type: legislation

text:
 EUROOPAN KOMISSIO
 Bryssel 14.9.2015
 COM(2015) 447 final
 2015/0204(NLE)
 Ehdotus
 NEUVOSTON ASETUS
 perinteisten, ALV- ja BKTL-perusteisten omien varojen käyttöön asettamisessa sovellettavista menetelmistä ja menettelystä sekä käteisvarojen saamiseksi toteutettavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 muuttamisesta
 PERUSTELUT
 1.
 EHDOTUKSEN TAUSTA
 Kun omia varoja koskeva lainsäädäntöpaketti, joka koostuu Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä annetusta päätöksestä 2014/335/EU, Euratom, jäljempänä ’omia varoja koskeva päätös’, täytäntöönpanotoimenpiteitä koskevasta asetuksesta (EU, Euratom) N:o 608/2014 sekä perinteisten, ALV- ja BKTL-perusteisten omien varojen käyttöön asettamisessa sovellettavista menetelmistä ja menettelystä sekä käteisvarojen saamiseksi toteutettavista toimenpiteistä annetusta asetuksesta (EU, Euratom) N:o 609/2014, hyväksyttiin, neuvosto ja komissio sopivat yhteisestä lausumasta, joka liitettiin 26. toukokuuta 2014 pidetyn neuvoston kokouksen pöytäkirjaan.
 Omia varoja koskeva päätös on keskeinen säädös, sillä siinä vahvistetaan järjestelmän tärkeimmät osat, kuten luettelo omista varoista sekä maksusitoumus- ja maksumäärärahojen enimmäismäärät (eli unionin talousarvion suuruusluokka). Omia varoja koskevaan järjestelmään sovellettavat täytäntöönpanotoimenpiteet perustuvat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, kahteen artiklaan:
 –Täytäntöönpanotoimenpiteistä annettu uusi asetus (EU, Euratom) N:o 608/2014 perustuu SEUT-sopimuksen 311 artiklan 4 kohtaan (joka otettiin käyttöön Lissabonin sopimuksella), ja siinä vahvistetaan vuotuisen talousarvion yli- tai alijäämän laskentaa ja budjetoimista sekä omien varojen valvontaa ja seurantaa koskevat säännöt.
 –Asetus (EU, Euratom) N:o 609/2014 on asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 uudelleenlaadittu toisinto ja perustuu SEUT-sopimuksen 322 artiklan 2 kohtaan. Siinä vahvistetaan perinteisten omien varojen käyttöön asettamista koskevat säännöt sekä käteisvarojen saamiseksi toteutettavat toimenpiteet. Asetuksessa säädetään käytännön järjestelyistä, jotka koskevat perinteisten omien varojen vahvistamista, perustana olevien asiakirjojen säilyttämistä, hallinnollista yhteistyötä, BKTL-perusteisiin omiin varoihin sovellettavaa kerrointa, omien varojen kirjanpitoa, käyttöönasettamisajankohtia ja mukautuksia, käteisvarojen hallintaa sekä määriä, joita ei saada perittyä.
 Kumpikin asetus tulee voimaan samana päivänä kuin päätös 2014/335/EU, Euratom, kunhan kaikki jäsenvaltiot ovat hyväksyneet kyseisen päätöksen valtiosääntöjensä asettamien vaatimusten mukaisesti. Säädöspakettia sovelletaan takautuvasti 1. päivästä tammikuuta 2014.
 Komissio sitoutui edellä mainitussa 26. toukokuuta 2014 annetussa yhteisessä lausumassa esittämään asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 12 artiklaa koskevan ehdotuksen, jonka tarkoituksena on tarkistaa myöhässä käyttöön asetetuista määristä perittävän koron laskentamenetelmää. Yhteisessä lausumassa todetaan lisäksi, että korkokannassa on otettava huomioon suhteellisuusperiaate sekä varmistettava järjestelmän sujuva toiminta käteisvarojen saannin turvaamiseksi.
 Korkokantaa koskevien sääntöjen lisäksi tässä SEUT-sopimuksen 322 artiklan 2 kohtaan perustuvassa ehdotuksessa käsitellään myös ALV- ja BKTL-perusteisten omien varojen vuotuista mukauttamista koskevaa menettelyä, sillä vuoden 2014 ennätyksellisten suurten mukautusten yhteydessä tehtyä viimeisintä muutosta ei sovelleta enää asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 voimaantulon jälkeen.
 Lisäksi nykyisiin järjestelyihin ehdotetaan eräitä muita, lähinnä teknisiä selvennyksiä ja parannuksia. Ne perustuvat tuoreimpiin kokemuksiin ja havaintoihin omien varojen kirjanpidosta, komission kassavarojen hallinnoinnista ensimmäisellä vuosipuoliskolla, komission (Eurostatin) suorittamasta BKTL-tietojen arvioinnista, rikostutkinnan vaikutuksesta perinteisten omien varojen vahvistamiseen ja käyttöön asettamiseen sekä sellaisten perinteisten omien varojen määrien ilmoittamisesta, joita ei saada perittyä.
 Jäljempänä esitetään perustelut komission ehdottamille muutoksille.
 2.
 EHDOTUKSEN SISÄLTÖ
 (1) Komission nimissä omia varoja varten avatut tilit (asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 9 artikla)
 a) Tilin avaamisesta ja pitämisestä vastaavien tahojen nimeäminen:
 Asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 9 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on avattava omia varoja varten tili komission nimissä jäsenvaltion valtiovarainhallinnossa tai nimettävä tätä varten laitos. Käytännössä kaikki jäsenvaltiot, jotka eivät ole avanneet tiliä valtiovarainhallinnossa, ovat nimenneet keskuspankkinsa. Asetuksen 9 artikla olisi sen vuoksi muutettava vastaamaan tätä käytäntöä täsmentämällä, että jäsenvaltio voi nimetä ainoastaan keskuspankin. Näin voidaan lisäksi estää se, että liikepankeissa avatuilla komission tileillä oleviin omiin varoihin liittyvät mahdolliset taloudelliset riskit vaikuttavat EU:n talousarvioon. Tällainen tilanne on pyrittävä estämään, koska tässä asetuksessa rajoitetaan komission mahdollisuuksia tehdä nostoja omien varojen tileiltä. Johdonmukaisuuden vuoksi tämä muutos tehdään myös asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 6 artiklaan, jossa käsitellään omia varoja koskevaa kirjanpitoa ja raportointia, sekä 15 artiklaan, jossa säädetään maksumääräysten toteuttamisesta.
 b) Sen varmistaminen, että omien varojen tileiltä ei peritä maksuja eikä negatiivista korkoa:
 Tileiltä, jotka jäsenvaltiot ovat avanneet asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 9 artiklan mukaisesti komission nimissä EU:n omien varojen tallettamista varten, kunnes komissio tarvitsee varoja maksujen suorittamiseen, ei saisi periä maksuja, eikä tileille myöskään saisi laskea (positiivista eikä negatiivista) korkoa. Tällä säännöksellä pyritään estämään suojaamaan EU:n talousarviota tappioilta.
 Ottaen huomioon asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 14 artiklan 1 kohdan säännökset, joissa rajoitetaan komission mahdollisuutta käyttää tileillä olevia summia siinä laajuudessa kuin tämä on tarpeen talousarvion toteuttamiseksi, kaikki kyseisiltä tileiltä perittävät maksut vähentäisivät vastaavasti EU:n talousarviossa käytettävissä olevia varoja. Myös negatiivista korkoa olisi pyrittävä välttämään, koska sillä on samanlainen kielteinen vaikutus kuin maksuilla. Maksujen tai negatiivisen koron periminen joiltakin komission tileiltä johtaisi myös jäsenvaltioiden eriarvoiseen kohteluun, sillä yhteisvastuun ja EU:n talousarvion yhteisrahoituksen periaatteiden mukaisesti muiden jäsenvaltioiden olisi korvattava menetetyt tulot BKTL-perusteisilla omilla varoilla. Sen vuoksi ehdotetaan, että asianomaisen jäsenvaltion olisi korvattava asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 9 artiklan mukaisesti komission nimissä omia varoja varten avattuun tiliin sovellettavat maksut tai negatiivinen korko EU:n talousarvioon.
 Tällä muutoksella varmistetaan lisäksi, että Euroopan keskuspankin 5. kesäkuuta 2014 antama päätös 2014/337/EU (EKP/2014/23)
 1
 ei vaikuta negatiivisesti EU:n talousarvioon, sillä päätöksen mukaisesti negatiivinen korko merkitsee talletuksen haltijan maksuvelvollisuutta suhteessa kansalliseen keskuspankkiin sekä kyseisen kansallisen keskuspankin oikeutta veloittaa valtion talletustiliä vastaavasti. Sama koskee muiden sellaisten EU:n keskuspankkien vastaavia päätöksiä, joissa EU:n omia varoja on säilytettävä asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 9 artiklan mukaisesti. Korvausvelvollisuuden avulla olisi varmistettava, että kyseisen EKP:n päätöksen mukaisesti omien varojen tileihin mahdollisesti jo sovelletusta negatiivisesta korosta aiheutuvat kustannukset eivät rasita EU:n talousarviota eivätkä siten kaikkia jäsenvaltioita. Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon, että komissio ei toistaiseksi ole pyytänyt jäsenvaltioita maksamaan mahdollisia EKP:n positiivisia talletuskorkoja omien varojen tileille.
 c) Lisäselvennys:
 Oikeusvarmuuden vuoksi olisi selvennettävä, että 9 artiklassa tarkoitettuja komission omien varojen tilejä voidaan veloittaa vain komission määräyksestä silloin kun tiettynä päivänä erääntyvä omien varojen nettomäärä on negatiivinen (eli jäsenvaltion on määrä saada varoja). Kaikki kirjaukset kyseiselle tilille on tehtävä edellä mainitun periaatteen mukaisesti. Näin selkeytetään jo olemassa olevia vaatimuksia.
 (2) ALV- ja BKTL-perusteisten omien varojen kuukausittaisten kahdestoistaosien aikaistaminen (asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 10 artiklan 3 kohta)
 Asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio voi erityisesti, kun kyseessä on Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahaston) menojen maksaminen, ja ottaen huomioon unionin kassatilanteen pyytää jäsenvaltioita varainhoitovuoden ensimmäisen neljänneksen aikana tulouttamaan enintään kuukautta tai kahta kuukautta tavanomaista aiemmin kahdestoistaosan ALV- ja BKTL-perusteisista omista varoista.
 Vuoden alkukuukausina suoritettavien, maataloustukirahaston ja Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) suurten kuukausittaisten maksujen takia komission on viime vuosina ollut toistuvasti vaikea suorittaa kaikki maksut ajallaan, sillä kassavaroissa on ollut vuoden ensimmäisen puoliskon aikana peräti 6 miljardin euron väliaikainen vajaus. Sen vuoksi vuoden ensimmäisen puoliskon aikana olisi tarvittaessa voitava aikaistaa myös toinen kahdestoistaosa, jota voitaisiin käyttää myös ERI-rahastojen menojen maksamiseen. Tämä vähäinen lisäjousto auttaisi komissiota täyttämään maksuihin liittyvät lakisääteiset velvoitteet.
 (3) ALV- ja BKTL-perusteisten omien varojen vuotuisten mukautusten yksinkertaistaminen (asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 10 artiklan 4–7 kohta)
 Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 10 artiklan mukaisesti ALV- ja BKTL-perusteisiin omiin varoihin tehdään mukautuksia kunkin vuoden joulukuun ensimmäisenä työpäivänä.
 Mukautukset vaihtelevat vuodesta toiseen, ja ne voivat olla positiivisia (jäsenvaltioilta vaaditaan lisämaksu) tai negatiivisia (jäsenvaltioille palautetaan tietty määrä). Poikkeustilanteissa mukautukset voivat johtaa erittäin suuriin määriin. Velvollisuus asettaa suuret määrät omia varoja käyttöön voi merkitä jäsenvaltioille huomattavaa taloudellista rasitusta, joka voi kuormittaa vakavasti maan julkista taloutta erityisesti vuoden loppupuolella. Vastaavasti komission velvollisuus palauttaa suuria määriä omia varoja siinä tapauksessa, että mukautusten yhteenlaskettu määrä on negatiivinen, voi johtaa vaikeaan kassatilanteeseen kyseisessä vaiheessa vuotta.
 Kuten syyskuussa ja lokakuussa 2014 saadut tiedot osoittivat, mukautukset voivat olla BKTL-perusteisten omien varojen osalta poikkeuksellisen suuria silloin kun jäsenvaltiot tekevät huomattavia tarkistuksia aiempia vuosia koskeviin BKTL-tietoihinsa.
 Sen vuoksi neuvosto antoi komission ehdotuksesta 18. joulukuuta 2014 asetuksen (EU, Euratom) N:o 1377/2014
 2
 , jolla muutetaan asetusta (EY, Euratom) N:o 1150/2000 ja jonka perusteella jäsenvaltiot voivat, poikkeustilanteissa ja takautuvasti 30. päivästä marraskuuta 2014, asettaa mukautetut määrät käyttöön viimeistään seuraavan vuoden syyskuun ensimmäisenä työpäivänä.
 Asetus (EY, Euratom) N:o 1150/2000, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU, Euratom) N:o 1377/2014, kumotaan heti kun asetus (EU, Euratom) N:o 609/2014 on tullut voimaan eli omia varoja koskevan päätöksen 2014/335/EU, Euratom voimaantulopäivänä, kunhan kaikki jäsenvaltiot ovat hyväksyneet päätöksen valtiosääntöjensä asettamien vaatimusten mukaisesti. Sen vuoksi tässä muutosehdotuksessa olisi lisäksi käsiteltävä ALV- ja BKTL-perusteisten omien varojen mukautuksiin sovellettavaa menettelyä.
 Vaikka ehdotettu muutos ei vaikuta laskentamenetelmään, se muuttaa tietojen toimittamisen ajankohtaa sekä mukautusten käyttöön asettamisen määräpäivää. Lisäksi muutosehdotuksessa otetaan kantaa suuriin negatiivisiin mukautuksiin.
 Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle vuonna n vuotta n – 1 ja aiempia vuosia koskevat ALV- ja BKTL-tiedot asetuksen (EY, Euratom) N:o 1553/89 7 artiklan 1 kohdan sekä asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Komissio laskee niiden pohjalta mukautukset, ja tarkat lopulliset määrät ilmoitetaan jäsenvaltioille virallisesti vuoden n + 1 tammikuussa.
 Samalla komissio esittää laskelman, jossa mukautusten yhteenlaskettu määrä jaetaan jäsenvaltioiden kesken sen mukaan, mikä on kunkin osuus kaikkien jäsenvaltioiden yhteenlasketusta BKTL:sta (ns. BKTL-kerroin) vuoden n + 1 talousarviossa.
 3
 Koska mukautusten vaikutus jaetaan jäsenvaltioiden kesken automaattisesti ja välittömästi, sitä varten ei enää ole tarpeen antaa erillistä lisätalousarviota. Tämä merkitsee huomattavaa yksinkertaistusta nykyjärjestelmään verrattuna.
 Yksittäistä jäsenvaltiota koskevien ALV- ja BKTL-mukautusten yksilöllisen määrän sekä kyseiselle jäsenvaltiolle lasketun osuuden erotus kirjataan 9 artiklassa tarkoitetulle omien varojen tilille vuoden n + 1 kesäkuun ensimmäisenä työpäivänä. Koska ehdotetussa menettelyssä jäsenvaltioille ilmoitettaisiin asiasta hyvissä ajoin, ei enää tarvittaisi erityissääntöjä poikkeuksellisten suurten määrien varalle. ALV- ja BKTL-perusteisia omia varoja koskevien mukautusten uusi aikataulu ei enää osuisi samaan aikaan asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 11 artiklan mukaisen osallistumatta jättämiseen liittyvän mukautuksen kanssa sellaisten jäsenvaltioiden osalta, jotka eivät osallistu unionin tietyn toiminnan tai politiikan rahoitukseen. Silloin kun osallistumatta jättämiseen liittyvän mukautuksen taloudellinen vaikutus on rajallinen
 4
 , sovelletaan tämänhetkistä määräpäivää eli joulukuun ensimmäistä työpäivää.
 EU:ssa sovellettavat kansalliset kirjanpitosäännöt vahvistetaan Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmässä (EKT 2010). Niiden mukaisesti taloudellisiin virtoihin sovelletaan suoriteperustetta silloin kun taloudellista arvoa luodaan, muutetaan tai hävitetään, tai kun vaateet ja velvoitteet syntyvät tai niitä muutetaan tai mitätöidään. EKT 2010:ssä jäsenvaltioiden ALV- ja BKTL-perusteiset rahoitusosuudet kirjataan julkisyhteisöjen menoina ja tulonsiirtona luokkaan D.76, ja ne vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Jäsenvaltioille palautettavat rahoitusosuudet kuitataan vastakkain kyseisten tulonsiirtojen kanssa. ALV- ja BKTL-perusteisten omien varojen mukautusten vaikutus julkisyhteisöjen menoihin olisi kirjattava siinä vaiheessa, kun kyseiset määrät on vahvistettu lopullisesti ja ne on maksettava. Koska ehdotuksessa esitetään, että määrät vahvistetaan lopullisesti ja ne on maksettava vuonna n + 1, kyseisen vuoden olisi oltava ratkaiseva mukautusten tilastollisen kirjaamisen sekä vakaus- ja kasvusopimuksen kannalta.
 (4) Tiettyä varainhoitovuotta seuraavana neljäntenä vuonna päättyvän BKTL-tietojen muutoksia koskevan ilmoitusvelvollisuuden jatkaminen (asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 10 artiklan 7 kohta)
 Tällä hetkellä jäsenvaltioiden olisi toimitettava komissiolle aggregoitua BKTL:a ja sen osia koskevat luvut joka vuosi 22. syyskuuta mennessä (asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 2 artiklan 2 kohta), mutta BKTL:n muutokset voidaan ottaa huomioon vain tiettyä varainhoitovuotta seuraavan neljännen vuoden syyskuun 30. päivään saakka. Näin ollen vuonna n + 4 ilmoitettujen, vuotta n koskevien muutosten arvioimiseen jää hyvin vähän aikaa. Jotta BKTL-komitea ehtii varmistaa ja validoida vuotta n koskevat BKTL-tiedot, asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 10 artiklan 7 kohdan mukaista vanhentumisaikaa olisi pidennettävä syyskuun 30. päivästä marraskuun 30. päivään vuonna n + 4.
 Vastaavasti asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 3 artiklassa säädettyä vähimmäisaikaa, jota sovelletaan asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 3 artiklassa tarkoitettuihin tilastollisiin menetelmiin ja perusteisiin liittyvien, perustana olevien asiakirjojen säilyttämiseen, olisi myös pidennettävä syyskuun 30. päivästä marraskuun 30. päivään vuonna n + 4.
 (5) Asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 10 artiklan rakenteen yksinkertaistaminen
 Asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 10 artikla käsittää tällä hetkellä 9 kohtaa ja yli 20 alakohtaa. Artiklan luettavuutta olisi parannettava jakamalla se kolmeksi erilliseksi artiklaksi, joista jokaiseen lisätään otsikko. Lisäksi kohdat olisi mahdollisuuksien mukaan numeroitava.
 (6) Korkokanta (asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 12 artikla)
 Asetuksen 12 artiklassa säädetään tällä hetkellä peruskorosta (EKP:n tai – euroalueen ulkopuolisen maan keskuspankin – perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama korko), kiinteästä 2 prosenttiyksikön vuotuisesta korotuksesta sekä vaihtelevasta 0,25 prosenttiyksikön korotuksesta kutakin viivästyskuukautta kohden. Korkoa sovelletaan koko viivästyksen ajalta.
 Koska komissio ei voi tavanomaisen talousarvion toteutuksen kuluessa nostaa tileiltä kirjattuja saamisia suurempia määriä, omien varojen ajantasainen maksaminen on elintärkeää. Nykyjärjestelmä on olennaisesti vaikuttanut siihen, että talousarvion toteuttamiseen tarvittavat omat varat ovat käytettävissä ajallaan ja täysimääräisesti.
 5
 Myös korkokantaa koskevien tarkistettujen sääntöjen olisi edistettävä tätä tavoitetta. Lisäksi sääntöjen olisi oltava yhdenmukaiset, jotta voidaan varmistaa selkeys ja oikeusvarmuus.
 Järjestelmän sujuvan toiminnan eli omien varojen oikea-aikaisen ja täysimääräisen maksamisen varmistamiseksi kiinteä korotus olisi nostettava 3,5 prosenttiyksikköön (tätä korkokantaa sovelletaan muun muassa varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 83 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti takaisin perittäviin määriin silloin kun ne eivät ole aiheutuneet julkisista tavara- ja palveluhankinnoista). Näin voidaan varmistaa, että omien varojen maksamista ei lykätä silloin kun jälleenrahoituskustannukset rahoitusmarkkinoilla olisivat maksettavaa viivästyskorkoa pienemmät. Ehdotuksella olisi erityisesti estettävä (lyhyet) viiveet ALV- ja BKTL-perusteisten omien varojen kuukausittaisten kahdestoistaosien käyttöön asettamisessa. Kyseiset varat muodostavat tällä hetkellä yli 80 prosenttia kaikista EU:n talousarvion tuloista.
 Toisaalta nykysäännöt saattavat johtaa hyvin suuriin korkokantoihin silloin kun maksut viivästyvät huomattavasti. Sen vuoksi peruskorkoon tehtävä vuotuinen korotus olisi rajoitettava enintään 20 prosenttiyksikköön, koska korotettua korkokantaa sovelletaan koko viivästyksen ajalta. Tämän rajoituksen avulla varmistetaan oikeasuhteisuus, sillä korkokantaa ei enää koroteta sen jälkeen kun maksu on viivästynyt 5,5 vuotta. Tämän muutoksen avulla on tarkoitus puuttua eräiden jäsenvaltioiden esittämään huoleen siitä, että korot ovat joissakin yksittäistapauksissa olleet hyvin suuret, kun perinteisten omien varojen maksaminen on viivästynyt huomattavasti. Viiden viime vuoden aikana perittyjä korkomääriä koskevien tietojen perusteella 20 prosenttiyksikön enimmäisraja vähentäisi jäsenvaltioille maksettaviksi tulevien korkojen määrää yli 30 prosenttia.
 Uusia sääntöjä sovelletaan sellaisiin omien varojen määriin, jotka erääntyvät ehdotetun asetuksen voimaantulon jälkeen. Siirtymäkauden sujuvuuden varmistamiseksi enimmäiskorkokannan rajoittamista on tarkoitus soveltaa myös silloin kun omien varojen määrä on tullut komission tai jäsenvaltioiden tietoon vasta ehdotetun asetuksen voimaantulon jälkeen. Esimerkiksi jos omat varat olisi pitänyt asettaa käyttöön vuonna 2010, mutta omien varojen määrä on vahvistettu vasta ehdotetun asetuksen voimaantulon jälkeen (esim. vuonna 2018), sovellettaisiin nykysääntöjen mukaista korkokantaa, mutta vuotuista korkokantaa voitaisiin korottaa enintään 20 prosenttiyksikköä.
 Sekaannuksen välttämiseksi komissio aikoo selvästi ilmoittaa, mitä korkosääntöjä sovelletaan, lähettäessään jäsenvaltioille kirjeen, jossa ilmoitetaan viivästyskoron perimisestä, ehdotetun asetuksen voimaantulon jälkeen.
 (7) Mahdollisuus vapauttaa jäsenvaltiot taloudellisesta vastuusta silloin kun tullivelan tileihin kirjaamista tai tiedoksi antamista on lykätty, jotta ei aiheutettaisi vahinkoa rikostutkinnalle (asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 13 artiklan 2 kohta)
 Asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti jäsenvaltiot vapautetaan velvollisuudesta asettaa komission käyttöön määrät, jotka vastaavat vahvistettuja perinteisten omien varojen saamisia, joita ei ole voitu periä i) ylivoimaisen esteen vuoksi tai ii) jäsenvaltioista riippumattomista muista syistä.
 Uusi unionin tullikoodeksi
 6
 , joka tulee voimaan 1. toukokuuta 2016, antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden lykätä tullivelan tiedoksi antamista ja tullivelan tileihin kirjaamista, kunnes niistä ei enää aiheudu vahinkoa rikostutkinnalle.
 7
 Jos velallinen, jota epäillään rikoksesta, saa tiedon näistä epäilyistä, tämä saattaa haitata petosten torjuntaa ja rikollisverkostojen hajottamista. SEUT-sopimuksen 325 mukaisesti jäsenvaltioiden on toteutettava samat toimenpiteet suojatakseen unionin taloudellisia etuja petolliselta menettelyltä kuin ne toteuttavat suojatakseen omia taloudellisia etujaan petolliselta menettelyltä. Peitetutkinta on tuloksellinen ja tarpeellinen toimenpide, jonka avulla voidaan suojata sekä EU:n että jäsenvaltioiden taloudellisia etuja.
 Omia varoja koskevassa lainsäädännössä ei kuitenkaan selvästi säädetä siitä, voidaanko sellaisten perinteisten omien varojen perinnästä, joita ei voida periä viivästyneen tiedoksi antamisen takia, luopua kokonaan. Unionin tullikoodeksilla säännellään mahantuojien ja kansallisten tulliviranomaisten välisiä suhteita, kun taas omia varoja koskevaa lainsäädäntöä sovelletaan jäsenvaltioiden ja komission välillä.
 Unionin taloudellisten etujen tuloksellisen suojaamisen edistämiseksi sekä unionin tullikoodeksin uusien säännösten huomioon ottamiseksi ehdotetaan, että otetaan käyttöön erityinen säännös, jonka mukaisesti jäsenvaltiot voidaan vapauttaa – tietyissä tarkkaan määritellyissä tilanteissa – taloudellisesta vastuusta sellaisten perinteisten omien varojen määrien osalta, joita ei voida periä sen takia, että tullivelan tiedoksi antamista on lykätty sen vuoksi, että ei aiheutettaisi vahinkoa rikostutkinnalle ja petosten torjunnalle. Voidakseen todeta, että kyseisiä määriä ei voida periä kyseisestä jäsenvaltiosta ”riippumattomista muista syistä” (seuraavassa kohdassa käsitellään kynnysarvoa, jonka ylittävistä saamisista on annettava selvitys), komission olisi erityisesti tarkistettava,
 –oliko rikostutkinta perusteltu sekä EU:n että jäsenvaltion taloudellisten etujen suojaamiseksi ja toteutettiinko se huolellisesti,
 –johtuiko omien varojen menettäminen puhtaasti rikostutkinnan aiheuttamasta viivästyneestä tiedoksi antamisesta tai tileihin kirjaamisesta, sekä
 –sovellettiinko kansallisiin tulleihin ja veroihin suotuisampaa kohtelua kuin perinteisiin omiin varoihin.
 (8) Sellaisia määriä, joita ei saada perittyä, koskevaan selvitykseen sovellettavan kynnysarvon korottaminen (asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 13 artiklan 3 kohta)
 Asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle selvitys tapauksista, joissa sellaisten perinteisten omien varojen määrä, jotka on vahvistettu tai katsottu sellaisiksi, ettei niitä voida periä, on yli 50 000 euroa. Ehdotuksessa esitetään tämän kynnysarvon korottamista 100 000 euroon jäsenvaltioiden ja komission hallinnollisen rasituksen vähentämiseksi. Muutos ei vaikuta siihen, millaisista tapauksista komissiolle on toimitettava selvitys; selvityksen on katettava kaikki saamiset, jotka on vahvistettu samaan toimijaan kohdistuvan ja samaa sääntöjenvastaisuutta tai samantyyppisiä tavaroita koskevan saman tarkastuksen tai jälkitarkastuksen havaintojen perusteella riippumatta kunkin yksittäisen saamisen määrästä, jos näiden saamisten, jotka on vahvistettu tai katsottu sellaisiksi, ettei niitä voida periä, yhteenlaskettu määrä on yli 100 000 euroa.
 Koska jäsenvaltioiden on edelleen tehtävä asetuksen (EU, Euratom) N:o 608/2014 5 artiklan mukaisesti OWNRES-tietokantaan selvitys petoksista ja sääntöjenvastaisuuksista, jotka koskevat yli 10 000 euron saamisia, komissio voi jatkossakin tutkia tällaiset tapaukset, ja ne voivat johtaa maksuihin EU:n talousarvioon.
 (9) Ainoastaan lainan maksun häiriintyessä sovellettavaa poikkeuksellista käteisvarojen hoitoa koskeva selvennys (asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 14 artiklan 3 kohta)
 Asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio voi unionin velkojen maksamisen takaamiseksi tehdä tileillä olevien varojen kokonaismäärän ylittäviä nostoja saman artiklan 2 kohdassa säädetyistä edellytyksistä riippumatta vain siinä tapauksessa, että lainan, josta on tehty sopimus tai jolle on annettu takaus neuvoston asetusten ja päätösten mukaisesti, maksu häiriintyy, jos komissio ei voi turvautua tällaisiin lainoihin sovellettavien rahoitussäännösten ja -määräysten mukaisiin muihin toimenpiteisiin.
 Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen eräät aiemmin neuvoston antamat asetukset ja päätökset kuuluvat nyt Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteiseen toimivaltaan riippuen takausten tai lainojen perusteena olevista toimivaltuuksista. Näitä ovat esimerkiksi Euroopan investointipankin (EIP) päätökset, jotka koskevat EIP:n ulkoisiin valtuuksiin perustuvia, EU:n takuun kattamia rahoitustoimia, tai kolmansille maille myönnettävä makrotaloudellinen apu (niihin sovelletaan kuitenkin ensisijaisesti ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettua takuurahastoa). Tämän säännöksen soveltamisalaa ei ole tarkoitus laajentaa, mutta olisi selvennettävä, että se kattaa samat säädökset kuin alkuperäisessä muodossaan.
 2015/0204 (NLE)
 Ehdotus
 NEUVOSTON ASETUS
 perinteisten, ALV- ja BKTL-perusteisten omien varojen käyttöön asettamisessa sovellettavista menetelmistä ja menettelystä sekä käteisvarojen saamiseksi toteutettavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 muuttamisesta
 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
 ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 322 artiklan 2 kohdan,
 ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 a artiklan,
 ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
 ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon
 8
 ,
 ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen lausunnon
 9
 ,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1150/2000
 10
 on laadittu uudelleen neuvoston asetuksella (EU, Euratom) N:o 609/2014
 11
 . Asetus (EU, Euratom) N:o 609/2014 tulee voimaan neuvoston päätöksen 2014/335/EU, Euratom
 12
 voimaantulopäivänä. Kyseinen päätös ei ole vielä tullut voimaan, koska kaikkien jäsenvaltioiden on ensin hyväksyttävä se.
 (2)Jotta voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon markkinahintaisen bruttokansantulon, jäljempänä ’BKTL’, yhdenmukaistamista käsittelevän komitean, jäljempänä ’BKTL-komitea’, lausunnon ajankohta sekä antaa komissiolle (Eurostatille) riittävästi aikaa arvioida keskeisiä tietoja, aiempien varainhoitovuosien BKTL:oon olisi voitava tehdä muutoksia tiettyä varainhoitovuotta seuraavan neljännen vuoden marraskuun 30 päivään saakka. Näin ollen arvonlisäveroon, jäljempänä ’ALV’, ja BKTL:oon perustuvien omien varojen perusteeseen liittyviä perustana olevia asiakirjoja olisi säilytettävä asianomaista varainhoitovuotta seuraavan neljännen vuoden syyskuun 30 päivän sijasta saman vuoden marraskuun 30 päivään.
 (3)Tilien, jotka jäsenvaltioiden on avattava asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 9 artiklan mukaisesti komission nimissä omien varojen tallettamista varten, olisi oltava jäsenvaltion valtiovarainhallinnossa tai keskuspankissa, eikä tileiltä saisi periä maksuja tai korkoa. Tällaiset maksut tai negatiivinen korko pienentäisivät unionin talousarviota ja johtaisivat jäsenvaltioiden eriarvoiseen kohteluun. Sen vuoksi niiden jäsenvaltioiden, jotka soveltavat omia varoja varten avattuihin komission tileihin tällaisia maksuja tai negatiivista korkoa, olisi korvattava kyseiset maksut tai korko unionin talousarvioon.
 (4)Olisi tarpeen selventää, että tilejä, jotka jäsenvaltiot ovat asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 9 artiklan mukaisesti avanneet komission nimissä omia varoja varten, voi veloittaa vain komission määräyksestä.
 (5)Selkeyden ja luettavuuden vuoksi asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 10 artikla olisi jaettava useaan artiklaan.
 (6)Olisi varmistettava, että komissiolla on aina käytettävissään riittävät käteisvarat, jotta se voi täyttää talousarvion toteutuksesta aiheutuviin maksuihin liittyvät lakisääteiset velvoitteet; kyseiset maksut painottuvat varsinkin vuoden alkupuoliskolle erityisesti, kun kyseessä on sellaisten Euroopan maatalouden tukirahaston, jäljempänä ’maataloustukirahasto’, menojen maksaminen, jotka liittyvät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) N:o 1307/2013
 13
 , ja sellaisten Euroopan rakenne- ja investointirahastojen menojen maksaminen, jotka liittyvät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) N:o 1303/2013
 14
 . Jotta voitaisiin välttää samanlaiset maksuviivästykset, joita on viime vuosina aiheutunut kassavarojen väliaikaisen vajeen takia, komission olisi voitava pyytää jäsenvaltioita tulouttamaan kuukautta tavanomaista aiemmin myös toinen kahdestoistaosa, jos tämä on perusteltua käteisvarojen saamiseksi.
 (7)Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 mukaisesti komissio laskee ALV- ja BKTL-perusteisiin omiin varoihin tehtävät mukautukset ja ilmoittaa niistä ajoissa jäsenvaltioille, jotta ne voivat tilittää kyseiset mukautukset komission tilille joulukuun ensimmäisenä työpäivänä.
 (8)Mukautusten määrät, jotka oli asetettava käyttöön vuoden 2014 joulukuun ensimmäisenä työpäivänä, olivat ennätysmäisen suuret. Jotta tilanne ei olisi aiheuttanut jäsenvaltioiden talousarvioihin kohtuuttoman suurta rasitusta aivan loppuvuodesta, neuvoston asetuksella (EU, Euratom) N:o 1377/2014
 15
 muutettiin asetusta (EY, Euratom) N:o 1150/2000 siten, että jäsenvaltioille annettiin tietyissä poikkeustilanteissa mahdollisuus lykätä näiden määrien tulouttamista komission tilille.
 (9)Asetusta (EY, Euratom) N:o 1150/2000, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU, Euratom) N:o 1377/2014, ei enää sovelleta sen jälkeen kun asetus (EU, Euratom) N:o 609/2014 on tullut voimaan.
 (10)Selkeyden vuoksi sekä jäsenvaltioiden ja komission talousarvioihin kohdistuvan rasituksen rajoittamiseksi erityisesti vuoden loppua kohden olisi tehostettava ALV- ja BKTL-perusteisten omien varojen mukauttamismenettelyä. Sen vuoksi olisi varmistettava, että mukautettuja määriä koskevien jäsenvaltioille lähetettävien virallisten ilmoitusten sekä määrien tulouttamista komission omien varojen tilille koskevan eräpäivän välille jää enemmän aikaa. Ilmoitus ja määrien tulouttaminen tilille olisi tehtävä samana vuonna, koska kyseinen vuosi on ratkaiseva paitsi kirjattaessa mukautusten vaikutusta kansantalouden tilinpitoon myös vakaus- ja kasvusopimuksen kannalta. Lisäksi mukautusten yhteenlaskettu määrä olisi jaettava jäsenvaltioiden kesken välittömästi sen mukaan, mikä on kunkin jäsenvaltion osuus BKTL-perusteisista omista varoista. Koska mukautusten vaikutus on tiedossa hyvissä ajoin etukäteen ja se jaetaan automaattisesti jäsenvaltioiden kesken, ei jatkossa enää pitäisi tarvita asetuksella (EU, Euratom) N:o 1377/2014 käyttöön otetun kaltaisia poikkeuksia.
 (11)Koron laskentamenetelmän avulla olisi erityisesti varmistettava, että omat varat ovat käytettävissä oikea-aikaisesti ja täysimääräisesti, sillä tämä on olennaista unionin tavoitteiden saavuttamiseksi ja politiikkojen täytäntöönpanemiseksi.
 (12)Asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 12 artiklassa vahvistettu korkokanta käsittää peruskorkoon tehtävän kiinteän 2 prosenttiyksikön korotuksen sekä progressiivisen 0,25 prosenttiyksikön korotuksen kutakin viivästyskuukautta kohden; korotettua korkoa sovelletaan koko viivästyksen ajalta. Tämä asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 11 artiklasta peräisin oleva säännös on vaikuttanut olennaisesti siihen, että omat varat ovat käytettävissä ajallaan ja täysimääräisesti. Sen vuoksi nykyjärjestelmän tärkeimmät osatekijät olisi säilytettävä ja niitä olisi tarvittaessa mukautettava.
 (13)Nykysääntöihin perustuva jatkuvasti kasvava korko on kuitenkin johtanut siihen, että jäsenvaltiot ovat poikkeustapauksissa joutuneet maksamaan eritäin suuria viivästyskorkoja, silloin kun perinteisten omien varojen käyttöön asettaminen on viivästynyt useita vuosia. Järjestelmän oikeasuhteisuuden varmistamiseksi ja toisaalta pelotevaikutuksen säilyttämiseksi peruskoron vuotuinen korotus olisi rajoitettava enintään 20 prosenttiyksikköön.
 (14)Toisaalta asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 12 artiklan mukainen kiinteä 2 prosenttiyksikön korotus ei välttämättä kannusta jäsenvaltioita asettamaan omia varoja käyttöön ajallaan, vaan erityisesti lyhyet viivästykset voivat olla mahdollisia, jos jälleenrahoituskustannukset rahoitusmarkkinoilla ovat pienemmät kuin viivästyskorko. Järjestelmän sujuvan toiminnan varmistamiseksi olisi peruskorkoa koskeva kiinteä korotus nostettava 3,5 prosenttiyksikköön. Tämän tarkoituksena olisi erityisesti estää viiveet ALV- ja BKTL-perusteisten omien varojen kuukausittaisten kahdestoistaosien käyttöön asettamisessa; kyseiset varat muodostavat tällä hetkellä yli 80 prosenttia kaikista EU:n talousarvion tuloista.
 (15)Unionin taloudellisten etujen tuloksellisen suojaamisen edistämiseksi sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 952/2013
 16
 hiljattain käyttöön otettujen säännösten huomioon ottamiseksi olisi erikseen säädettävä mahdollisuudesta vapauttaa jäsenvaltiot tietyissä tarkkaan määritellyissä tilanteissa velvollisuudesta asettaa unionin talousarvion käyttöön sellaiset perinteisten omien varojen määrät, joita ei voida periä sen takia, että tullivelan tileihin kirjaamista tai tiedoksi antamista on lykätty, jotta ei aiheutettaisi vahinkoa rikostutkinnalle.
 (16)Kynnysarvoa, jonka ylittyessä jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle selvitys sellaisista perinteisten omien varojen määristä, jotka on vahvistettu tai katsottu sellaisiksi, ettei niitä voida periä, olisi korotettava jäsenvaltioiden ja komission hallinnollisen rasituksen vähentämiseksi.
 (17)Olisi säädettävä selkeästi, että komissiolle asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 14 artiklan 3 kohdassa annettu mahdollisuus unionin velvoitteiden noudattamiseksi tehdä tileillä olevien varojen kokonaismäärän ylittäviä nostoja vain siinä tapauksessa, että lainan, josta on tehty sopimus tai jolle on annettu takaus neuvoston asetusten ja päätösten mukaisesti, maksu häiriintyy, kattaa myös sellaiset asetukset ja päätökset, jotka Lissabonin sopimuksen jälkeen antaa neuvoston ohella Euroopan parlamentti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti.
 (18)Asetusta (EU, Euratom) N:o 609/2014 olisi sen vuoksi muutettava.
 (19)Tämän asetuksen olisi johdonmukaisuuden vuoksi tultava voimaan samana päivänä kuin asetus (EU, Euratom) N:o 609/2014, ja sitä olisi sovellettava kyseisen asetuksen soveltamispäivästä. Vaikka asetusta (EU, Euratom) N:o 609/2014 on tarkoitus soveltaa 1 päivästä tammikuuta 2014, eräitä tämän asetuksen säännöksiä olisi sovellettava vasta tämän asetuksen voimaantulon jälkeen. Asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 12 artiklaan ehdotettua muutosta olisi sovellettava silloin kun omien varojen käyttöön asettamisen määräpäivä on tämän asetuksen voimaantulon jälkeen. Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin voitava hyödyntää korkokannan enimmäiskorotuksen rajoittamista myös silloin kun omien varojen määrä on ollut tiedossa vasta tämän asetuksen voimaantulon jälkeen,
 ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
 1 artikla
 Muutetaan asetus (EU, Euratom) N:o 609/2014 seuraavasti:
 1)
 Korvataan 3 artiklan toinen kohta seuraavasti:
 ”Jäsenvaltioiden on säilytettävä asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 3 artiklassa tarkoitettuihin tilastollisiin menetelmiin ja perusteisiin liittyviä perustana olevia asiakirjoja kyseessä olevaa varainhoitovuotta seuraavan neljännen vuoden marraskuun 30 päivään. ALV-perusteisten omien varojen perusteeseen liittyviä perustana olevia asiakirjoja on säilytettävä sama aika.”
 2)
 Muutetaan 6 artikla seuraavasti:
 a)
 Korvataan 1 kohta seuraavasti:
 ”1. Omia varoja koskeva kirjanpito hoidetaan kunkin jäsenvaltion valtiovarainhallinnossa tai kansallisessa keskuspankissa, ja se jaotellaan varojen luonteen mukaisesti.”
 b)
 Muutetaan 3 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:
 i)
 Korvataan ensimmäisessä luetelmakohdassa viittaus 10 artiklan 3 kohtaan viittauksella 10 a artiklan 1 kohtaan.
 ii)
 Korvataan toinen luetelmakohta seuraavasti:
 ”– vuosittain siltä osin kuin kyseessä on 10 b artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisen laskelman tulos, lukuun ottamatta 10 b artiklan 2 kohdan b alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisia erityismukautuksia, jotka otetaan kirjanpitoon komission ja sen jäsenvaltion, jota asia koskee, välisen sopimuksen tekemistä seuraavan kuukauden ensimmäisenä työpäivänä.”
 3)
 Muutetaan 9 artikla seuraavasti:
 a)
 Muutetaan 1 kohta seuraavasti:
 i)
 Korvataan ensimmäinen ja toinen alakohta seuraavasti:
 ”Kunkin jäsenvaltion on hyvitettävä omat varat 10, 10 a ja 10 b artiklassa määritellyn menettelyn mukaisesti tilille, joka on avattu tätä tarkoitusta varten komission nimissä kyseisen jäsenvaltion valtiovarainhallinnossa tai kansallisessa keskuspankissa. Tätä tiliä voidaan veloittaa vain komission määräyksestä.
 Tämä tili on kansallisessa valuutassa, ja sen pitäminen on maksutonta ja korotonta.”
 ii)
 Lisätään kolmas alakohta seuraavasti:
 ”Kukin jäsenvaltio korvaa komissiolle kaikki maksut tai negatiivisen koron, jotka tililtä on velotettu, kyseisten maksujen tai negatiivisen koron perimistä seuraavan toisen kuukauden ensimmäisenä työpäivänä.”
 b)
 Korvataan 2 kohta seuraavasti:
 ”2. Jäsenvaltioiden tai niiden kansallisten keskuspankkien on toimitettava komissiolle sähköisesti
 a)
 työpäivänä, jona omat varat hyvitetään komission tilille, tiliote tai tilille hyvittämistä koskeva ilmoitus, josta käy ilmi omien varojen kirjaus;
 b)
 viimeistään tilin hyvittämispäivän jälkeisenä toisena työpäivänä tiliote, josta käy ilmi omien varojen kirjaus, sanotun kuitenkaan rajoittamatta a alakohdan soveltamista.”
 4)
 Korvataan 10 artikla seuraavasti:
 ”10 artikla
 Perinteisten omien varojen käyttöön asettaminen
 1.
 Sen jälkeen, kun päätöksen 2014/335/EU, Euratom 2 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista perinteisistä omista varoista on vähennetty kantokulut mainitun päätöksen 2 artiklan 3 kohdan ja 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti, kyseiset varat tuloutetaan viimeistään sitä kuukautta, jona saaminen on tämän asetuksen 2 artiklan mukaisesti vahvistettu, seuraavan toisen kuukauden yhdeksättätoista päivää seuraavana ensimmäisenä työpäivänä.
 Ne saamiset, jotka on otettu erilliseen kirjanpitoon 6 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti, on kuitenkin tuloutettava viimeistään sitä kuukautta, jona saamiset on peritty, seuraavan toisen kuukauden yhdeksättätoista päivää seuraavana ensimmäisenä työpäivänä.
 2.
 Komissio voi tarvittaessa pyytää jäsenvaltioita tulouttamaan muut kuin ALV-perusteiset omat varat ja BKTL-perusteiset omat varat kuukautta aiemmin niiden tietojen perusteella, jotka jäsenvaltioilla on käytettävissään saman kuukauden viidentenätoista päivänä.
 Kukin ennakkoon suoritettu tuloutus selvitetään seuraavana kuukautena 1 kohdassa tarkoitetun tuloutuksen yhteydessä. Selvitys muodostuu ennakkoon suoritettua tuloutusta vastaavan negatiivisen summan tuloutuksesta.
 10 a artikla
 ALV- ja BKTL-perusteisten omien varojen käyttöön asettaminen
 1.
 ALV-perusteiset omat varat ja BKTL-perusteiset omat varat, joiden osalta otetaan huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän budjettiepätasapainon korjauksen sekä Tanskalle, Alankomaille, Itävallalle ja Ruotsille myönnettävän bruttovähennyksen vaikutus kyseisiin varoihin, tuloutetaan kunkin kuukauden ensimmäisenä työpäivänä kahdestoistaosina talousarvioon otetuista asianomaisista kokonaismääristä, muunnettuina kansallisiksi valuutoiksi varainhoitovuotta edeltävän kalenterivuoden viimeisen noteerauspäivän vaihtokursseilla, sellaisina kuin ne on julkaistu Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa.
 2.
 Komissio voi erityisesti, kun kyseessä on sellaisten maataloustukirahaston menojen maksaminen, jotka liittyvät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) N:o 1307/2013*, sekä sellaisten Euroopan rakenne- ja investointirahastojen menojen maksaminen, jotka liittyvät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) N:o 1303/2013**, ja unionin kassatilanteesta riippuen pyytää jäsenvaltioita tulouttamaan varainhoitovuoden kuuden ensimmäisen kuukauden aikana, enintään kolmea kuukautta tavanomaista aiemmin, kahdestoistaosan sellaisista summista, jotka on otettu talousarvioon ALV-perusteisten omien varojen ja BKTL-perusteisten omien varojen osalta, tai osan tällaisesta kahdestoistaosasta, ottaen huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän budjettiepätasapainon korjauksen sekä Tanskalle, Alankomaille, Itävallalle ja Ruotsille myönnettävän bruttovähennyksen vaikutuksen kyseisiin varoihin.
 Ensimmäisten kuuden kuukauden jälkeen pyydetty kuukausittainen tuloutus ei voi ylittää yhtä kahdestoistaosaa ALV- ja BKTL-perusteisista omista varoista, ja sen on pysyttävä talousarvioon tätä varten otettujen määrien rajoissa.
 Komissio ilmoittaa asiasta jäsenvaltioille viimeistään kaksi viikkoa ennen pyydettyä tuloutusta.
 Tavanomaista aikaisemmin suoritettaviin tuloutuksiin sovelletaan kunkin varainhoitovuoden tammikuun tuloutusta koskevia 4 kohdan säännöksiä sekä 5 kohdan säännöksiä, joita sovelletaan, mikäli talousarviota ei ole lopullisesti hyväksytty ennen varainhoitovuoden alkua.
 3.
 Kaikki muutokset ALV-perusteisten omien varojen yhdenmukaiseen verokantaan, BKTL-perusteisten omien varojen kertoimeen, päätöksen 2014/335/EU, Euratom 4 ja 5 artiklassa tarkoitettuun Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävään budjettiepätasapainon korjaukseen ja sen rahoitukseen sekä Tanskalle, Alankomaille, Itävallalle ja Ruotsille myönnettävän bruttovähennyksen rahoitukseen edellyttävät lisätalousarvion lopullista hyväksymistä, ja niiden seurauksena mukautetaan varainhoitovuoden alusta alkaen tuloutettuja kahdestoistaosia.
 Mukautukset tehdään ensimmäiseen kahdestoistaosan tuloutukseen, joka seuraa lisätalousarvion lopullista hyväksymistä, jos se hyväksytään ennen kuukauden kuudettatoista päivää. Muussa tapauksessa mukautukset tehdään toisessa lisätalousarvion lopullista hyväksymistä seuraavassa tuloutuksessa. Mukautukset kirjataan sen varainhoitovuoden tileille, jota lisätalousarvio koskee, poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 11 artiklassa säädetään.
 4.
 Kahdestoistaosat, jotka koskevat kunkin varainhoitovuoden tammikuun tuloutusta, lasketaan sellaisten summien perusteella, jotka on vahvistettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 314 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa talousarvioesityksessä ja muunnettu kansallisiksi valuutoiksi ensimmäisenä varainhoitovuotta edeltävän kalenterivuoden joulukuun 15 päivää seuraavana noteerauspäivänä voimassa olleilla vaihtokursseilla; nämä määrät selvitetään seuraavaa kuukautta koskevassa tuloutuksessa.
 5.
 Jos talousarviota ei ole lopullisesti hyväksytty viimeistään kaksi viikkoa ennen seuraavan varainhoitovuoden tammikuun tuloutusta, jäsenvaltioiden on tuloutettava kunkin kuukauden ensimmäisenä työpäivänä, tammikuu mukaan lukien, kahdestoistaosa viimeisen lopullisesti hyväksytyn talousarvion mukaisista ALV-perusteisista omista varoista ja BKTL-perusteisista omista varoista ottaen huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän budjettiepätasapainon korjauksen sekä Tanskalle, Alankomaille, Itävallalle ja Ruotsille myönnettävän bruttovähennyksen vaikutuksen kyseisiin varoihin; selvitys tehdään ensimmäisenä talousarvion lopullista hyväksymistä seuraavana eräpäivänä, jos se hyväksytään ennen kuukauden kuudettatoista päivää. Muussa tapauksessa selvitys tehdään toisena talousarvion lopullista hyväksymistä seuraavana eräpäivänä.
 6.
 Tanskalle, Alankomaille, Itävallalle ja Ruotsille myönnettyjen bruttovähennysten rahoitusta ei tarkisteta myöhemmin, vaikka asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimitettaviin BKTL-tietoihin tehtäisiin muutoksia.
 10 b artikla
 Aiempien varainhoitovuosien ALV- ja BKTL-perusteisten omien varojen mukautukset
 1.
 Asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1553/89 7 artiklan 1 kohdan mukaisen ALV-perusteisten omien varojen perusteesta tehdyn vuosittaisen katsauksen pohjalta kullekin jäsenvaltiolle merkitään katsauksen lähettämistä seuraavana vuonna velaksi määrä, joka lasketaan kyseiseen katsaukseen sisältyvistä tiedoista soveltaen sen varainhoitovuoden yhdenmukaista verokantaa, jota katsaus koskee, sekä hyvitetään kyseisen varainhoitovuoden aikana tehdyt 12 tuloutusta. Jäsenvaltion ALV-perusteisten omien varojen peruste, johon edellä tarkoitettua verokantaa sovelletaan, ei kuitenkaan saa ylittää päätöksen 2014/335/EU, Euratom 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa määriteltyä prosenttiosuutta kyseisen jäsenvaltion BKTL:sta, sellaisena kuin se on määritelty kyseisen päätöksen 2 artiklan 7 kohdan ensimmäisessä alakohdassa.
 2.
 Asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1553/89 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut ALV-perusteisten omien varojen perusteeseen tehdyt mahdolliset oikaisut johtavat kunkin sellaisen jäsenvaltion osalta, jonka peruste ei kyseiset oikaisut huomioon ottaen ylitä päätöksen 2014/335/EU, Euratom 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 10 artiklan 2 kohdassa määriteltyjä prosenttiosuuksia, tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti vahvistetun saldon mukauttamiseen seuraavin edellytyksin:
 a)
 asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1553/89 9 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista oikaisuista, jotka on tehty heinäkuun 31 päivään mennessä, aiheutuu yleiskattava mukautus seuraavana vuonna;
 b)
 kun asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1553/89 9 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet, jotka komissio on toteuttanut perusteen oikaisemiseksi, johtavat tämän asetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle tilille tehtyjen tuloutuksien erityiseen mukauttamiseen, mukautus tehdään komission kyseisten toimenpiteiden soveltamisen yhteydessä vahvistamana eräpäivänä. Erityinen mukautus voidaan kuitenkin tehdä milloin tahansa, jos kyseinen jäsenvaltio ja komissio ovat siitä yksimielisiä asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1553/89 9 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti.
 Jäljempänä 4 kohdassa tarkoitetuista mukautuksista BKTL:oon aiheutuu mukautus myös niiden jäsenvaltioiden saldoon, joiden ALV-perusteisten omien varojen peruste on tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut oikaisut huomioon ottaen rajoitettu päätöksen 2014/335/EU, Euratom 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 10 artiklan 2 kohdassa määriteltyihin prosenttiosuuksiin.
 3.
 Jäsenvaltioiden asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimittamien edellisen varainhoitovuoden markkinahintaista BKTL-aggregaattia ja sen osia koskevien lukujen perusteella kullekin jäsenvaltiolle merkitään lukujen toimittamisvuotta seuraavana vuonna velaksi määrä, joka saadaan kun lukujen toimittamisvuotta edeltävän varainhoitovuoden kerrointa sovelletaan sen BKTL:oon, ja jäsenvaltioille hyvitetään kyseisen varainhoitovuoden aikana tehdyt tuloutukset.
 4.
 Aiempien varainhoitovuosien BKTL:oon asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, jollei mainitun asetuksen 5 artiklasta muuta johdu, mahdollisesti tehdyistä muutoksista aiheutuu kunkin sellaisen jäsenvaltion osalta, jota asia koskee, mukautus tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti vahvistettuun saldoon. BKTL:n mahdollisia muutoksia ei enää oteta huomioon tiettyä varainhoitovuotta seuraavan neljännen vuoden marraskuun 30 päivän jälkeen, lukuun ottamatta niitä kohtia, jotka joko komissio tai jäsenvaltio on antanut tiedoksi ennen kyseistä määräpäivää.
 5.
 Komissio laskee kunkin jäsenvaltion osalta 1–4 kohdassa tarkoitettujen mukautusten määrän, lukuun ottamatta 2 kohdan b alakohdan mukaisia erityisiä mukautuksia, sekä seuraavien tekijöiden välisen erotuksen: mukautusten kokonaismäärä kerrottuna prosenttiosuudella, joka vastaa kyseisen jäsenvaltion BKTL:n osuutta kaikkien jäsenvaltioiden BKTL:sta sellaisena kuin sitä sovelletaan 15 päivänä tammikuuta mukautuksia varten tarvittavien tietojen toimittamisvuotta seuraavana vuonna voimassa olevaan talousarvioon.
 Laskennassa tarvittavissa kansallisen valuutan ja euron välisissä muuntotoimenpiteissä käytetään sitä varainhoitovuotta edeltävän kalenterivuoden viimeisen noteerauspäivän vaihtokurssia, jonka kuluessa määrät kirjattiin tilille, sellaisena kuin vaihtokurssi on julkaistu Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa.
 Komissio ilmoittaa jäsenvaltioille laskennan tuloksena saadut määrät ennen mukautuksia varten tarvittavien tietojen toimittamisvuotta seuraavan vuoden helmikuun 1 päivää. Kukin jäsenvaltio kirjaa nettomäärän 9 artiklassa tarkoitetulle tilille saman vuoden kesäkuun ensimmäisenä työpäivänä.
 6.
 Tämän artiklan 1–5 kohdassa tarkoitetut toimet ovat muutoksia sen varainhoitovuoden tuloihin, jonka kuluessa ne kirjataan 9 artiklassa tarkoitetulle tilille.
 ______________________________________________
 *Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1307/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 637/2008 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 608).
 **Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).”
 5)
 Korvataan 11 artiklan 2 kohta seuraavasti:
 ”2. Komissio laskee mukautuksen asianomaista varainhoitovuotta seuraavan vuoden kuluessa.
 Laskelma tehdään seuraavien asianomaista varainhoitovuotta koskevien tietojen perusteella:
 a)
 markkinahintainen BKTL-aggregaatti ja sen osat, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti;
 b)
 kyseistä toimintaa tai politiikkaa koskevien toimintamenojen toteutuma talousarviossa.
 Mukautuksen määrä lasketaan siten, että kyseisten menojen kokonaismäärä, lukuun ottamatta politiikkaan tai toimintaan osallistuvien kolmansien maiden rahoittamaa osuutta, kerrotaan prosenttiosuudella, joka vastaa mukautukseen oikeutetun jäsenvaltion BKTL:n osuutta kaikkien jäsenvaltioiden BKTL:sta. Mukautuksen rahoittavat toimintaan tai politiikkaan osallistuvat jäsenvaltiot, ja jäsenvaltion rahoitusosuuden määrittämiseksi sen BKTL jaetaan kaikkien toimintaan tai politiikkaan osallistuvien jäsenvaltioiden BKTL:lla. Mukautuksen laskemiseksi tarvittavissa kansallisen valuutan ja euron välisissä muuntotoimenpiteissä käytetään asianomaista varainhoitovuotta edeltävän kalenterivuoden viimeisen noteerauspäivän vaihtokurssia.
 Kutakin vuotta koskeva mukautus tehdään kerran, ja se on lopullinen, vaikka BKTL:oon tehtäisiinkin jälkikäteen muutoksia.”
 6)
 Korvataan 12 artiklan 2 ja 3 kohta seuraavasti:
 ”2. Talous- ja rahaliittoon kuuluvien jäsenvaltioiden osalta käytetään Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa julkaistua erääntymiskuukauden ensimmäisen päivän korkokantaa, jota Euroopan keskuspankki soveltaa perusrahoitusoperaatioihinsa, 3,5 prosenttiyksiköllä korotettuna.
 Korkokantaan lisätään 0,25 prosenttiyksikköä kutakin viivästyskuukautta kohden.
 Ensimmäisen ja toisen alakohdan mukaisten korotusten yhteenlaskettu määrä voi olla enintään 20 prosenttiyksikköä. Korotettua korkokantaa sovelletaan koko viivästyksen ajalta.
 3. Talous- ja rahaliittoon kuulumattomien jäsenvaltioiden osalta käytetään kyseisen kuukauden ensimmäisen päivän korkokantaa, jota kyseisten jäsenvaltioiden keskuspankit soveltavat perusrahoitusoperaatioihinsa, 3,5 prosenttiyksiköllä korotettuna, tai niiden jäsenvaltioiden osalta, joiden keskuspankin korkokanta ei ole saatavissa, sitä parhaiten vastaavaa jäsenvaltion rahoitusmarkkinoilla kyseisen kuukauden ensimmäisenä päivänä sovellettavaa korkokantaa 3,5 prosenttiyksiköllä korotettuna.
 Korkokantaan lisätään 0,25 prosenttiyksikköä kutakin viivästyskuukautta kohden.
 Ensimmäisen ja toisen alakohdan mukaisten korotusten yhteenlaskettu määrä voi olla enintään 20 prosenttiyksikköä. Korotettua korkokantaa sovelletaan koko viivästyksen ajalta.”
 7)
 Muutetaan 13 artikla seuraavasti:
 a)
 Lisätään 2 kohtaan toinen alakohta seuraavasti:
 ”Lisäksi jäsenvaltiot vapautetaan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta velvollisuudesta, jos tullilainsäädännön mukaista tullivelan tileihin kirjaamista tai tiedoksi antamista on lykätty sen takia, että siitä ei aiheutuisi vahinkoa rikostutkinnalle, eikä vahvistettuja saamisia voida periä yksinomaan kyseisen lykkäyksen takia, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:
 a)
 rikostutkinta on perusteltu unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi;
 b)
 rikostutkinta on toteutettu huolellisesti;
 c)
 kansallisiin tulleihin ja veroihin ei sovelleta suotuisampaa kohtelua kuin saamisiin, joita ei ole voitu periä.”
 b)
 Korvataan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
 ”Jos tällaisten vahvistettujen saamisten määrä on yli 100 000 euroa, jäsenvaltioiden on kolmen kuukauden kuluessa 2 kohdassa mainitun hallinnollisen päätöksen antamisesta tai samassa kohdassa tarkoitettujen määräaikojen mukaisesti toimitettava komissiolle selvitys tapauksista, joissa 2 kohtaa on sovellettu.”
 8)
 Korvataan 14 artiklan 3 kohta seuraavasti:
 ”3. Unionin velkojen maksamisen takaamiseksi voidaan 2 ja 4 kohdan säännöksiä soveltaa väliaikaisesti 2 kohdassa säädetyistä edellytyksistä riippumatta vain siinä tapauksessa, että lainan, josta on tehty sopimus tai jolle on annettu takaus neuvoston, tai Euroopan parlamentin ja neuvoston, asetusten ja päätösten mukaisesti, maksu häiriintyy olosuhteissa, joissa komissio ei voi ajoissa turvautua muihin tällaisiin lainoihin sovellettavien rahoitussäännösten ja -määräysten mukaisiin toimenpiteisiin taatakseen, että unionin oikeudelliset velvoitteet rahoittajia kohtaan täytetään.”
 9)
 Korvataan 15 artikla seuraavasti:
 ”15 artikla
 Maksumääräysten toteuttaminen
 1.
 Jäsenvaltioiden tai niiden kansallisten keskuspankkien on toteutettava komission maksumääräykset komission antamien ohjeiden mukaisesti ja viimeistään kolmen työpäivän kuluessa kyseisten määräysten vastaanottamisesta. Jäsenvaltioiden on kuitenkin, kun kyseessä on käteisvarojen siirto, pantava maksumääräykset täytäntöön komission vaatiman ajan kuluessa.
 2.
 Jäsenvaltioiden tai niiden kansallisten keskuspankkien on toimitettava komissioon sähköisesti viimeistään kunkin maksun toteuttamispäivää seuraavana toisena työpäivänä tiliote, josta käyvät ilmi asianomaiset tilitapahtumat.”
 2 artikla
 1.
 Tämä asetus tulee voimaan asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 voimaantulopäivänä.
 Ellei 2 ja 3 kohdasta muuta johdu, sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014.
 2.
 Tämän asetuksen 1 artiklan 1 kohtaa, 2 kohdan b alakohtaa, 3 kohdan a alakohdan ii alakohtaa sekä 4 ja 7 kohtaa sovelletaan tämän asetuksen voimaantulopäivästä.
 Asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014, sellaisena kuin se on ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää, 3 artiklan toista kohtaa, 6 artiklan 3 kohdan kolmatta alakohtaa, 10 artiklaa sekä 13 artiklan 2 ja 3 kohtaa sovelletaan 1 päivän tammikuuta 2014 ja tämän asetuksen voimaantulopäivän välisenä aikana.
 3.
 Tämän asetuksen 1 artiklan 6 kohtaa sovelletaan laskettaessa omille varoille viivästyskorkoa silloin, kun omien varojen erääntymispäivä on tämän asetuksen voimaantulopäivän jälkeen. Korkokannan enimmäiskorotuksen rajoittamista sovelletaan kuitenkin myös laskettaessa viivästyskorkoa omille varoille, joiden erääntymispäivä oli ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää ja komissio tai kyseinen jäsenvaltio saivat tiedon kyseisistä omista varoista vasta tämän asetuksen voimaantulopäivän jälkeen.
 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
 Tehty Brysselissä
 Neuvoston puolesta
 Puheenjohtaja
 SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS
 EHDOTUKSEN NIMI:
 Asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 muuttaminen
 1.BUDJETTIKOHDAT:
 Luku 31 ja luku 32 sekä momentti 7 0 0
 2.RAHOITUSVAIKUTUKSET
 ◻
 Ehdotuksella ei ole rahoitusvaikutuksia
 ◻
 Ehdotuksella ei ole rahoitusvaikutuksia menoihin, mutta sillä on seuraavat rahoitusvaikutukset tuloihin:
 (milj. euroa, yhden desimaalin tarkkuudella)
 Budjettikohta
 Tulot
 17
 12 kk:n jakso, joka alkaa pp/kk/vvvv
 [Vuosi n]
 Momentti
 Vaikutukset omiin varoihin
 Momentti
 Vaikutukset omiin varoihin
 Toteutuksen jälkeen
 [n + 1]
 [n + 2]
 [n + 3]
 [n + 4]
 [n + 5]
 Momentti
 Momentti
 3.PETOSTENTORJUNTA
 Tarkoitus ei ole toteuttaa toimenpiteitä.
 4.MUITA HUOMAUTUKSIA
 Selventämällä, että asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 9 artiklassa tarkoitetuilta komission tileiltä ei saa periä maksuja eikä korkoa, ehkäistään unionin talousarvioon otettavien tulojen väheneminen tällaisten maksujen ja/tai korkojen takia.
 ALV- ja BKTL-perusteisiin omiin varoihin tehtävät mukautukset: Koska määrät, jotka voivat olla joko positiivisia tai negatiivisia, eivät ole tiedossa, talousarvion osastoon 3 (luku 31 ja luku 32) merkitään ”p.m.”. Asetuksen voimaantuloa seuraavana vuonna ei lasketa saldoja ehdotetun lykkäyksen takia. Ehdotetulla jäsenvaltioiden yhteenlaskettujen saldojen nettoutuksella ei ole talousarviovaikutuksia komission osalta.
 Myöhässä käyttöön asetetuista omien varojen määristä perittävä korko: korot liittyvät transaktioiden luonteeseen, eikä Euroopan komissio tai budjettivallan käyttäjä voi esittää niistä luotettavia tai tarkkoja arvioita talousarvion valmistelun ja hyväksynnän yhteydessä. Talousarvion tulopuolen alamomentille 7 0 0 0 otetaan kuitenkin vuosittain nimellinen 5 miljoonan euron määrä, jotta voidaan helpottaa mahdollisista viivästyskoroista saatavien määrien asianmukaista käsittelyä talousarviossa. Tilinpäätöksessä esitetään todellisuudessa saadut määrät.
 (1)
 2014/337/EU: Euroopan keskuspankin päätös, annettu 5 päivänä kesäkuuta 2014, talletuksista, saldoista ja varantovelvoitteen ylittävistä talletuksista maksettavista koroista (EKP/2014/23) (EUVL L 168, 7.6.2014, s. 115).
 (2)
 EUVL L 367, 23.12.2014, s. 14.
 (3)
 Tällä hetkellä kaikkein viimeisintä saatavilla olevaa BKTL-kerrointa hyödynnetään myös lisätalousarviossa, jolla mukautusten vaikutus jaetaan jäsenvaltioiden kesken (mikäli komissio ehdottaa tällaista lisätalousarviota ja Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät sen).
 (4)
 Viiden viime vuoden aikana yhteenlaskettu määrä on ollut keskimäärin 49 miljoonaa euroa.
 (5)
 Nämä tavoitteet vahvistettiin hiljattain omia varoja käsittelevän korkean tason ryhmän 17. joulukuuta 2014 antamassa alustavassa arviointikertomuksessa, jonka ensimmäisessä kappaleessa sivulla 13 todetaan, että EU:n budjettisääntöihin sisältyvillä merkittävillä viivästyskoroilla on kyetty tuloksellisesti varmistamaan, että jäsenvaltiot suorittavat maksut ajallaan.
 (6)
 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 952/2013, annettu 9 päivänä lokakuuta 2013, unionin tullikoodeksista (EUVL L 269, 10.10.2013, s. 1).
 (7)
 Unionin tullikoodeksin 102 artiklan 3 kohta ja 105 artiklan 6 kohta.
 (8)
 EUVL C [...], [...], s. [...].
 (9)
 Lausunto N:o [...], [...] (EUVL C [...], [...], s. [...]).
 (10)
 Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1150/2000, annettu 22 päivänä toukokuuta 2000, Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä tehdyn päätöksen 2007/436/EY, Euratom soveltamisesta (EYVL L 130, 31.5.2000, s. 1).
 (11)
 Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 609/2014, annettu 26 päivänä toukokuuta 2014, perinteisten, ALV- ja BKTL-perusteisten omien varojen käyttöön asettamisessa sovellettavista menetelmistä ja menettelystä sekä käteisvarojen saamiseksi toteutettavista toimenpiteistä (EUVL L 168, 7.6.2014, s. 39).
 (12)
 Neuvoston päätös 2014/335/EU, Euratom, annettu 26 päivänä toukokuuta 2014, Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä (EUVL L 168, 7.6.2014, s. 105).
 (13)
 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1307/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 637/2008 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 608).
 (14)
 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).
 (15)
 Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1377/2014, annettu 18 päivänä joulukuuta 2014, Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä tehdyn päätöksen 2007/436/EY, Euratom soveltamisesta annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 muuttamisesta (EUVL L 367, 23.12.2014, s. 14).
 (16)
 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 952/2013, annettu 9 päivänä lokakuuta 2013, unionin tullikoodeksista (EUVL L 269, 10.10.2013, s. 1).
 (17)
 Perinteisistä omista varoista (maatalousmaksut, sokerimaksut, tullit) ilmoitetaan nettomäärät, jotka saadaan vähentämällä bruttomääristä 25 prosenttia jäsenvaltioiden kantokuluja.


type: wikipedia

text:
Твърдѝца е град в Централна Южна България, Сливенска област. Градът е административен център на едноименната Община Твърдица.
 География
 Градът е разположен на Републикански път I-6 в северната част на Твърдишката котловина, в подножието на Елено-Твърдишкия дял на Средна Стара планина, при излаза на Твърдишкия проход с живописните меандри на Твърдишката река. Проходът е и най-кратката връзка между Северна и Южна България: Нова Загора – Твърдица – Елена – Велико Търново. Общината обхваща северните склонове на Средна гора.. Намира се на юг е магистрала Тракия. В близост се намират Сливен, Бургас, Стара Загора и Нова Загора. Отстоянията до близките градове са приблизително: Бургас – 110, Пловдив – 150, Стара Загора – 60, Казанлък – 45, Сливен – 40, Русе – 150 км. През града минава подбалканската железопътна линия София – Бургас през Карлово.
 На територията на общината са разположени връх Чумерна, част от язовир „Жребчево“, преминава река Тунджа. Градът разполага с индустриална зона. Понастоящем се акцентира върху развитието на туризма и селското стопанство.
 История
 Счита се, че името на селището произлиза от намиращата се североизточно от града крепост – твърдина, днес наричана Градището. Разположена на 1500 м. от административния център върху землен рид, твърдината е заобиколена от река Твърдишка. Археологически проучвания през 2013/2014 г. разкриват части от сгради и обособена цитадела с вътрешната крепостна стена. Изграждането на зидовете е установено върху подравнена площ от камъни от разрушено съоръжение от периода V–VІ в. Разкритите находки от керамика, предмети от въоръжението и снаряжението, монети, представят крепостта в м. Градището като място с активен живот в периода от края на ХII–ХIV в.
 Това се потвърждава от факта, че името на твърдината се споменава през XIV век от византийския историк Мануил Фил, който възхвалява победите на византийския пълководец Михаил Глава Тарханиот (1300 г.), като е записано „И Червезища е свидетел за Твърдица, та всеки очевидец да узнае за това“. По средновековните карти (ХVІ-ХVІІІ в) градът е отбелязван с името Verzaraz.
 В Република Молдова понастоящем има град Твърдица, което е от изселници от гр. Твърдица по времето на турското владичество.
 Население
 Численост на населението според преброяванията през годините:
 Етническият състав включва 4841 българи и 459 цигани.
 Религии
 Християнство – преобладаващо. През Средновековието в Твърдица е била основана богомилска общност, която е просъществувала до 19 век.
 Политика и икономика
 Многопартиен, но изключително добре работещ общински съвет.
 Там се добиват въглища, произвеждат се хубави хавлии и текстилната фабрика работи за шведската фирма ИКЕА и произвежда хавлиен текстил за хотелиерството.
 Има добри предпоставки за развитие на туризъм в Средна гора, в Стара планина, около река Тунджа, на язовир Жребчево.
 Обществени институции
 Читалище „Св. св. Кирил и Методий“
 Забележителности
 Потопената църква – на територията на общината се намира един интересен феномен – потопената църква „Св. И. Рилски“ в язовир Жребчево, единственото, което е останало от потопените през 1965 г. села Запалня, Жребчево и Долни Паничарево. Църквата е устояла на времето и днес е една от атракциите, които будят интерес.
 Театри
 Самодеен театър към читалище „Св. св. Кирил и Методий“. Самодейците са подготвили множество постановки. Например, „Завръщане към корена“ – изключително актуална в нашето съвремие.
 Музеи
 В града има историческа изложба в Народно читалище „Св. св. Кирил и Методий“ и отделна етнографска сбирка. Функционира клуб по краезнание, който работи за събирането на фолклорното наследство на района.
 Редовни събития
 Традиционен християнски празник Вадене на кръста от река Твърдишка
 Традиционен турнир по ски свободно спускане за купа „Чумерна“ на община Твърдица, месец февруари – ежегодно. Организатор: ски дружество „Чумерна“ и община Твърдица
 Традиционен поход до връх Кутра на 3 март – ежегодно. Организатор Туристическо дружество „Чумерна“
 Ежегоден детски международен празник за пролетни игри и обичаи на Цветница, предхождан от тематична научна конференция
 Преглед на художествената самодейност в читалищата, месец май – ежегодно
 Ежегоден землячески събор в местността „Улищица“
 Ежегоден международен детски футболен турнир за купата на община Твърдица
 Ежегоден събор в местността „Сатма чешма“ – лобно място на Стоил войвода
 Ежегоден Общитвърдишки събор – „Хайдушка поляна“ – първата събота на месец август
 Рали за купата на гр. Твърдица – кръг от републиканския шампионат – 27 – 28 юли
 Фестивалът „Балканът пее и разказва“ се провежда в на ротационен принцип в балканските градове Елена, Дряново, Котел, Трявна, Твърдица и Гурково
 Личности
 Пейо Буюклията от кв. Козарево – хайдутин.
 Поп Нягол – виден представител на Твърдица. Борец за свобода, дарител.
 Поп Лука – виден представител на твърдишката общност, благодарение на който жп линията минава през Твърдица.
 Поп Паскал – съпроводил като водач керваните-преселници в Молдова, след оттеглянето на Дибич Задбалкански. Един от основателите на молдовска Твърдица.
 Георги Калинков – наследник на твърдишки род.
 Петко Петков – Азала – поет и общественик.
 Симеон Стойков – участник в Първото народно събрание.
 Петко Маринов – поет, символ на града.
 Георги Гвоздейков – автомобилен състезател и рали пилот от АСК Евроком рали тим. Шампион на България за 2003 година в клас N3. Един от основателите на рали "Твърдица" през 2005 г. Удостоен с почетен знак от кмета на Община Твърдица за обществена дейност и принос за популяризирането на община Твърдица (заповед 385/13.10.2006). Създател на шампионата за млади рали пилоти "Hyundai Racing Trophy". Избран за Народен представител в XLVII народно събрание, 21-ви МИР Сливен от ПК "Продължаваме Промяната".
 Петко Колев – борец за социална независимост, основател на първата партизанска дружинка в Сливенска област.
 Тодор Стоянов – родолюбив, изявен общественик и патриот. Автор на „Твърдица в миналото“.
 Димитър Рачков – актьор, почетен гражданин на град Твърдица.
 Димитър Станчев – оперен певец, почетен гражданин на град Твърдица.
 Илия Костов – режисьор, почетен гражданин на град Твърдица.
 Петко Петков – дарител на храм „Св. Архангел Михаил“, почетен гражданин на град Твърдица.
 Боян Михайлов – посланик и дипломат. Роден е през 1934 г. Завършил е журналистика в Софийския университет „Св. Кл. Охридски“ и преди да постъпи в Министерството на външните работи е бил редактор във в. „Септември“ (Ст. Загора) и кореспондент на БТА в Сливен и Ямбол. Бил е посланик в Ангола и Португалия, след като е заемал дипломотическа служба в легацията на България в Рио де Жанейро (Бразилия).
 Литература
 Първото споменаване на Твърдица е може би в хрониките на Мануил Фил по повод подвизите на византийския инператор – Михаил Глава Тарханиот. „...И Червезища е свидетел за Твърдица – та всеки очевидец да узнае за това“. Най-известната книга е може би „Твърдица между две хилядолетия“.
 В края на 2007 година излезе от печат книгата на Тодор Стоянов „Твърдица в миналото“ четиво, изпълнено с много документирани факти и събития от многогодишното съществуване на това селище. Авторът детайлно описва координатите на все още неизследваните исторически находки, като пещерите в Твърдишкия Балкан, могилите по Друма, останките от манастири и т.н.
 Други
 Църква „Света Петка“ – паметник на културата със своите стенописи
 Пещера Мъгливия сняг – започва с пропаст над 100 м – проучена от спелеолози в частта си от 3500 м
 Скоковете – каскада от три водопада
 Градището – средновековна крепост – северно от града
 Хайдушка поляна – сборище на хайдушките чети през владичеството – Панайот Хитов, Пейо Буюклията, Злати Калъчлията и др.
 Орлов камък – мястото, на което е било старото селище Твърдица
 Ливадките – местност на билото на Балкана с езеро
 Скали Твърдица край остров Гринуич, Южни Шетландски острови са наименувани в чест на град Твърдица
 Източници
 Външни препратки
 Официален сайт на Община Твърдица
 Туризъм


text:
Okres Kolín je okres ve východní části Středočeského kraje. Sídlem jeho dřívějšího okresního úřadu bylo město Kolín, které je obcí s rozšířenou působností. Kromě jeho správního obvodu okres obsahuje ještě správní obvod obce s rozšířenou působností Český Brod.
 Ze středočeských okresů sousedí na jihu s okresem Kutná Hora, na západě s okresem Praha-východ a na severu s okresem Nymburk. Dále hraničí na východě s okresem Hradec Králové z Královéhradeckého kraje a s okresem Pardubice z Pardubického kraje.
 Charakteristika okresu
 Okres sestává ze dvou správních obvodů obcí s rozšířenou působností (Kolín a Český Brod), které se dále člení na pět správních obvodů obcí s pověřeným obecním úřadem (Kolín, Český Brod, Pečky, Týnec nad Labem a Kouřim). Největšími městy jsou Kolín (32 tisíc obyvatel), Český Brod (7 tisíc obyvatel) a Pečky (5 tisíc obyvatel).
 Povrch okresu je mírně zvlněný, tvořený převážně úrodnou nížinou kolem řeky Labe. Ze severu sem zasahuje Středolabská tabule, na jihu zčásti Benešovská pahorkatina a Hornosázavská pahorkatina. Nejvyšším bodem je Kamenný vrch (456 m n. m.). Rozloha okresu činí 744 km2, z toho v roce 2019 činila 74 % zemědělská půda a jen 12,7 % lesy. Jde proto o nejméně zalesněný okres v kraji.
 Charakterem jde o okres průmyslově-zemědělský. Polabská krajina umožňuje intenzivní rostlinnou výrobu a v průmyslu dominuje elektrotechnika, strojírenství nebo polygrafie. Nejvýznamnějším zaměstnavatelem je ovšem automobilka TPCA v průmyslové zóně Kolín-Ovčáry. Na území okresu zasahuje na dvou místech dálnice D11, dále silnice I. třídy I/2, I/12 a I/38. Silnicemi II. třídy jsou II/108, II/113, II/125, II/245, II/272, II/330, II/322, II/327, II/328, II/329 a II/334.
 Na území okresu zasahují národní přírodní rezervace Kněžičky a Libický luh. Dále jsou zde národní přírodní památky Žehuňský rybník a mokřady V jezírkách. Nejvíce kulturních památek se nachází v Kolíně, např. chrám sv. Bartoloměje, a v Kouřimi, kde se mj. dochovalo původní městské opevnění. Vojenskou historii regionu reprezentují Lipanská mohyla jako upomínka bitvy u Lipan a dva památníky bitvy u Kolína, které jsou umístěny na vrchu Bedřichov a u obce Křečhoř.
 Seznam obcí a jejich částí
 Města jsou uvedena tučně, městyse kurzívou, části obcí .
 Barchovice •
 Bečváry •
 Bělušice •
 Břežany I •
 Břežany II •
 Býchory •
 Cerhenice •
 Církvice •
 Černíky •
 Červené Pečky •
 Český Brod •
 Dobřichov •
 Dolní Chvatliny •
 Dománovice •
 Doubravčice •
 Drahobudice •
 Grunta •
 Horní Kruty •
 Hradešín •
 Choťovice •
 Chotutice •
 Chrášťany •
 Jestřabí Lhota •
 Kbel •
 Klášterní Skalice •
 Klučov •
 Kolín •
 Konárovice •
 Kořenice •
 Kouřim •
 Krakovany •
 Krupá •
 Krychnov •
 Křečhoř •
 Kšely •
 Libenice •
 Libodřice •
 Lipec •
 Lošany •
 Malotice •
 Masojedy •
 Mrzky •
 Nebovidy •
 Němčice •
 Nová Ves I •
 Ohaře •
 Ovčáry •
 Pašinka •
 Pečky •
 Plaňany •
 Pňov-Předhradí •
 Polepy •
 Polní Chrčice •
 Polní Voděrady •
 Poříčany •
 Přehvozdí •
 Přistoupim •
 Přišimasy •
 Radim •
 Radovesnice I •
 Radovesnice II •
 Ratboř •
 Ratenice •
 Rostoklaty •
 Skvrňov •
 Starý Kolín •
 Svojšice •
 Tatce •
 Tismice •
 Toušice •
 Třebovle •
 Tři Dvory •
 Tuchoraz •
 Tuklaty •
 Týnec nad Labem •
 Uhlířská Lhota •
 Veletov •
 Velim •
 Velký Osek •
 Veltruby •
 Vitice •
 Volárna •
 Vrátkov •
 Vrbčany •
 Zalešany •
 Zásmuky •
 Žabonosy •
 Ždánice •
 Žehuň •
 Žiželice
 Změna hranice okresu
 K 1. lednu 1996 přešly k okresu obce z okresu Nymburk:
 Pečky
 Vrbová Lhota
 Poříčany
 Ratenice
 Od 1. ledna 2007 byly k okresu připojeny obce Choťovice, Pňov-Předhradí, Tatce a Žehuň z okresu Nymburk a naopak obec Vrbová Lhota byla převedena do okresu Nymburk.
 Do okresu Praha-východ bylo z okresu Kolín od 1. ledna 2007 převedeno město Kostelec nad Černými lesy a obce Černé Voděrady, Jevany, Konojedy, Kozojedy, Nučice, Oleška, Oplany, Prusice, Stříbrná Skalice, Štíhlice, Vlkančice, Výžerky a Vyžlovka.
 K 1. lednu 2021 byla z okresu Nymburk do okresu Kolín převedena obec Černíky.
 Odkazy
 Reference
 Související články
 Seznam katastrálních území v okrese Kolín
 Seznam chráněných území v okrese Kolín
 Seznam památných stromů v okrese Kolín
 Seznam kulturních památek v okrese Kolín
 Senátní obvod č. 42 – Kolín
 Okresní soud v Kolíně
 Externí odkazy
 Stránky s popisem všech obcí a památek okresu Kolín
 Kolín
 Okresy v Česku


jurisdiction: EU

text:
 |
 52012PC0607
 Proposta għal DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL dwar il-pożizzjoni li għandha tittieħed mill-Unjoni Ewropea fi ħdan il-Kumitat Amministrattiv tal-Kummissjoni Ekonomika tan-Nazzjonijiet Uniti għall-Ewropa fir-rigward tal-abbozz ta' Regolament dwar Sistemi ta' Trażżin tat-Tfal imtejba /* COM/2012/0607 final - 2012/0291 (NLE) */
 MEMORANDUM TA' SPJEGAZZJONI
 1. IL-KUNTEST TAL-PROPOSTA
 ·
 Ir-raġunijiet għall-proposta u
 l-għanijiet tagħha
 Fil-livell internazzjonali, il-Kummissjoni
 Ekonomika għall-Ewropa tan-Nazzjonijiet Uniti (UNECE) tiżviluppa
 rekwiżiti armonizzati, li huma maħsubin biex ineħħu
 l-ostakoli tekniċi fil-kummerċ tal-vetturi bil-mutur u s-sistemi
 użati fuq it-tali vetturi bil-mutur bejn il-Partijiet Kontraenti
 għall-Ftehim Rivedut tal-1958 u biex jiżguraw li vetturi u sistemi
 bħal dawn joffru livell għoli ta' sikurezza u ħarsien
 ambjentali.
 Dan l-aħħar l-UNECE ffinalizzat
 abbozz ta' Regolament dwar dispożizzjonijiet uniformi li jikkonċernaw
 l-approvazzjoni ta' Sistemi ta' Trażżin tat-Tfal Imtejba użati
 abbord il-vetturi bil-mutur[1].
 L-għan ta' dan l-abbozz ta' Regolamenti huwa biex jistabbilixxi livell
 għoli ta' sikurezza għat-tfal trasportati f'vetturi bil-mutur meta
 jkunu bilqiegħda f'dawn is-sistemi.
 Fil-livell tal-UE, id-Direttiva tal-Kunsill
 91/671/KEE dwar l-użu mandatorju taċ-ċintorini tas-sigurtà u
 sistemi ta’ trażżin tat-tfal fil-vetturi[2]
 fl-Artikolu 2 tagħha tordna l-użu ta' sistemi ta'
 trażżin tat-tfal xierqa fil-vetturi bil-mutur.
 Il-proposta preżenti għandha
 l-għan li tiddefinixxi l-pożizzjoni tal-Unjoni rigward l-abbozz
 tar-Regolamenti tal-UNECE dwar is-Sistemi ta' Trażżin tat-Tfal
 Imtejba u konsegwentement tipprevedi li l-Unjoni, irrappreżentata
 mill-Kummissjoni, tivvota favur dan l-abbozz.
 Fi stadju ulterjuri, għandhom
 jittieħdu miżuri biex jippermettu għal abbozz tar-Regolament
 tal-UNECE dwar is-Sistemi ta' Trażżin tat-Tfal Imtejba li għandu
 jiġi applikat fi ħdan l-Unjoni Ewropea għall-approvazzjoni
 tat-tip ta' sistemi bħal dawn kif ukoll dwar l-użu tas-sistemi minn
 ċittadini tal-UE.
 ·
 Il-kuntest ġenerali
 Ir-Regolament (KE) Nru 661/2009
 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-13 ta' Lulju 2009 dwar
 rekwiżiti għall-approvazzjoni tat-tip għas-sikurezza
 ġenerali tal-vetturi bil-mutur, it-trejlers tagħhom, u s-sistemi,
 il-komponenti u l-unitajiet tekniċi separati maħsuba għalihom[3] jistipula
 rekwiżiti bażiċi dwar ir-rekwiżiti għall-approvazzjoni
 tat-tip ta' sistemi ta' trażżin tat-tfal permezz ta' referenza
 diretta għar-Regolament tal-UNECE Nru 44 – dispożizzjonijiet
 uniformi li jikkonċernaw l-approvazzjoni ta' tagħmir tat-trażżin
 għall-passiġġieri tfal f'vetturi misjuqa bl-enerġija
 ("Sistemi ta' Trażżin tat-Tfal")[4]. Kien
 meħtieġ li tiġi inkorporata referenza diretta
 għar-rekwiżiti speċifiċi għall-approvazzjoni tat-tip
 ta' Sistemi ta' Trażżin tat-Tfal skont l-UNECE u għalhekk ukoll
 fil-livell tal-UE.
 Għaldaqstant issa huwa previst li
 l-Unjoni tivvota favur l-abbozz tar-Regolament tal-UNECE dwar is-Sistemi ta'
 Trażżin tat-Tfal Imtejba biex ikun hemm rekwiżiti armonizzati
 komuni fuq livell internazzjonali, u dan ikun jiffaċilita l-kummerċ
 internazzjonali. Dan se jgħin lill-kumpaniji Ewropej biex isegwu sett wieħed
 ta' rekwiżiti rikonoxxuti madwar id-dinja kollha, jiġifieri
 fil-pajjiżi tal-Partijiet Kontraenti għall-Ftehim Rivedut tal-UNECE
 tal-1958, relatati mal-miżuri għall-ġenerazzjoni l-ġdida
 tas-Sistemi ta' Trażżin tat-Tfal.
 ·
 Id-dispożizzjonijiet eżistenti
 fil-qasam tal-proposta
 Id-Direttiva tal-Kunsill 77/541/KEE dwar
 l-approssimazzjoni tal-liġijiet tal-Istati Membri dwar
 iċ-ċinturini tas-sigurtà u s-sistemi ta' trażżin f'vetturi
 bil-mutur[5]
 fir-rigward tar-rekwiżiti għal Sistemi ta' Trażżin tat-Tfal
 kif stabbiliti fl-Anness XVII.
 Id-Direttiva tal-Kunsill 91/671/KEE dwar
 l-użu mandatorju taċ-ċinturini tas-sigurtà u sistemi
 tat-trażżin tat-tfal fil-vetturi, inkluż dispożizzjonijiet
 għall-użu ta' Sistemi ta' Trażżin tat-Tfal fil-vetturi
 bil-mutur.
 Ir-Regolament (KE) Nru 661/2009 dwar
 is-Sikurezza Ġenerali fir-rigward ta' referenza diretta
 għar-Regolament tal-UNECE Nru 44 – dispożizzjonijiet uniformi li
 jikkonċernaw l-approvazzjoni ta' tagħmir tat-trażżin
 għall-passiġġieri tfal f'vetturi misjuqa bl-enerġija
 ("Sistemi ta' Trażżin tat-Tfal").
 ·
 Il-konsistenza mal-politiki u l-għanijiet
 l-oħra tal-Unjoni
 Il-proposta hija konformi mal-għanijiet
 tad-Direttiva 91/671/KEE dwar iċ-ċinturini tas-sigurtà u l-użu
 tat-trażżin tat-tfal u, għalhekk, hija konsistenti mal-għan
 tal-UE li tipprevedi livell għoli ta' sikurezza fit-triq għat-tfal
 trasportati f'vetturi bil-mutur.
 2. IR-RIŻULTATI
 TAL-KONSULTAZZJONIJIET MAL-PARTIJIET INTERESSATI U L-VALUTAZZJONIJIET
 TAL-IMPATT
 · Konsultazzjoni mal-partijiet interessati
 Hi u tiżviluppa l-proposta, il-Kummissjoni Ewropea kkonsultat mal-partijiet interessati. Kien hemm konsultazzjoni ġenerali permezz tal-grupp ta' ħidma informali tal-UNECE dwar is-Sistemi ta' Trażżin tat-Tfal fi ħdan il-Grupp ta' Ħidma dwar is-Sikurezza Passiva (GRSP) kif ukoll dwar it-tixrid tal-informazzjoni u diskussjonijiet sussegwenti fil-qafas tal-Kumitat Tekniku – Vetturi bil-Mutur matul l-iżvilupp kontinwu tal-abbozz. · Il-valutazzjoni tal-impatt Il-Kummissjoni Ewropea wettqet valutazzjoni tal-impatt fuq ir-Regolament (KE) Nru 661/2009 li jinkludi s-Sistemi ta' Trażżin tat-Tfal. Id-dispożizzjonijiet għas-Sistemi ta' Trażżin tat-Tfal Imtejba huma komplementari. Aktar analiżi rilevanti saret disponibbli permezz tal-proġetti CASPER (Proġett Avvanzat dwar is-Sikurezza tat-Tfal għat-Toroq Ewropej) u EPOCh (Protezzjoni Abilitanti għal Tfal Akbar) tas-Seba' Programm Kwadru li ġie meqjus mill-grupp ta' ħidma informali dwar is-Sistemi ta' Trażżin tat-Tfal fi ħdan il-Grupp ta' Ħidma dwar is-Sikurezza Passiva (GRSP) tal-UNECE.
 3. L-ELEMENTI LEGALI
 TAL-PROPOSTA
 ·
 Sommarju tal-azzjoni proposta
 Il-proposta se tippermetti lill-Unjoni,
 irrappreżentata mill-Kummissjoni, biex tivvota favur l-abbozz
 tar-Regolamenti tal-UNECE dwar is-Sistemi ta' Trażżin tat-Tfal
 Imtejba.
 ·
 Il-bażi legali
 Biex tiġi addattata
 għall-ispeċifitajiet tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni
 Ewropea, il-bażi legali li kienet użata qabel, u li hi msemmija
 fil-premessa 1 ġiet sostitwita minn referenza diretta
 għall-Artikolu 218(9), minħabba l-ħtieġa ta'
 proċess immodifikat ta' preparazzjoni għal-laqgħat tad-WP29, u
 dan irriżulta f'format ġuridiku mibdul, li ħa s-sura ta'
 Deċiżjoni tal-Kunsill minflok Deċiżjoni tal-Kummissjoni,
 kif sar f'dawn l-aħħar 14-il sena waqt il-proċess ta'
 preparazzjoni.
 ·
 Il-prinċipju tas-sussidjarjetà
 Ir-Rekwiżiti għal Sistemi ta'
 Trażżin tat-Tfal huma diġà armonizzati fil-livell tal-UE.
 Id-dispożizzjonijiet il-ġodda huma kumplimentari
 għall-ġenerazzjoni l-ġdida tas-Sistemi ta' Trażżin
 tat-Tfal. Il-votazzjoni favur l-istrumenti internazzjonali bħalma huma
 abbozzi tar-regolamenti tal-UNECE, u l-inkorporazzjoni tagħhom fis-sistema
 tal-Unjoni għall-approvazzjoni tat-tip tas-sistemi użati fil-vetturi
 bil-mutur tista' ssir biss mill-Unjoni. Dan mhux biss jevita l-frammentazzjoni
 tas-Suq Intern, iżda wkoll jassigura livell ta' standards ugwali dwar
 is-saħħa u s-sikurezza madwar l-UE kollha. Dan joffri wkoll
 vantaġġi tal-ekonomiji ta' skala: il-prodotti jistgħu jsiru
 għas-suq Ewropew kollu u anki għas-suq internazzjonali, minflok
 jiġu manifatturati apposta biex jingħataw l-approvazzjoni tat-tip
 f'kull Stat Membru jew kull territorju ieħor fi ħdan l-UNECE.
 Għaldaqstant, il-proposta hija konformi
 mal-prinċipju tas-sussidjarjetà.
 ·
 Il-prinċipju tal-proporzjonalità
 Il-proposta tikkonforma mal-prinċipju
 tal-proporzjonalità għaliex ma tmurx lil hinn minn dak li huwa
 meħtieġ biex tilħaq l-għanijiet li tiżgura
 t-tħaddim tajjeb tas-Suq Intern filwaqt li fl-istess ħin ikun hemm
 livell għoli ta' sikurezza u ħarsien pubbliku.
 ·
 L-għażla tal-istrumenti
 L-istrument propost: Deċiżjoni
 tal-Kunsill.
 L-użu ta' Deċiżjoni tal-Kunsill
 huwa kkunsidrat adegwat minħabba li hu f'konformità mar-rekwiżiti
 tal-Artikolu 218(9) tat-TFUE.
 4. IMPLIKAZZJONI BAĠITARJA
 Il-proposta ma għandha ebda implikazzjoni
 għall-baġit tal-Unjoni.
 2012/0291 (NLE)
 Proposta għal
 DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
 dwar il-pożizzjoni li għandha
 tittieħed mill-Unjoni Ewropea fi ħdan il-Kumitat Amministrattiv
 tal-Kummissjoni Ekonomika tan-Nazzjonijiet Uniti għall-Ewropa fir-rigward
 tal-abbozz ta' Regolament dwar Sistemi ta' Trażżin tat-Tfal imtejba
 IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
 Wara li kkunsidra t-Trattat dwar
 il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 114
 flimkien mal-Artikolu 218(9) tiegħu,
 Wara li kkunsidra l-proposta tal-Kummissjoni
 Ewropea,
 Billi:
 (1) Permezz
 tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 97/836/KE[6], l-Unjoni ssieħbet fil-Ftehim
 tal-Kummissjoni Ekonomika għall-Ewropa tan-Nazzjonijiet Uniti (UNECE) dwar
 l-adozzjoni ta' preskrizzjonijiet tekniċi uniformi għal vetturi
 bir-roti, tagħmir u partijiet li jistgħu jintramaw u/jew
 jintużaw fuq vetturi bir-roti u l-kundizzjonijiet għar-rikonoxximent
 reċiproku tal-approvazzjonijiet mogħtija abbażi ta' dawn
 il-preskrizzjonijiet ("il-Ftehim tal-1958 Rivedut").
 (2) Ir-rekwiżiti
 standardizzati tal-abbozz tar-Regolament tal-UNECE dwar dispożizzjonijiet
 uniformi li jikkonċernaw l-approvazzjoni ta' Sistemi ta' Trażżin
 tat-Tfal imtejba użati abbord vetturi bil-mutur huma intiżi li jneħħu
 l-ostakli tekniċi fil-kummerċ relatat ma' sistemi ta'
 trażżin tat-tfal fil-vetturi bil-mutur[7] bejn il-Partijiet Kontraenti
 għall-Ftehim Rivedut tal-1958 u biex jiżguraw li sistemi bħal
 dawn joffru livell għoli ta' sikurezza u protezzjoni.
 (3) Jixraq li tiġi stabbilita
 l-pożizzjoni li għandha tiġi adottata f'isem l-Unjoni
 fil-Kumitat Amministrattiv tal-Ftehim tal-1958 Rivedut dwar l-adozzjoni
 tal-abbozz tar-Regolament tal-UNECE,
 ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 Il-pożizzjoni li għandha
 tittieħed mill-Unjoni Ewropea, irrappreżentata mill-Kummissjoni, fi
 ħdan il-Kumitat Amministrattiv tal-Ftehim tal-1958 Rivedut għandha
 tkun li tivvota favur l-abbozz tar-Regolament tal-UNECE dwar
 dispożizzjonijiet uniformi li jikkonċernaw l-approvazzjoni ta'
 Sistemi ta' Trażżin tat-Tfal imtejba użati abbord l-vetturi
 bil-mutur, kif jidher fid-dokument ECE TRANS/WP.29/2012/53.
 Artikolu 2
 Din id-Deċizjoni għandha tidħol
 fis-seħħ dakinhar tan-notifika tagħha.
 Artikolu 3
 Din id-Deċiżjoni hija indirizzata
 lill-Kummissjoni Ewropea.
 Magħmul fi Brussell,
 Għall-Kunsill
 Il-President
 [1] Dokument tal-UNECE ECE TRANS/WP.29/2012/53.
 [2] ĠU
 L 373, 31.12.1991, p. 26.
 [3] ĠU
 L 200, 31.7.2009, p. 1.
 [4] ĠU
 L 233, 9.9.2011, p. 95.
 [5] ĠU L
 220, 29.08.1977, p. 95.
 [6] ĠU
 L 346, 17.12.1997, p. 78.
 [7] Dokument
 tal-UNECE ECE TRANS/WP.29/2012/53.


text:
Jan-Erik Enestam (s. 12. maaliskuuta 1947 Västanfjärd) on Ruotsalaisen kansanpuolueen puheenjohtajana (1998–2006) ja ministerinä (1995–2006) toiminut suomalainen poliitikko. Hän toimi Pohjoismaiden neuvoston pääsihteerinä vuosina 2007–2013.
 Enestam toimi kansanedustajana vuosina 1991–2007 ja ministerinä useissa hallituksissa. Hän on toiminut puolustusministerinä Ahon hallituksessa (1995) vastaten lisäksi tasa-arvoasioista sosiaali- ja terveysministeriössä, sisäministerinä Lipposen I hallituksessa (1995–1999), puolustusministerinä Lipposen II hallituksessa (1999–2003) vastaten lisäksi pohjoismaisen yhteistyön ja lähialueyhteistyön asioista ulkoasiainministeriössä sekä ympäristöministerinä Jäätteenmäen ja Vanhasen I hallituksessa vastaten lisäksi pohjoismaisen yhteistyön sihteeristölle kuuluvista asioista ulkoasiainministeriössä. Ministeripäiviä Enestamille on kertynyt 4 382.
 Toukokuussa 2015 tasavallan presidentti Sauli Niinistö myönsi Enestamille ministerin arvonimen.
 Vuonna 2017 Enestam pyrki Kemiönsaaren kunnanvaltuuston edustajaksi kaudelle 2017–2021 ja tuli valituksi,
 Vuonna 2002 Enestam antoi puolustusministerinä luvan Yhdysvaltain vakoiluvirasto CIA:n kidutettavia ihmisiä sisältäville lentokoneille luvan laskeutua Suomeen. Suomen hallitukset kieltäytyvät yhä kertomasta yksityiskohtia heidän sallimastaan epäinhimillisestä kohtelusta, kuten kidutuksesta.
 Enestam on esittänyt puoltavia kannanottoja Suomen liittymiseksi Pohjois-Atlantin puolustusliitto Natoon.
 Perhe
 Jan-Erik Enestam on naimisissa Solveig Enestamin (o.s. Dahlqvist) kanssa vuodesta 1970, ja heillä on kolme lasta: Pontus (s. 1970), Petra (s. 1973) ja Jan-Anton (s. 1988). Koulutukseltaan Enestam on valtiotieteiden maisteri.
 Lähteet
 Aiheesta muualla
 Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen poliitikot
 Kansanedustajat
 Suomen sisäministerit
 Suomen puolustusministerit
 Suomen ympäristöministerit
 Kemiönsaaren kunnanvaltuutetut
 Västanfjärdin kunnanvaltuutetut
 Varsinais-Suomen vaalipiiri
 Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen puheenjohtajat
 Suomalaiset ministerin arvonimen saaneet
 Vuonna 1947 syntyneet
 Elävät henkilöt


type: other

text:
Kohila valla koolieelsesse lasteasutusse laste vastuvõtu ja sealt väljaarvamise kord – Riigi Teataja
 Kohila valla koolieelsesse lasteasutusse laste vastuvõtu ja sealt väljaarvamise kord
 Kohila valla koolieelsesse lasteasutusse laste vastuvõtu ja sealt väljaarvamise kord - sisukord
 § 2 Koolieelsesse lasteasutusse koha taotlemine
 § 3 Koolieelsesse lasteasutusse vastuvõtmine
 § 4 Koolieelse lasteasutuse teenuste eest tasumine
 § 5 Koolieelsest lasteasutusest väljaarvamine
 RT IV, 29.03.2019, 20
 Vastu võetud 22.03.2019 nr 5
 Määrus on kehtestatud koolieelse lasteasutuse seaduse § 15 lg 4 alusel.
 (1) Käesoleva määrusega sätestatakse Kohila valla koolieelsesse lasteasutusse (edaspidi lasteasutus) koha taotlemise, vastuvõtu ja sealt väljaarvamise kord.
 (2) Arvestust lasteasutuse koha taotlemise, vastuvõtmise ja sealt väljaarvamise üle peab Kohila Vallavalitsuse haridusnõunik.
 § 2. Koolieelsesse lasteasutusse koha taotlemine
 (1) Lapsele koha taotlemiseks esitab lapsevanem või hooldaja (edaspidi lapsevanem) kirjaliku avalduse.
 (2) Avaldused registreeritakse veebipõhiselt laekumise järjekorras.
 § 3. Koolieelsesse lasteasutusse vastuvõtmine
 (1) Lapsi võetakse lasteasutusse avalduse registreerimise kuupäeva alusel, arvestades vanuserühmi. Vanuserühmad moodustuvad lastest, kes on sündinud ajavahemikus 1. oktoober kuni järgmise aasta 30. september.
 (2) Lasteasutusse võetakse Kohila valla territooriumil elav laps, kui lapse ja vähemalt ühe vanema elukoht on rahvastikuregistri andmetel lapse lasteasutusse võtmise ajal Kohila vald.
 (3) Kohila Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) korralduse alusel võib erandkorras lasteasutusse võtta lapsi väljaspool järjekorda, kui see on vajalik lapse arengust lähtuvalt.
 (4) Vabast kohast teavitab haridusnõunik lapsevanemat kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
 (5) Võimalusel võetakse ühest perest pärit lapsed samasse lasteasutusse.
 (6) Kui vanema poolt eelistatud lasteasutuses puudub vaba koht, võib lapsele pakkuda asenduskohta mõnes teises valla lasteasutuses. Lapsevanema soovil võib laps sellisel juhul jääda järjekorda, kuni vabaneb koht soovitud lasteasutuses.
 (7) Lapsevanem on kohustatud 5 tööpäeva jooksul peale vastava teatise väljastamist vastama kirjalikult haridusnõunikule, kas ta soovib kohta või jääb edasi kohataotlejate järjekorda.
 (8) Rühmade komplekteerimise periood on 1. maist – 15. augustini. Lasteasutuse direktor kinnitab rühmade nimekirjad hiljemalt 1. septembriks.
 (9) Kohtade vabanemisel õppeaasta kestel täidetakse need esimesel võimalusel.
 (10) Lapse lasteasutusse vastuvõtmisel peab lapsevanem esitama maksekorralduse ärakirja ettemaksu tasumise kohta.
 (11) Lõigetes 7 ja 10 sätestatud lapsevanema kohustuste mittetäitmisel last lasteasutusse ei võeta ja laps jääb kohataotlejate järjekorda.
 (12) Lapsevanemal on õigus tutvuda lasteasutuse põhimääruse, kodukorra, õppe- ja päevakavaga ning muude lasteaeda puudutavate õigusaktidega ja saada teavet töökorralduse kohta.
 (13) Lasteasutusse vastuvõtul sõlmitakse koha kasutamise leping.
 § 4. Koolieelse lasteasutuse teenuste eest tasumine
 (1) Lapsevanem katab arve alusel Kohila Vallavolikogu poolt kinnitatud suuruses lasteaiatasu, mis koosneb kohatasust ja toidurahast.
 (2) Kohatasu ja toiduraha makstakse iga jooksva kuu 25. kuupäevaks vallavalitsuse pangakontole.
 (3) Lapse vastuvõtmisel lasteasutuse rühma nimekirja peab lapsevanem tasuma ühe kuu ulatuses kohatasu ja ühe kuu toiduraha ettemaksuna ühe kuu jooksul lasteaia nimekirja arvamisest.
 (4) Toiduraha päevamaksumuse piirmäära otsustab lasteasutuse hoolekogu ja kinnitab lasteasutuse direktor käskkirjaga.
 (5) Lapse puudumisel lasteasutusest vabastatakse lapsevanem toiduraha maksmisest, kui lapse puudumisest on lasteasutust informeeritud hiljemalt puudumisele eelnenud tööpäeva jooksul.
 (6) Üksikuid toidukordasid toidurahast maha ei arvestata, väljaarvatud erandjuhtudel lapsevanema põhjendatud kirjaliku avalduse alusel.
 (7) Kohatasu ja toiduraha hüvitamine otsustatakse vastavalt Kohila valla sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise korrale.
 (8) Kui lapsevanem ei ole tasunud lasteaiatasu kahe kuu jooksul maksetähtajast, saadab lasteasutuse direktor lapsevanemale meeldetuletuse. Kui lapsevanem ei tasu võlgnevust kahe nädala jooksul arvates meeldetuletuse saatmisest, siis arvab direktor lapse lasteasutusest välja.
 (9) Vanem on kohustatud tasuma lasteaiatasu kuni lapse lasteasutusest väljaarvamise kuupäevani.
 § 5. Koolieelsest lasteasutusest väljaarvamine
 (1) Laps arvatakse lasteasutuse nimekirjast välja direktori käskkirjaga.
 (2) Lapse lasteasutusest väljaarvamise aluseks on:
 1) lapsevanema või ametliku hooldaja kirjalik avaldus, kus on märgitud lapse lahkumise aeg;
 2) lapse kooliminek;
 3) toiduraha ja osalustasu tasumata jätmine kahe kuu jooksul pärast maksetähtaja möödumist;
 4) kui lapse elukohajärgne omavalitsus ei ole tasunud lasteasutuse arvestuslike kulude eest vallavalitsusele.
 (3) Direktor teavitab vanemat lapse lasteasutusest väljaarvamisest kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
 Tunnistada kehtetuks Kohila Vallavalitsuse 20. mai 2013 määrus nr 8 “Kohila valla koolieelsesse lasteasutusse laste vastuvõtu ja sealt väljaarvamise kord”.
 Anu Suviste


text:
Το Τζατζίκι είναι ορεκτικό της ελληνικής κουζίνας. Έχει τουρκική προέλευση και το όνομά του προέρχεται από τη λέξη cacık. Το κύριο συστατικό του είναι το στραγγιστό γιαούρτι, "σακούλας" όπως συνήθως λέγεται, στο οποίο προστίθενται τριμμένο αγγούρι, λιωμένο σκόρδο, άνηθος και λίγο ελαιόλαδο και ξύδι. Πέρα από την Ελλάδα και την Τουρκία, το τζατζίκι είναι γνωστό στο Ιράκ, ενώ είναι συγκρίσιμο και με το αϋράν ή το ραϊτά της Ινδίας.
 Βιομηχανικά παράγεται με τη μίξη βακτηριακής καλλιέργειας γάλακτος, αγγουριού (Cucumis sativus) και σκόρδου (Allium vineale) σε προκαθορισμένη αναλογία των συστατικών.
 Χρήση
 Σερβίρεται ως επιτραπέζιο ορεκτικό, κυρίως συνοδεύοντας ψητά κρέατα. Ταιριάζει πολύ και με τηγανητές πατάτες ή κολοκυθάκια. Μπορεί να σερβιριστεί, αλειμμένο πάνω σε ψωμί, και ως μεζές για το ούζο ή το τσίπουρο. Το τζατζίκι είναι συνηθισμένο συστατικό και στο σουβλάκι με πίτα.
 Δείτε επίσης
 Ταρατόρ
 Ταλατούρι
 Ελληνική κουζίνα
 Τουρκική κουζίνα
 Κυπριακή κουζίνα
 Κρύα ορεκτικά
 Αλείμματα
 Ντιπ
 Γαλακτοκομικά προϊόντα ζύμωσης