzjoni fi ħdan iċ-Ċentru; jirrikonoxxi miċ-Ċentru li r-rapport finali tal-IAS ġie provdut liċ-Ċentru fil-5 ta' Lulju 2010 u li dan ir-rapport pprovda assigurazzjoni raġonevoli fir-rigward tal-twettiq tar-rapportar annwali, inkluża d-dikjarazzjoni ta' assigurazzjoni tad-Direttur; jilqa' l-informazzjoni provduta miċ-Ċentru permezz ta' ittra tat-23 ta' Frar 2012, fejn skont din is-seba' rakkomandazzjonijet kollha tal-IAS ġew implimentati sal-aħħar ta' Diċembru 2011;
 18. Jinnota fir-Rapport ta' Attività Annwali taċ-Ċentru li ċ-Ċentru beda jimplimenta l-Istandards tal-Kontroll Intern (ICS) ġodda fl-2009 u li r-rekwiżiti bażiċi ġew sodisfati sa tmiem l-2010 bl-eċċezzjonijiet tal-ICS 8 u l-ICS 10; jilqa' l-informazzjoni riċevuta permezz ta' ittra fit-23 ta' Frar 2012, fejn skont din ir-rekwiżiti bażiċi tal-ICS 8 ġew sodisfati kollha sa tmiem l-2011; jieħu nota tal-impenn taċ-Ċentru li jissodisfa r-rekwiżiti bażiċi tal-ICS 10 fl-ewwel simestru tal-2012;
 Il-Kapaċità tal-Awditjar Intern (IAC)
 19. Jinnota mir-Rapport tal-Attività Annwali taċ-Ċentru li l-pjan tal-awditjar tal-IAC għall-2010 kien ippjana diversi verifiki "ex-post" u "in process", notabbilment għall-istudju tal-proċeduri tal-kuntratti u tal-għoti; jinnota wkoll li wara l-awditu IAC ta' proċeduri tal-għoti, iċ-Ċentru pproċeda billi jirkupra l-ammonti mħallsa lill-benefiċjarji tal-għotjiet nazzjonali, li jammontaw għal EUR 23 647,67;
 20. Huwa mħasseb dwar il-fatt li l-IAC ħalla ċ-Ċentru fil-31 ta' Awwissu 2010; huwa tal-opinjoni li r-rapporti tal-IAC jistgħu iwasslu għal aktar titjib fil-miżuri tal-kontroll intern dwar il-proċeduri tal-akkwist u tal-għoti;
 21. Minkejja dan, jagħraf l-osservazzjonijiet taċ-Ċentru dwar il-fatt li l-funzjonijiet tal-IAC llum huma koperti minn kuntratturi esterni (pereżempju l-awditu tas-softwer finanzjarju taċ-Ċentru (FIBUS) ġie kkuntrattat u konkluż fl-2011) jew minn gruppi interni ta' proġetti; 22. Jiġbed l-attenzjoni għar-rakkomandazzjonijiet tiegħu f'rapporti preċedenti dwar il-kwittanza, kif stabbilit fl-Anness ta' din ir-riżoluzzjoni;
 23. Jirreferi, fir-rigward tal-osservazzjonijiet l-oħra li jakkumpanjaw id-Deċiżjoni tiegħu dwar il-kwittanza li huma ta' natura orizzontali, għar-riżoluzzjoni tiegħu tal-2012 dwar il-prestazzjoni, il-ġestjoni finanzjarja u l-kontroll tal-aġenziji.
 Iċ-Ċentru Ewropew għall-Iżvilupp ta' Taħriġ Vokazzjonali
 -L-objettivi u l-indikaturi tal-prestazzjoni spiss ma jistgħux jiġu mkejla→ iċ-Ċentru għandu jtejjeb il-Programm tiegħu. Għandu jistabbilixxi rabta ċara u konsistenti bejn l-objettivi stabbiliti u l-implimentazzjoni tar-riżorsi baġitarji meħtieġa biex dawn jintlaħqu
 Jistieden lill-Aġenzija tistabbilixxi objettivi SMART u indikaturi RACER, kif ukoll tagħmel ċart ta' Gannt→biex tippromwovi approċċ orjentat lejn il-ksib tar-riżultati
 Jistieden lill-Aġenzija tistabbilixxi analiżi dijakronika tal-operazzjonijiet imwettqa f'din is-sena u fis-snin preċedenti
 -Jitlob liċ-Ċentru u l-Fondazzjoni Ewropea għat-Taħriġ jippubblikaw rapport ta' segwitu dwar il-ftehim ta' kooperazzjoni fir-rapport tal-attività tagħhom għall-2009.
 Jistieden liċ-Ċentru jippreżenta tqabbil ċar tal-operazzjonijiet li saru matul is-sena li għaliha għandha tingħata l-kwittanza u dawk li saru matul is-sena finanzjarja ta’ qabel
 Il-prinċipju tal-ispeċifikazzjoni ma kienx osservat b'mod strett: 43 % tal-impenji kienu riportati għas-sena finanzjarja ta' wara Għal attivitajiet operattivi aktar minn 20% tal-approprjazzjonijiet għall-ħlasijiet ġew kanċellati. Numru għoli ta' trasferimenti baġitarji Kwistjonijiet ta' trasparenza fil-proċeduri ta' prokura:
 -Ċertu nuqqasijiet fil-programmi u s-sorveljanza ta' approprjazzjonijiet differenzjati għall-attivitajiet operattivi: 25% tal-approprjazzjonijiet għall-ħlasijiet kienu riportati
 -Talab liċ-Ċentru japplika l-prinċipji baġitarji tal-ispeċifikazzjoni u t-trasparenza b'mod aktar effikaċi
 Kwistjonijiet ta' trasparenza: f'żewġ każijiet, iċ-Ċentru ma ċċekkjax korrettament l-esperjenza professjonali meħtieġa mitluba mill-kariga battala waqt il-fażi preselettiva
 -Innota li ċ-Ċentru introduċa tibdiliet fil-proċeduri ta' reklutaġġ tiegħu wara rimarki mill-Qorti tal-Awdituri fir-rapport tagħha tal-2009 li jitlob liċ-Ċentru jkompli jtejjeb it-trasparenza; jilqa' l-inizjattiva taċ-Ċentru, sa minn Ġunju 2010, fir-rigward ta' domandi f'testijiet bil-miktub u intervisti qabel il-preselezzjoni
 -Il-proċeduri ta' kontroll intern ma kinux kompluti
 -Jitlob lill-Aġenzija tissodisfa 15 mit-30 rakkomandazzjoni magħmula mill-IAS: jiġifieri l-ġestjoni tar-riżorsi umani (il-prestazzjoni tal-persunal, l-istipular tal-objettivi personali u tar-rwoli u r-responsabbilitajiet tal-Kumitat għall-Persunal)
 -Talab lid-Direttur taċ-Ċentru jipprovdi informazzjoni aktar speċifika dwar il-kontenut tal-15-il rakkomandazzjoni li nfetħu fil-31 ta' Diċembru 2008 u l-14-il rakkomandazzjoni ġdida li nfetħu fil-31 ta' Diċembru 2009, fiż-żewġ każijiet mis-Servizz tal-Awditjar Intern (IAS),
 -Jitlab liċ-Ċentru jinforma l-awtorità tal-kwittanza rigward il-passi li ttieħdu dwar il-proċedura għat-tneħħija tal-impenji sabiex itejbu t-trasparenza tal-inventorju tal-assi, Minbarra dan, iċ-Ċentru beda jiddokumenta l-proċessi ta' kontroll prinċipali
 dwar il-kwittanza għall-implimentazzjoni tal-baġit taċ-Ċentru Ewropew għall-Iżvilupp ta' Taħriġ Vokazzjonali għas-sena finanzjarja 2010
 1. Jirreferi għall-konferma tal-Qorti tal-Awdituri li l-kontijiet annwali li jikkorrispondu għall-baġit ta' EUR 18 300 000, jippreżentaw stampa tal-qagħda finanzjarja li tikkorrispondi mas-sitwazzjoni reali taċ-Ċentru fil-31 ta' Diċembru 2010 u li t-tranżazzjonijiet u l-likwidità għas-sena finanzjarja 2010 huma konformi mar-regoli finanzjarji taċ-Ċentru;
 2. Jesprimi s-sodisfazzjon tiegħu li l-Qorti tal-Awdituri ddikjarat it-tranżazzjonijiet sottostanti tal-kontijiet annwali taċ-Ċentru għas-sena finanzjarja 2010, legali u regolari;
 ĠU C 366, 15.12.2011, p. 127.
 ĠU L 250, 27.9.2011, p. 130.