text:
Iranin islamilainen tasavalta eli Iran () on Lähi-idässä sijaitseva valtio, jonka pääkaupunki on Teheran. Se rajautuu pohjoisessa Armeniaan, Azerbaidžaniin ja Kaspianmereen, pohjoiskoillisessa Turkmenistaniin, idässä Afganistaniin ja Pakistaniin, etelässä Persianlahteen ja Arabianmereen ja lännessä Irakiin ja Turkkiin. Maan virallinen nimi oli 21. maaliskuuta 1935 asti Persia. Vuoden 1979 islamilaisen vallankumouksen jälkeen maan koko nimi on ollut Iranin islamilainen tasavalta. Alueen kulttuuri on maailman vanhimpia. Šiialaisuus on valtionuskonto ja persia (farsi فارسی) maan virallinen kieli. Yli 80 miljoonan asukkaan väestöstä suurin osa on persialaisia, ja suurimmat vähemmistöt ovat azerit, kurdit ja lurit.
 Iranin kallioperä on epävakaa ja altis maanjäristyksille. Paksuista sedimenttikerroksista löytyy maaöljyä ja maakaasua. Maan talous perustuu ennen kaikkea öljyn vientituloihin. Kansallisen öljy-yhtiön National Iranian Oil Companyn (NIOC) mukaan Iranilla on maailman suurimmat maaöljy- ja maakaasuvarat. CIA:n World Factbookin mukaan Iran on maaöljyvaroissa maailman neljänneksi suurin ja maakaasuvaroissa toiseksi suurin.
 Joulukuusta 2010 lähtien Iran on ollut maailman ainoa maa, jossa on käytössä perustulo.
 Nimi
 Persiankieliset iranilaiset ovat sassanidien kaudesta alkaen käyttäneet maasta nimitystä Iran, joka tarkoittaa ”arjalaisten valtakuntaa”, kun taas lännessä on käytetty kreikkalaisilta periytyvää Persia-nimitystä. Vuonna 1935 šaahi Reza Pahlavi vaati kansainvälistä yhteisöä käyttämään Iran-nimeä. Hänen poikansa Muhammad Reza Pahlavi salli 1959 sekä Persia- että Iran-nimien käytön. Iran on vakiintunut muoto puhuttaessa nyky-Iranista, mutta historiallisesta Iranista käytetään usein edelleen nimitystä Persia. Vuoden 1979 islamilaisen vallankumouksen jälkeen maan koko nimi on ollut Iranin islamilainen tasavalta.
 Maantiede
 Iranin maisemaa hallitsevat jylhät vuorijonot, jotka erottavat syvänteitä tai mannerlaattoja toisistaan. Maan läntinen osa, jossa suurin osa väestöstä elää, on vuoristoista. Siellä on vuorijonoja kuten Kaukasus, Zagros ja Alborz-vuoret, joista viimeksi mainittu sisältää Iranin korkeimman kohdan, Damavandvuoren (5 604 metriä). Maan keskiosa on laaja tasanko 300–900 metrin korkeudessa, ja sen itäosassa sijaitsee kaksi suola-aavikkoa, Iso Suola-aavikko eli Dasht-e Kavir ja Iso Hiekka-aavikko eli Dasht-e Lut suolajärvineen. Monin paikoin vuoret ulottuvat Persianlahden rannalle asti, ja maassa on vain kaksi alankoaluetta: Mesopotamian alangon jatke maan lounaisosassa ja Kaspianmeren rannikon alanko.
 Kallioperä
 Iranin kallioperä on seismisesti aktiivista, sillä maan poikki kulkee useita suuria siirroslinjoja.
 Zagrosvuoret ovat syntyneet Arabian ja Iranin laattojen painuessa vastakkain. Iran ja sen lähialueet Alpeilta Indonesiaan muodostuvat mikromannerlaatoista, jotka painuvat toisiaan vasten ja toistensa alle. Triaskaudella tälle alueelle syntyi merkittäviä malmivaroja: porfyyrityyppistä kuparia, kromiittia ja siihen liittyviä malmeja sekä lyijy-sinkkimalmioita.
 Sedimenttikerros on paikoin jopa 15 kilometriä paksu, ja siinä on kerrostumia kaikilta geologisilta kausilta. Kaikkia alueita, jotka vaikuttavat lupaavilta öljy- tai kaasuesiintymien suhteen, ei ole vielä tutkittu perusteellisesti.
 Luonto
 Iranin kasvillisuus voidaan jakaa neljään päävyöhykkeeseen:
 Kaspianmeren rannikko on kapea nauha järven eteläreunalla. Se voidaan jakaa edelleen Alborzin metsäaroon, jossa rohtokataja ja tavallinen kataja ovat pääasiallisia puulajeja, sekametsäalueeseen, jonka lajeja ovat idänpyökki, euroopanvalkopyökki, rautapuu, euroopanmarjakuusi, vuorijalava, tervaleppä, granaattiomena, eräs lehmuslaji (Tilia rubra) ja tammilaji (Quercus castanefolia), sekä alankoalueen aavikkoon.
 Iranoturanilainen vyöhyke on laajin kasvillisuusvyöhyke. Se on kuivaa, talvisin kylmää aluetta. Se voidaan jakaa tasankoon ja vuoristoalueeseen. Tasangolla kasvaa marunalajeja ja suolaa sietäviä kasveja. Hiekka-aavikon ja soran laitamilla kasvaa monia tamariskilajeja. Vuorilla tavataan katajaa ja hedelmäpuita kuten mantelia muistuttava Prunus scoparia sekä kurjenherneitä ja muita matalia kasveja.
 Zargosvuorten vyöhyke kattaa vuorten lisäksi niitä ympäröivää aroa. Lehtimetsän valtalajeja ovat tammet ja pistaasit. Puurajan yläpuolella kasvaa vuoristokasvillisuutta. Kalkkikivijyrkänteiden koloissa 1500–3500 metrin korkeudella kasvaa monia endeemisiä esikkokasveihin kuuluvia Dionysia-lajeja. Vuorilla tavataan myös monia sipulikasveja kuten pikarililjoja, käenrieskoja, tulppaaneita, helmililjoja ja afrikantähdikin sukulaisia (Ornithogalum).
 Khalidj-o-Ommanin vyöhyke levittäytyy vuorten länsipuolelta Persianlahden rannikolle. Siellä tavataan subtrooppisia lajeja, kuten akaasioita (Acacia), meskitejä (Prosopis), jujubia (Ziziphus), mustamangroveja (Avicennia), punamangroveja (Rhizophora), eufratinpoppelia (Populus euphatica) ja Prosopis stephaniana -meskitelajia.
 Iranin harvinaisin eläinlaji on gepardin aasialainen alalaji, jonka ei tiedetä varmuudella elävän missään Iranin ulkopuolella, ja sielläkin populaatio on pieni. Alueella elänyt aasianleijonapopulaatio on kuihtunut ja kaspiantiikeri kuollut sukupuuttoon. Maassa elää silti edelleen noin 160 nisäkäslajia, 516 villiä lintulajia ja noin kymmenen tuhatta kasvilajia. Kaspianmeren kaviaaria tuottava kitasampi on erittäin uhanalainen, ja Iran istuttaa vuosittain 24 miljoonaa sammenpoikasta Kaspianmereen kannan ylläpitämiseksi.
 Aavikoituminen ja siitä välillisesti seuraava maanviljelyksen levittäytyminen uusille alueille ovat uhkana luonnon monimuotoisuudelle.
 Ilmasto
 Iranin maaston monimuotoisuuden takia maan eri osissa on erilainen ilmasto. Maan pohjoisella reunalla Kaspianmeren rannikon tasangolla lämpötilat laskevat nollarajan alapuolelle ja säilyvät loppuvuoden kosteina. Kesälämpötilat ylittävät harvoin 29 °C. Vuosittainen sademäärä on 680 mm itäisellä puolella tasankoa ja yli 1 700 mm läntisellä puolella tasankoa. Lännempänä asuinkeskukset Zagros-vuorten juuressa kokevat kylmempiä lämpötiloja. Näillä alueilla on ankaria talvia, joina lämpötila menee pakkasen puolelle ja lunta sataa paljon. Vuorten itäisillä ja keskisillä juurilla on kuivaa alueiden saadessa alle 200 mm sadetta ja aavikoituessa silloin tällöin. Keskiarvoiset kesälämpötilat ylittävät 38 °C. Satelliittikuvien perusteella Iso hiekka-aavikko kaakossa on kesäpäivisin yksi maailman kuumimmista paikoista. Eteläisessä Iranissa olevien Persianlahden ja Omaninlahden rannikkotasangot kokevat miedot talvet ja erittäin kosteat ja kuumat kesät. Sademäärä jää 300 millimetrin alapuolelle.
 Historia
 Varhaishistoria
 Iranin korkeakulttuuri on maailman vanhimpia. Kirjoitettu historia alkaa elamilaisten kirjoituksista noin 3000 eaa. Maahan tunkeutuneet arjalaiset toivat useimpien Iranin nykykielten esimuodot. Meedian valtakunnan jälkeen akemenidit muodostivat Kyyros II Suuren johdolla Persian valtakunnan 546 eaa. Aleksanteri Suuri valloitti Persian vuonna 331 eaa., mutta se jatkui pian seleukidien dynastiana, jota seurasivat parthialaisten ja sassanidien valtakunnat.
 Keskiaika ja uuden ajan alku
 Keskiaikaan sijoittui monia Iranin historian kannalta tärkeitä tapahtumia, kuten arabivalloitus 600-luvulla. Tämän jälkeen Iran islamilaistui, mutta aikaa siihen kului useita vuosisatoja. Iran ei silloinkaan jäänyt arabien jalkoihin, vaan siitä muodostui kalifaatin tärkein alue, josta muun muassa tulivat kaikki tärkeät islaminuskoa systematisoineet uskonoppineet. Muun muassa islamin pyhään kirjallisuuteen kuuluvien kuuden kirjan kokoajat tulivat kaikki Iranista. Kuusi kirjaa ovat islamin pyhimmät kirjat heti Koraanin jälkeen. Abbasidivallankumous alkoi vuonna 750 Persiasta ja johti persialaisten sukujen valtaan koko kalifaatissa. Abbasidit siirsivät myös pääkaupunkinsa Persian vanhalle alueelle aivan entisen sassanidien pääkaupungin Ktesifonin viereen. Arabit olivat tietoisia riippuvuudestaan, minkä takia yhdessä tarinassa umaijadikalifin, toisessa tarinassa abbasidikalifi Mamunin suuhun pantiin sanat: ”Persialaiset hallitsivat tuhat vuotta eivätkä tarvinneet arabeja hetkeäkään. Me olemme hallinneet alle vuosisadan (tai: kaksi vuosisataa) emmekä pärjää ilman heitä tuntiakaan.”
 Arabivaltaa seurasi turkkilaiskansojen saapuminen alueelle, mongolivaltakunnan 1220-luvulla alkanut tuhoisa hyökkäys, Timur Lenkin valloitus ja šiialaisuuden tulo valtionuskonnoksi safavidien aikana 1501–1722. Uudella ajalla Persiasta tuli kilpailevien siirtomaaimperiumien, kuten Venäjän ja Yhdistyneen kuningaskunnan taistelukenttä. 1800-luvun modernisaatio johti Persian perustuslailliseen vallankumoukseen vuosina 1905/1911.
 Pahlavien valtakausi
 Perustuslaillisen vallankumouksen jälkeen Reza Pahlavi kaappasi vallan Qajar-dynastialta 1921. Šaahi Reza Pahlavi teki suunnitelmia teollisuuden kehittämisestä, rautateiden rakentamisesta ja kansallisesta koulutusjärjestelmästä. Hänen itsevaltainen hallitsemistapansa aiheutti kuitenkin vastustusta. Toisen maailmansodan aikana maan miehittäneet liittoutuneet pakottivat šaahin luovuttamaan vallan pojalleen Muhammad Reza Pahlaville, jonka toivottiin olevan yhteistyöhaluisempi.
 Vuonna 1953 Anglo-Iranian Oil Companyn kansallistamisen vuoksi pääministeri Mohammed Mossadeq syöstiin vallasta brittien ja amerikkalaisten tiedustelupalveluiden avustuksella. Tarkoituksena oli suojella maiden öljyintressejä. Vallankaappauksen jälkeen monarkia palautui ja valta siirtyi takaisin šaahi Muhammad Reza Pahlaville. Hänen itsevaltainen hallintonsa johti lopulta islamilaiseen vallankumoukseen 1979, jota johti maanpaossa ollut ajatollah Khomeini.
 Islamilainen tasavalta
 Uusi teokraattinen poliittinen järjestelmä toteutti konservatiivisia islamilaisia reformeja ja papiston ennennäkemättömän suoran vaikutusvallan. Se vahvisti Iranin länsimaitten vastaista suuntausta, joka osin johtui lännen tuesta šaahille sekä Irakille Irakin–Iranin sodan aikana. Iranin Yhdysvaltain-suhteita haittasi erityisesti Yhdysvaltain lähetystötyöntekijöiden vangitseminen 1979, Iranin pyrkimys levittää islamilaista vallankumousta ja myöhemmin tuki Hizbollahin kaltaisille järjestöille.
 Vuonna 1980 Irak hyökkäsi vallankumouksen heikentämään Iraniin ja tuhoisa Irakin–Iranin sota jatkui vuoteen 1988. Kamppailu reformistien ja konservatiivien välillä jatkuu nykyisin vaaleilla valittujen poliitikkojen kautta, joiden valtaa papisto voimakkaasti rajoittaa. Presidentiksi valittiin 2005 konservatiivinen Mahmud Ahmadinedžad.
 Iran ilmoitti vuonna 2005 jatkavansa uraanin rikastamista, jonka se oli keskeyttänyt vuonna 2003 IAEA:n pyynnöstä. IAEA ja YK totesivat Iranin rikkovan määräyksiä ja uhkailivat sitä rangaistuksilla. Yhdysvallat laittoi rangaistuksia täytäntöön 2007, jolloin IAEA arvioi Iranin kykenevän halutessaan kehittämään ydinaseen 3–8 vuodessa.
 Kesäkuussa vuonna 2009 maassa puhkesi mellakoita, kun oppositio väitti vanhoillisten väärentäneen vaalituloksen, jossa vanhoillisten tukema Ahmadinedžad voitti vaalit. Hallitus vastasi mielenosoituksin ankaralla turvallisuusjoukkojen ja vallankumouskaartien väkivallalla. Tammikuussa 2010 teloitettiin kaksi miestä jotka oli tuomittu syyllisinä näihin levottomuuksiin.
 Yhdysvaltain asettamien pakotteiden keskellä Kiina tarjosi Iranille 10 miljardin dollarin luottolimiittiä. Iran ja Venäjä saivat myös neuvoteltua 2,5 miljardin dollarin sopimuksen junavaunuista.
 Vuonna 2013 presidentiksi Ahmadinedžadin jälkeen tuli maltillisempi Hassan Rouhani, joka valittiin uudelleen vuonna 2017. Maan tärkeimpänä vallankäyttäjänä ja tosiasiallisena johtajana on kuitenkin ollut vuodesta 1989 lähtien Iranin korkein uskonnollinen johtaja ajatollah Ali Khamenei. Korkein uskonnollinen johtaja on elinikäinen asema, jossa Ali Khamenei seurasi Iranin islamilaisen tasavallan ensimmäistä johtajaa Ruhollah Khomeinia tämän kuoltua vuonna 1989.
 Yhdysvallat palautti marraskuussa 2018 kaikki Iranin-vastaiset pakotteet, jotka purettiin vuonna 2015 solmitun ydinsopimuksen yhteydessä. Yhdysvallat vetäytyi sopimuksesta toukokuussa 2018. Yhdysvallat myönsi kahdeksalle maalle erivapauden tuoda öljyä Iranista. Näiden maiden joukossa olivat muun muassa Turkki, Intia, Italia. Etelä-Korea ja Japani. Pakotteet koskivat muita maita ja yrityksiä, jotka jatkavat kauppaa Iranin kanssa. Palautetut pakotteet kohdistuivat Iranin talouden keskeisimpiin sektoreihin. Ydinsopimuksessa Iranin-vastaisia pakotteita purettiin sitä vastaan, että Iran lupasi rajoittaa ydinohjelmaansa. Tarkoituksena oli estää Irania kehittämästä ydinasetta.
 Tammikuussa 2020 Yhdysvaltain ilmaiskussa Irakissa surmattiin erittäin vaikutusvaltainen iranilainen kenraali Qassem Suleimani.
 Iranissa on ollut koko maata ravisteleva vaikea koronavirusepidemia alkuvuonna 2020, Koronavirukseen sairastuneiden ja kuolleiden määrä kasvoi Iranissa dramaattisesti. Virallisen ilmoituksen mukaan taudin oli Iranissa saanut maaliskuun alkuun mennessä 2 922 ihmistä ja siihen oli kuollut 92 ihmistä. Iranin viralliset uhriluvut olivat maailmanlaajuisestikin korkeat: kuolleita oli eniten Kiinan jälkeen. Kuitenkin sekä asiantuntija-arvioiden että Iranista tihkuvien tietojen mukaan todelliset luvut olisivat olleet vielä paljon virallisesti ilmoitettuja korkeampia. Koronavirus koetteli myös maan johtoa; Iranin ylimmän johtajan ajatollah Ali Khamenein neuvonantaja Mohammad Mirmohammadi kuoli koronavirukseen. Iranilaiset syyttivät sosiaalisessa mediassa maan johtoa yrityksistä peitellä tilannetta.
 Politiikka ja yhteiskunta
 Länsimediassa Iranin poliittiset ryhmittymät jaetaan usein konservatiiveihin ja liberaaleihin. Konservatiivit ovat uskollisia islamilaisen vallankumouksen perinteelle ja jakaantuneet kahteen puolueeseen ja liittoumaan: Yhdistynyt periaatteellisrintama (UPF) ja Laaja periaatteellisrintama (BPF). Vasemmisto tai reformistit (Eslah-Talaban) ovat samoin kahdessa puolueessa: Kansallinen luottamus ja uudistusten kansankoalitio (PCR) ja Reformistien koalitio.
 Iranissa noudatetaan tiukkaa islamilaista šaria-lakia, jonka pohjalta tehtyjen tulkintojen mukaan päätetään tuomioista. Šaria kieltää esimerkiksi alkoholin nauttimisen. Alkoholin nauttimisesta voi saada kuolemantuomioon. Jos syytetty osoittaa katumusta, saattaa hän selvitä raipaniskuin.
 Valtionjohto
 Korkein uskonnollinen johtaja ja tosiasiallinen valtionpäämies (velayat-e faqih, , vuodesta 1989 Ali Khamenei) on elintärkeässä roolissa Iranin hallinnollisessa rakenteessa. Perustuslain mukaan uskonnollinen johtaja on vastuussa ”Iranin islamilaisen tasavallan politiikan yleisestä valvonnasta”. Uskonnollinen johtaja on asevoimien ylipäällikkö ja hallitsee Iranin vakoilu- ja turvallisuusoperaatioita; hän voi yksin julistaa sodan. Hänellä on valtuudet nimittää ja erottaa puolet Valvojien neuvoston jäsenistä, oikeuslaitoksen johtaja, yleisradion johtaja ja asevoimien esikuntapäällikkö ja komentaja sekä vallankumouskaartin (Pasdaran tai IRGC) komentaja.
 Korkeimman uskonnollisen johtajan valitsee Asiantuntijoiden neuvosto Madžles-e-Khobregan, joka koostuu 86:sta mudžtahidista. Sen jäsenet valitaan suoralla kansanvaalilla kahdeksanvuotiskausiksi. Ehdokkaiden soveltuvuus hyväksytään samoin kuin parlamenttivaaleissa. Neuvoston puhemies on Akbar Hašemi Rafsandžani syyskuusta 2007 lähtien.
 Iranin presidentti on vastuussa toteuttamaan perustuslakia ja toimimaan hallinnon johtajana muissa kuin uskonnollisen johtajan toimistolle kuuluvissa asioissa. Sama presidentti voi hallita korkeintaan kaksi peräkkäistä kautta ja lisäksi kolmannen kauden, mutta ei edellisten perään. Vuodesta 2013 virassa on ollut Hassan Rouhani. Hänet valittiin uudelleen toukokuussa 2017.
 Parlamentti ja valvojien neuvosto
 Iranin yksikamarinen parlamentti, islamilainen konsultoiva kokous tai Madžles-e Šura-je Eslami, koostuu 290 jäsenestä, jotka äänestetään nelivuotiselle kaudelle. Viisi paikkaa on varattu vähemmistöille: armenialaiskristityille kaksi, juutalaisille ja zarathustralaisille yksi paikka ja assyrialaisille ja Kaldean katolisille myös yksi jaettu paikka.
 Madžles on lainsäädäntöelin, joka myös vahvistaa budjetin ja kansainväliset sopimukset. Se voi myös erottaa ministerit epäluottamuslauseella tai panna viralta presidentin virkarikkeestä. Madžlesin päätökset vaativat kuitenkin valvojien neuvoston sekä uskonnollisen johtajan vahvistuksen.
 Parlamenttiehdokkuus edellyttää 26–75 vuoden ikää ja yliopistotutkintoa. Lisäksi ehdokkaan tulee olla uskollinen perustuslaille ja sitoutunut lakien noudattamiseen, mistä päättää valvojien neuvosto. Vuoden 2008 vaaleissa ehdokkaiksi asettuneista noin 7 600:sta 1 700 hylättiin. Äänioikeusikäraja on 18.
 Viimeisimmät vaalit pidettiin 21. helmikuuta 2020. Niiden äänestysprosentti jäi ennätyksellisen alhaiseksi (42,6&mbsp;%:a). Teheranissa äänestysaktiivisuus jäi hieman yli 25 %:n. Uskonnollinen johtaja Khamenei syytti alhaisesta äänestysinnosta länsimaiden propagandaa ja koronaviruksella pelottelua.. Maan sisäministeri totesi tuloksen olevan kuitenkin hyväksyttävä, sillä sää oli äänestyspäivänä huono ja koronavirus aiheutti kansalaisissa huolta. Vaaleissa oli 16 000 ehdokasta, joista valvojien neuvosto hyväksyi 7000. Se myös hylkäsi yli 80 istuvan edustajan ehdokkuuden..
 Valvojien neuvosto on eräänlainen perustuslakituomioistuin, joka koostuu kuudesta uskonnollisen johtajan nimittämästä islamilaisen lain asiantuntijasta ja kuudesta Madžlesin (parlamentti) valitsemasta lakimiehestä, joiden ehdokkuuden asettaa oikeuslaitoksen johtaja, jonka nimittää uskonnollinen johtaja. Valvojien neuvoston tehtävänä on valvoa vaaleja ja tarkastaa parlamentin jo hyväksymät lait.
 Oppositio
 Iranin oppositioliike toimii ulkomailla.
 Viimeinen šaahin aikainen pääministeri Shapour Bakhtiar perusti Pariisissa monarkistisen NAMIR-puolueen, joka pyrkii vuoden 1906 perustuslain palauttamiseen. NAMIR teki yhteistyötä myös Ali Aminin Iranin vapautusrintaman kanssa. Myös entinen hovin jäsen Manuchehr Ganji johti omaa järjestöään.
 Tasavaltalainen Iranin kurdien demokraattinen puolue on taistellut Irania vastaan vuodesta 1979, vaikka sen joukot karkotettiin Iranin Kordestānista jo 1986.
 Iranin kommunistinen puolue, Tudeh hajotettiin pakolla 1983, mutta perustettiin myöhemmin uudelleen Itä-Saksassa. Toisen kielletyn puolueen, Fadayanin jäsenet liittyivät pääasiassa uuden Tudehin joukkoihin puolueen osallistuttua mujahedinien kapinaan. Kurdien kommunistinen puolue Komala taisteli hallitusta vastaan vuoteen 1985 asti.
 Iranin kansallinen vastarintaneuvosto perustettiin Ranskassa 1981, ja sitä pidetään Kansan mujahedin -järjestön julkisivuna.
 Kansan mujahedin perustettiin 1965 taistelemaan šaahia vastaan, mutta hallitus murskasi sen pääosin 1975. Kesällä 1981 Kansan mujahedin nousi kapinaan Islamilaista tasavaltaa vastaan, mutta hävisi, ja sen johtajat pakenivat maasta. Vuonna 1986 Ranska karkotti järjestön, joka siirsi päämajansa Bagdadiin ja taisteli Saddam Husseinin tukemana Irania vastaan.
 Yhdysvaltojen mukaan useat maat, ei kuitenkaan EU, pitävät sitä terroristijärjestönä.
 Toinen Irania vastustava liike on Britanniassa asuvan Amir Jahanchahin johtama Vihreä aalto -niminen (Green Wave) liike. Iranilaisia diplomaatteja on eronnut palveluksesta, muun muassa Suomessa lähetystön kakkosmiehenä toiminut Hossein Alizadeh. Aiemmin tammikuussa 2010 Oslossa toiminut Iranin konsulaatin virkailija sai turvapaikan Norjasta.
 Vuoden 2009 presidentinvaalien yhteydessä syntyi Green Movement -niminen liike, joka sai nimensä tunnusväristään vihreästä.
 Iranin energiapolitiikka ja ydinohjelma
 Iranin energiapolitiikassa keskeistä ovat suuret öljyvarat. Saudi-Arabia, Iran, Irak, Kuwait ja Arabiemiraatit tuottivat neljäsosan maailman öljystä vuonna 2005. Iranissa löydettiin öljyä vuonna 1908. Britannia sai osake-enemmistön Anglo-Iranian Oil Company -yhtiössä. Siitä syntyi myöhemmin BP. Iranin historiassa öljyvarojen hallinta on ollut merkittävä kysymys. Öljyn tuottajamaat perustivat öljykartellin OPEC 1960-luvulla. Kansainvälinen atomienergiajärjestö IAEA epäilee, että Iranissa on tiedettyä enemmän ydinlaitoksia.
 Iran on pyrkinyt aloittamaan energiantuotannon ydinvoimalla säästääkseen kallistuvaa öljyä. Ydinohjelma alkoi jo 1950-luvulla šaahin aikana Yhdysvaltain tuella Atoms for Peace -ohjelmassa. Vuoteen 2000 mennessä oli tarkoitus rakentaa 23 voimalayksikköä. Sopimukset ensimmäisistä kahdesta yksiköstä tehtiin länsisaksalaisten Siemens AG:n ja AEG Telefunkenin kanssa. Iran sijoitti myös uraaninrikastuslaitosta rakentavaan Eurodif-yritykseen. Islamilaisen vallankumouksen jälkeen Irania estettiin saamasta uraania ja saksalaiset jättivät laitosten rakentamisen kesken. Huhtikuussa 2006 Iran ilmoitti aloittaneensa uraanin rikastamisen omin voimin.
 Vuonna 1995 Iran solmi sopimuksen Venäjän kanssa osittain valmiin Bušehrin laitoksen rakentamisesta loppuun. Polttoaineen lataaminen voimalaan aloitettiin lokakuussa 2010. Bušehrin laitoksen rakennusvaiheessa löytyi Stuxnet-haittaohjelma. On arveltu, että Stuxnet oli suunniteltu nimenomaan hidastamaan tai estämään Iranin ydinohjelman toteuttamista.
 Iranin ydinohjelma on luonut kitkaa maan kansainvälisissä suhteissa. YK:n turvallisuusneuvosto vaatii Iranilta uraanin käsittelyn ja rikastuksen pysyvää lopettamista. Yhdysvaltain edustaja on syyttänyt Irania ydinaseen tavoittelusta. Iranin mukaan yritys kieltää uraanin rikastaminen rauhanomaisiin tarkoituksiin rikkoo kansainvälisen oikeuden normeja, ydinsulkusopimusta ja IAEA:n määräyksiä.
 Yhdysvaltain tiedustelupalvelujen konsensus on kuitenkin että Iranilla ei ole ollut projektia ydinaseiden kehittämiseksi ainakaan vuoden 2003 jälkeen. IAEA:n raporteissa on mainittu huolestuneisuus Iranin rikastusohjelman sotilaallisesta ulottuvuudesta. Israel sen sijaan pitää Irania uhkana olemassaololleen. Yhdysvallat ja Euroopan unioni ovat asettaneet 2012 tiukkoja pakotteita Iranin öljy- ja pankkisektoreille.
 Aiemmin George W. Bush lukikin Iranin ”pahan akseliin” kuuluvaksi valtioksi. Lehtitietojen mukaan Bushin hallinto teki suunnitelmia sotilaallisesta iskusta Irania vastaan. Myös Israelin on uutisoitu suunnittelevan tai suunnitelleen iskua Iranin ydinohjelman hidastamiseksi.
 Syytöksiä Iranin ydinohjelmasta on verrattu Bushin hallinnon syytöksiin Saddam Husseinin joukkotuhoaseista, joita käytettiin syynä hyökkäykseen Irakiin 2003.
 Teheranista etelään sijaitsevassa Fordon tehtaassa aloitettiin jälleen uraanin rikastaminen marraskuussa 2019 kertoi Iranin presidentti Hasan Ruhani. Uraanin rikastamista kyseisessä tehtaassa rajoitettiin vuoden 2015 ydinsopimuksen takia. Sopimuksen aikana Iran on pitänyt yli 1 000 sentrifugia tehtaassa, mutta ne ovat sopimuksen syntymisen jälkeen olleet tyhjinä.
 Länsimaat epäilivät, että Iran on tavoitellut ydinohjelmassaan ydinaseen rakentamista. Iran sanoi, että sen ohjelma tähtää yksinomaan rauhanomaiseen energiantuotantoon. Epäilyksiä herätti se, että Iran salasi pitkään ydinohjelmansa. Iran suostui lopettamaan uraanin rikastamisen laitoksessa vuonna 2015 osana kansainvälistä sopimusta maan ydinohjelmasta. Ydinsopimus on ollut vaikeuksissa sen jälkeen, kun Yhdysvaltain presidentti Donald Trump ilmoitti toukokuussa 2018, että Yhdysvallat vetäytyy sopimuksesta ja palauttaa pakotteet Irania vastaan. Britannia, Ranska, Saksa, Venäjä ja Kiina ovat yrittäneet pelastaa vaikeiden neuvottelujen päätteeksi vuonna 2015 solmitun sopimuksen.
 Ihmisoikeudet
 Iranin on tiedetty teloittaneen alaikäisiä, vaikka se on allekirjoittanut Lapsen oikeuksien sopimuksen. Vuonna 2008 Iran lupasi lopettaa käytännön. Kansainvälistä kritiikkiä herätti Atefeh Sahaalehin tapaus vuonna 2004. Hän joutui 16-vuotiaana julkisesti hirtetyksi avioliiton ulkopuolella harrastetusta seksistä. Taiteilijanakin tunnettu Delara Darabi tuomittiin kuolemaan 17-vuotiaana tehdystä murhasta. Hän tunnusti teon alun perin, mutta teki sen ilmeisesti suojatakseen 19-vuotiasta poikaystäväänsä teloitukselta, koska uskoi itse alaikäisenä välttyvänsä kuolemantuomiolta.
 Iranissa voidaan tuomita ihmisiä aviorikoksesta kivitettäviksi kuoliaaksi. 2000-luvulla viranomaiset sanovat että näitä tuomioita pannaan harvoin toimeen. Amnestyn mukaan vuosina 2006–2010 kivitettyjä oli ainakin kuusi.
 Open Doors -järjestön World Watch-listauksen mukaan kristityt kokevat Iranissa äärimmäistä vainoa. Järjestön mukaan Iranin hallitus näkee muslimien kääntymisen kristinuskoon länsimaiden yrityksenä heikentää Iranin islamilaista hallintoa. Hallinto tekee usein ratsioita salaisiin kirkkoihin ja iskut johtavat usein pidätyksiin ja pitkiin vankeusrangaistuksiin "rikoksista kansallista turvallisuutta vastaan". Kääntyneet kristityt saavat maallistuneissa muslimiperheissä usein hyväksynnän, mutta tiukempien muslimiperheiden käännynnäiset kokevat enemmän vainoa kotona.
 Iranissa myös homoseksuaalinen toiminta, yleensä seksuaalinen kanssakäyminen ja rienaus voivat johtaa kuolemantuomioon.
 Ulkosuhteet ja armeija
 Iranin ulkosuhteet perustuvat kahteen tukijalkaan: alueen ulkopuolisen vaikuttamisen minimointiin sekä kattaviin diplomaattisiin suhteisiin kehittyviin ja sitoutumattomiin maihin. Iranilla on diplomaattisuhteet lähes kaikkiin YK:n jäsenmaihin, pois lukien Israel ja Yhdysvallat (johon suhteet katkesivat Iranin vallankumouksen yhteydessä). Saudi-Arabia katkaisi diplomaattiset suhteensa Iranin kanssa tammikuussa 2016. ja tämän jälkeen diplomaattisuhteensa Iraniin katkasi Bahrain.
 Iranilla on kahdenlaiset asevoimat: tavanomainen armeija, johon kuuluu Iranin maavoimat, ilmavoimat ja merivoimat sekä Iranin Vallankumouskaarti. Asevelvollisuus kestää 18 kuukautta.
 Iranin vallankumouksen jälkeisten kauppasaartojen myötä maa on kehittänyt laajalti omaa puolustusteollisuutta. Iran valmistaa itse tankkeja, panssaroituja miehistönkuljetusvaunuja, ohjuksia ja ohjusjärjestelmiä, sukellusveneitä, sotilasaluksia, sotilashelikoptereita ja hävittäjiä.
 Iranin ja Saudi-Arabian vastakkainasettelu
 Saudi-Arabian ja Iran ovat vuosikymmeniä kilpailleet keskenään alueellisesta vaikutusvallasta. Maat ovat olleet toistensa arkkiviholliset ja viime aikoina vastakkainasettelu on entuudestaan kärjistynyt. Lähtökohtaisesti maat edustavat islamin kahta eri päähaaraa. Saudi-Arabia on sunnilainen ja pitää itseään alueen johtavana sunnilaisena maana. Iran puolestaan on suurin shialainen valtio. Poliittiset tapahtumat alueella ovat kärjistäneet maiden vastakkainasettelua. Saddam Husseinin syrjäyttäminen Irakissa vuonna 2003 kaatoi samalla Iranin merkittävän sunnilaisen vastavoiman ja Iranin asema vahvistui siitä huolimatta, että Irakin uusi shialainen johto on ollut läheisissä väleissä myös Iranin toisen arkkivihollisen Yhdysvaltojen kanssa. Arabikevään 2011 levottomuudet ja epävakauden lisääntyminen saivat sekä Iranin että Saudi-Arabian toimimaan aktiivisesti oman vaikutusvaltansa lisäämiseksi. Saudi-Arabian liittolaisia ovat Persianlahden arabimaista Yhdistyneet arabiemiraatit ja Bahrain sekä myös Egypti ja Jordania. Iranin liittolaisia ovat Bashar -al Assadin hallinnon johtama Syyria ja Libanonin shilainen Hizbollah-liike. Syyrian sisällissodassa Iran on tukenut al-Assadin hallintoa ja Saudi-Arabia kapinallisia. Jemenin sisällissodassa Saudi-Arabian johtama liittouma on taistellut Iranin tukemia shialaisia Houthi-kapinallisia vastaan. Saudi-Arabia ja Iran eivät ole sotineet suoraan keskenään, mutta ne ovat harjoittaneet ns. sijaissotaa eli proxy-sodankäyntiä tukemalla alueen aseellisissa konflikteissa tosiaan vastaan taistelevia toimijoita. Erityisesti Iranin tukemien Jemenin houthi-kapinallisten hyökkäykset Saudi-Arabian infrastruktuuria vastaan ovat kärjistäneet tilannetta. Yhdysvaltain Trumpin hallinto on tukenut voimakkaasti Saudi-Arabiaa. Myös Saudi-Arabian ja Iranin perinteinen "virallinen" vihollinen Israel pitää Irania suurimpana alueellisena turvallisuusriskinään, joten myös se on välillisesti tukenut Saudi-Arabiaa.
 Aluejako
 Iran koostuu 31 provinssista (ostan-haa, yksikkö ostan). Vuonna 2010 Teheranin provinssista erotettiin Ālborz omaksi provinssikseen.
 {| border="0" cellpadding="5" cellspacing="0" align="center"
 |
 Alborz
 Ardabil
 Boyer Ahmadi ja Kohkiluyeh
 Bušehr
 Chahar Mahal ja Bakhtiari
 Esfahan
 Etelä-Khorasan
 Fars
 Gilan
 Golestan
 Hamadān
 Hormozgan
 Ilam
 Itä-Azerbaidžan
 Kerman
 Kermanšah
 ||
 <ol start=17>
 Khuzestan
 Kordestan
 Lorestan
 Länsi-Azerbaidžan
 Markazi
 Mazandaran
 Pohjois-Khorasan
 Qazvin
 Qom
 Razavi Khorasan
 Semnan
 Sistan ja Balutšistan
 Teheran
 Zanjan
 Yazd
 ||
 |}
 Iranin saaret kuuluvat pääosin Hormozgānin provinssiin.
 Talous
 Iranin talousjärjestelmä on sekoitus keskussuunnittelua, valtion omistusta öljystä ja suuryrityksistä, kylien maataloutta ja pienimuotoista yksityistä vaihtotaloutta ja palveluyrityksiä. Nykyinen hallinto on jatkanut edellisen hallinnon markkinareformia ja osoittanut pyrkimystä monipuolistaa Iranin öljystä riippuvaa taloutta. Monipuolistamiseen kuuluu autonvalmistus, ilmailuteollisuus, kuluttajaelektroniikka, aseteollisuus, petrokemia ja ydinteknologia. Autovalmistajat Iran Khodro ja SAIPA valmistavat omia ja ulkomaisia merkkejä lisenssillä.
 Iran toivoo myös houkuttelevansa miljardien arvosta ulkomaisia investointeja luomalla suosiollisen sijoitusilmaston, johon kuuluvat vähennetyt rajoitteet ja tullit sekä vapaakauppa-alueet kuten Tšabahar ja Kiš-saari. Modernissa Iranissa on vahva keskiluokka ja kasvava talous, mutta korkea inflaatio ja työttömyys ovat ongelmia. Työttömyyden takia monet koulutetut nuoret lähtevät maasta, ja Iran kärsii aivovuodosta.
 Iran on OPECin perustajajäsen. Vuonna 2012 Iran oli OPECin toiseksi suurin ja maailman viidenneksi suurin öljyntuottaja (Venäjä, Kiina, Yhdysvallat eivät kuulu OPECiin) , ja sen tunnetut öljyvarat olivat kolmanneksi suurimmat (Saudi-Arabian ja Venezuelan jälkeen). Sillä on hallussaan yli 10 prosenttia maailman näytetyistä öljyvarannoista. Sillä on hallussa myös Venäjän jälkeen maailman toiseksi suurimmat maakaasuvarannot.
 Iranin vienti suuntautuu Aasiaan: Kiinaan, Japaniin, Intiaan, Etelä-Koreaan ja Turkkiin. Tuontia on Arabiemiraateista, Kiinasta, Saksasta, Etelä-Koreasta, italiasta, Venäjältä ja Intiasta. Maan merkittävimmät luonnonvarat ovat öljy, maakaasu, kivihiili, kromi, rautamalmi, kupari, lyijy, mangaani ja rikki. Merkittävin vientituote on öljy, joka vastaa 80 prosenttia viennin arvosta. Muita vientituotteita ovat muut petrokemian ja kemian tuotteet, hedelmät ja pähkinät sekä matot.
 Iranin ulkomaanvelka on noin 2,4 prosenttia bruttokansantuotteesta.
 Yhdysvaltain presidentti Donald Trump ilmoitti toukokuussa 2018, että Yhdysvallat vetäytyy Iranin ydinsopimuksesta ja palauttaa pakotteet Irania vastaan. Pakotteet ovat iskeneet Iranin valuutan arvoon, nostaneet inflaatiota ja haitanneet maan öljynvientiä. Iran on vaatinut EU-mailta toimia pakotteiden aiheuttamien talousvaikeuksien lievittämiseksi.
 Liikenne
 Iran Air on Iranin kansallinen lentoyhtiö. Iranissa on 319 lentopaikkaa, joista 133:n kiitotietä on päällystetty ja 42:lla on yli kolmekilometrinen kiitotie. Teheranissa on kaksi lentoasemaa, joista vanhalle Mehrabadin kentälle suuntautuvat lennot naapurimaista ja kotimaasta, kun taas vuonna 2004 valmistunut Imaami Khomeinin kansainvälinen lentoasema on maan kansainvälisen liikenteen keskus. Širazin lentoasema on myös suosittu ulkomaalaisten matkailijoiden käytössä, samoin kuin Esfahan, Bandar Abbas ja Kiš.
 Iranissa on ollut hyvät maantieyhteydet Silkkitien ajoista asti. Nykyisin maassa on päällystettyjä maanteitä 125 908 kilometriä, mihin kuuluu noin 1 400 kilometriä moottoritietä. Rautateitä on 8 442 kilometriä. Turkin Istanbulista Teheraniin kulkevan viikoittaisen junayhteyden nimi on Trans-Asia Express. Junayhteyden avaamista Azerbaidžaniin suunnitellaan. Satamakaupunkeja ovat Assaluyeh, Bandar Abbas ja Bandar-e-Eman Khomeyni.
 Väestö
 Ethnologue: Languages of the World -teoksessa vuodelta 2013 listataan 75 Iranissa käytettyä elävää kieltä. Tiedot eri kielten puhujamääristä ovat eri vuosilta.
 Iranin väestöstä yli kaksi kolmasosaa puhuu jotain iranilaista kieltä. Suurimmat iranilaiset ryhmät ovat persialaiset (50–60 prosenttia väestöstä), kurdit (noin 10 prosenttia), gilakit ja mazandaranit (10 prosenttia), lurit (2 prosenttia) ja belutšit (2 prosenttia). Turkkilaissukuisia vähemmistöjä ovat azerit (n. 20 prosenttia) ja turkmeenit (2 prosenttia). Muita etnisiä vähemmistöjä ovat muun muassa arabit (1 prosenttia), armenialaiset, assyrialaiset ja juutalaiset.
 Vain persia arabialaisilla kirjaimilla kirjoitettuna on virallinen kieli.
 Islam on virallinen valtionuskonto – sen suositumpi haara on šiialaisuus johon kuuluu 90–95 prosenttia iranilaisista (2011). 5–10 prosenttia kuluu sunnimuslimeihin, jotka ovat enemmistönä useimmissa muissa islaminuskoisissa maissa. Virallisesti tunnustettuja vähemmistöuskontoja ovat juutalaisuus, kristinusko ja zarathustralaisuus. Lisäksi on muiden uskontokuntien, kuten Iranista lähtöisin olevan baha’ilaisuuden, kannattajia.
 Iranissa uskonnonvapaus taataan perustuslaissa, mutta vähemmistöuskontoja rajoitetaan ankarasti ja niiden jäsenet joutuvat vainon, vangitsemisten ja jopa kidutuksen uhreiksi. Open Doors -niminen järjestö listaa joka vuosi maat sen mukaan, miten huonosti kristittyjen uskonnonvapaus niissä toteutuu ja miten paljon niissä esiintyy kristittyjen vainoa. Siinä tutkitaan myös, onko kristittyjä vangittu, pidätetty tai tapettu uskonsa vuoksi. Vuoden 2014 luettelossa Iran oli yhdeksänneksi pahiten kristittyjä vainoava maa. Myös Bahai-uskon harjoittajia vainotaan.
 Iranissa on vain vähän ihmisiä, joilta on diagnostisoitu HIV tai AIDS. Vuonna 2012 HIV-positiivisia aikuisia arvioitiin olevan 70 800, eli 0,2 % aikuisista. Antiretroviraalilääkitystä saa vain pieni osa tarvitsijoista.
 Kulttuuri
 Iranilainen kulttuuri on yksi maailman pisimpään säilyneitä sivilisaatioita. Maahan on vuosien varrella vyörynyt yhä uusia valloittajia, mutta sen sijaan että he olisivat hävittäneet iranilaista kulttuuria, valloittajat ovat itse iranilaistuneet.
 Iranin vuotuisista juhlista tärkein on uusivuosi, Nowrūz, jota vietetään kevätpäiväntasauksen aikaan kevään alkamisen kunniaksi. Sitä on juhlittu ainakin kolmentuhannen vuoden ajan, legendan mukaan jääkauden päättymisestä asti. Uudenvuodenpäivänä sotilaat saavat ylennyksensä, vankeja armahdetaan ja luontoa siivotaan talkoilla.
 Suuri osa Iranista on erämaata, ja ehkä siksi puutarhat, kukat ja hedelmät ovat tärkeitä aiheita, joita kuvataan niin matoissa kuin kirjallisuudessa ja runoudessakin.
 Iranilaisessa kodissa vain keittiön ja kylpyhuoneen käyttötarkoitus pysyy samana. Muut huoneet ovat tarpeen mukaan ruokasaleja, olohuoneita tai makuuhuoneita. Tuolit eivät kuuluneet sisustukseen ennen 1800-lukua, ja edelleen pehmeillä matoilla istumista pidetään usein kodikkaampana. Huoneiden monikäyttöisyys on tärkeää, sillä vieraanvaraisuus edellyttää, että yövieraita voidaan majoittaa lyhyellä varoitusajalla, ja sukulaiset ystävineen voivat tulla lyhyemmälle tai pitemmälle vierailulle koska tahansa.
 Iranilaisen ydinperheen määrittelee päivällispöydän koko. Usein saman suvun eri haaroja asuu samassa rakennuksessa tai pihapiirissä, mutta kaikki eivät silti syö yhdessä. Aikuiset lapset saattavat asua vanhempiensa luona myös naimisiin mentyään ainakin jonkun aikaa. Koska avioliitto sitoo perheet tiukasti yhteen, on tärkeää, että itse kihlaparin lisäksi appivanhemmat tulevat keskenään hyvin toimeen. Avioliiton järjestäminen on ennen kaikkea tulevien anoppien tehtävä. Moniavioisuus on sallittua, mutta ei kovin yleistä.
 Unescon maailmanperintöluettelossa on Iranista kaksikymmentä kulttuurikohdetta. Armenialaiset luostarit (Taddeuksen luostari, Stefanoksen luostari ja Dzordzorin kappeli), Bamin kulttuuriympäristö, Behistun, Esfahanin Perjantaimoskeija, Golestanin palatsi, Gonbad-e Qabus, Meidan Emam, Meymandin kulttuurimaisema, Pasargadae, Persepolis, šeikki Safi ad-Dinin khanqah ja mausoleumi, Shahr-i-Sokhta, Band-e Kaisar, Soltaniyeh, Susa, Tabrizin basaari,Takht-i Suleiman ja Tšogha Zanbil.
 Iranilainen keittiö perustuu hedelmiin ja vihanneksiin. Liha, yleensä lampaanliha, on lisuke. Hiilihydraatteja saadaan riisistä ja leivästä. Makeita paloja syödään useammin iltapäivällä teen kanssa kuin jälkiruokana – ateria lopetetaan mieluummin tuoreisiin hedelmiin. Iranin eri alueilla on omia tyypillisiä makeisiaan, joita viedään tuliaisiksi ja tarjotaan vieraille. Näihin kuuluvat ruusuvedellä maustettu nougat gaz ja sahramista, voista ja pistaaseista tehty nekkumainen sohan. Islamilaisessa Iranissa alkoholinkäyttö on periaatteessa kiellettyä mutta silti yleistä. Juutalaiset, armenialaiset ja zarahustralaiset valmistavat paikallista viiniä, ja pontikkaa tehdään lähes joka kylässä.
 Persialaiset, käsinsolmitut matot ovat tärkeä osa iranilaista kulttuuriperinnettä, sekä edelleen merkittävä vientituote. Hienoimmissa matoissa on satoja solmuja neliötuumalla, ja niiden valmistus vie vuosia. Mattojen kuva-aiheet ovat vuosisatoja vanhoja, mutta kutojat kehittävät, muuntelevat ja yhdistelevät niitä vapaasti.
 Persialaisen kuvataiteen aarteisiin kuuluvat miniatyyrimaalaukset, joita käytettiin kuvittamaan runoelmia ja klassisia tarinoita. Toinen visuaalisen taiteen ilmentymä on kalligrafia. Modernit iranilaiset kuvataiteilijat käyttävät usein työssään elementtejä molemmista.
 Iranin valtio on kieltänyt takatukan ja pyrkii edistämään islamilaisia kampauksia.
 Kirjallisuus ja elokuva
 Persialainen kirjallisuus alkaa zarahustralaisuuden pyhistä teksteistä ja parthialaisten ja sassanidien valtakausien aikaisista kirjoituksista, jotka tunnetaan vain toissijaisten lähteiden kautta. Arabivalloituksen jälkeen 600-luvulla arabiasta tuli kirjallisuuden vallitseva kieli. Persian kieli palasi kirjallisuuteen 800-luvulla, ja sitä seuraavilla vuosisadoilla klassisen persialaisen kirjallisuus kukoisti.
 Länsimaissa tunnetuin tuon ajan persialainen runoilija on epäilemättä Omar Khaijam (1050–1123). Persiassa hänet tunnettiin ennen kaikkea luonnontieteilijänä. 1900-luvulla itsenäisyystaistelu ja länsimaiset vaikutteet muuttivat runoutta suoraviivaisemmaksi, ja poliittiset ja yhteiskunnalliset teemat yleistyivät. 1900-luvun tunnustettuja kirjailijoita ovat Ali-Mohammad Afghani ja Jamal Mir-Saadeghi.
 Iranilaiset elokuvat ovat tunnettuja, Iran on saanut 300 kansainvälistä elokuvapalkintoa viimeisen kahdenkymmenenviiden vuoden aikana. Nykypäivän iranilainen elokuva tunnetaan ulkomailla erityisesti "uudesta aallosta" ("Iranian New Wave"), jonka tunnetuimpia edustajia on muun muassa Jafar Panahi. Iranilaisessa uudessa aallossa yhdistetään käsikirjoitettua ja näyteltyä fiktioelokuvaa dokumenttimaiseen toteutukseen, jossa tapahtumapaikat ja sivuhenkilöt ovat aitoja ja näyttelijät ovat usein tekemisissä tavallisten iranilaisten kanssa. Yksi tunnetuimmista esimerkeistä on vuonna 2006 ilmestynyt elokuva Naiset paitsiossa, joka kuvattiin kokonaisuudessaan Iranin ja Bahrainin välisen MM-karsintaottelun aikana. Useimmat uuden aallon elokuvat käsittelevät kriittisesti iranilaisen yhteiskunnan oloja, kuten naisten asemaa, minkä vuoksi monen niistä esittäminen on kielletty Iranin sisällä. Brittiläinen koomikko Sacha Baron Cohen on toistuvasti hyödyntänyt iranilaisen uuden aallon metodeja töissään, tunnetuimpana esimerkkinä elokuva Borat.
 Kansainvälisesti menestynein iranilainen elokuvaohjaaja lienee Abbas Kiarostami.
 Tiedotusvälineet
 Lehdistönvapaus on Iranissa ollut suhteellisen suurta Khatamin hallintokaudelta alkaen. Konservatiivit pyrkivät kuitenkin kiristämään lehdistön valvontaa. Maassa ilmestyy noin 20 valtakunnallista sanomalehteä päivittäin, mutta harvat iranilaiset lukevat lehteä joka päivä. Sen sijaan televisiota katsoo päivittäin 80 prosenttia iranilaisista. Valtion televisioyhtiö IRIB lähettää ohjelmaa 12 valtakunnallisella kanavalla ja 30 paikalliskanavalla. Ulkomaankanavien seuraaminen omalla satelliittilautasella on periaatteessa kiellettyä, mutta käytännössä varsin suosittua, ja viranomaiset ummistavat siltä usein silmänsä.
 Iranin islamilainen hallintokoneisto päätti lokakuussa 2006 taistella länsimaisia vaikutuksia vastaan kieltämällä nopeat nettiyhteydet. Palveluntarjoajia on käsketty rajoittamaan tiedonsiirtonopeudet maksimissaan nopeuteen 128 kbps. Iranilaiset kansanedustajat, akateemikot ja palveluntarjoajat tuomitsevat hallituksen määräyksen.
 Urheilu
 Iran on osallistunut olympialaisiin ensimmäisen kerran vuonna 1900 ja vuodesta 1948 alkaen varsin säännöllisesti. Sillä on ollut talviolympialaisissa tyypillisesti muutaman hengen ja kesäolympialaisissa 20–50 hengen joukkue.
 Helmikuussa 2016 Iranin jalkapallomaajoukkue oli FIFA-rankingissa sijalla 44. Maan koripallomaajoukkue voitti Aasian-mestaruuskilpailut vuosina 2007 ja 2009. Aasian-mestaruuden myötä maa selviytyi ensimmäistä kertaa lajin maailmanmestaruuskilpailuihin vuonna 2010.
 Katso myös
 Iranilainen ajanlasku
 Iranilainen filosofia
 Iranin ja Saudi-Arabian suhteet
 Iranin oikeusjärjestelmä
 Iranin öljypörssi
 Lähteet
 Kirjallisuutta
 Aiheesta muualla
 Seulonnan keskeiset artikkelit
 42 Aasia


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 12.8.2017
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 209/19
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1469
 z dne 11. avgusta 2017
 o določitvi standardizirane oblike predstavitve dokumenta z informacijami o zavarovalnem produktu
 (Besedilo velja za EGP)
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/97 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. januarja 2016 o distribuciji zavarovalnih produktov (1) in zlasti člena 20(9) Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Direktiva (EU) 2016/97 od proizvajalcev produktov neživljenjskih zavarovanj, navedenih v Prilogi I k Direktivi 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), zahteva, da pripravijo standardiziran dokument z informacijami o zavarovalnem produktu, da strankam zagotovijo potrebne informacije o produktih neživljenjskih zavarovanj, navedenih v Prilogi I k Direktivi 2009/138/ES, da bi jim omogočili, da sprejmejo informirane odločitve.
 (2)
 V členu 20(8) Direktive (EU) 2016/97 so določene informacije, ki bi jih moral vsebovati dokument z informacijami o zavarovalnem produktu.
 (3)
 Da bi strankam zagotovili informacije o produktu, ki so enostavne za branje, razumevanje in primerjanje, bi bilo treba za predstavitev informacij iz člena 20(8) Direktive (EU) 2016/97 v standardiziranem dokumentu z informacijami o zavarovalnem produktu iz člena 20(5) navedene direktive uporabiti enotno zasnovo, strukturo in obliko, tudi z uporabo ikon ali simbolov. Prav tako pred informacijami o dodatnih zavarovanjih in kritjih, če obstajajo, ne bi smelo biti kljukic, križcev ali klicajev; informacije, ki se vključijo v dokument z informacijami o zavarovalnem produktu, bi bilo treba običajno predstaviti na dveh straneh formata A4, v nobenem primeru pa ne bi smele presegati treh strani formata A4.
 (4)
 Ta uredba temelji na osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, ki jih je Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) predložil Komisiji.
 (5)
 V skladu s členom 20(9) Direktive (EU) 2016/97 je EIOPA opravila testiranje potrošnikov v zvezi z dokumentom z informacijami o zavarovalnem produktu in se posvetovala z nacionalnimi organi. EIOPA je opravila odprta javna posvetovanja o osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analizirala morebitne povezane stroške in koristi ter zaprosila za mnenje interesno skupino za zavarovanja in pozavarovanja, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (3) –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Naziv in logotip podjetja proizvajalca
 1. Takoj za naslovom „Dokument z informacijami o zavarovalnem produktu“ na vrhu prve strani se navedejo naziv proizvajalca produkta neživljenjskega zavarovanja, država članica, v kateri je proizvajalec registriran, njegov regulativni status in, kadar je primerno, številka njegovega dovoljenja.
 2. Proizvajalec lahko desno od naslova vstavi logotip podjetja.
 Člen 2
 Sklicevanje na popolne predpogodbene in pogodbene informacije
 Dokument z informacijami o zavarovalnem produktu vključuje jasno izjavo, da se popolne predpogodbene in pogodbene informacije o produktu neživljenjskega zavarovanja stranki zagotovijo v drugih dokumentih. Izjava se navede takoj pod nazivom proizvajalca produkta neživljenjskega zavarovanja.
 Člen 3
 Dolžina
 Natisnjen dokument z informacijami o zavarovalnem produktu obsega dve strani formata A4. Če je potrebnega več prostora, lahko natisnjen dokument z informacijami o zavarovalnem produktu izjemoma obsega največ tri strani formata A4. Kadar proizvajalec uporabi tri strani formata A4, mora biti na zahtevo pristojnega organa sposoben dokazati, da je bilo potrebnega več prostora.
 Člen 4
 Predstavitev in vrstni red vsebine
 1. Informacije v dokumentu z informacijami o zavarovalnem produktu iz člena 20(8) Direktive (EU) 2016/97 se predstavijo v več oddelkih v skladu s strukturo, obliko, naslovi in zaporedjem, kot je določeno v standardizirani obliki predstavitve v Prilogi k tej uredbi, pri čemer se uporabi velikost pisave, pri kateri je srednji črkovni pas vsaj 1,2 mm.
 2. Dolžina oddelkov je lahko različna glede na količino informacij, ki jo je treba vključiti v vsak oddelek. Pred informacijami o dodatnih zavarovanjih in kritjih ni kljukic, križcev ali klicajev.
 3. Kadar se dokument z informacijami o zavarovalnem produktu predstavi na trajnem nosilcu podatkov, ki ni papir, je lahko velikost elementov drugačna, če se ohranijo oblika, naslovi in zaporedje standardizirane oblike predstavitve ter relativna poudarjenost in velikost posameznih elementov.
 4. Kadar so dimenzije trajnega nosilca podatkov, ki ni papir, takšne, da ni možna oblika v dveh stolpcih, se lahko uporabi predstavitev v enem stolpcu pod pogojem, da je zaporedje oddelkov naslednje:
 (a)
 „Za kakšno vrsto zavarovanja gre?“
 (b)
 „Kaj je zavarovano?“
 (c)
 „Kaj ni zavarovano?“
 (d)
 „Ali je kritje omejeno?“
 (e)
 „Kje velja zavarovanje?“
 (f)
 „Kakšne so moje obveznosti?“
 (g)
 „Kdaj in kako plačam?“
 (h)
 „Kdaj zavarovanje začne in kdaj neha veljati?“
 (i)
 „Kako lahko odstopim od pogodbe?“
 5. Uporaba digitalnih orodij, vključno z več plastmi in pojavnimi okni, je dovoljena pod pogojem, da so vse informacije iz člena 20(8) Direktive (EU) 2016/97 navedene v glavnem besedilu dokumenta z informacijami o zavarovalnem produktu in da uporaba takšnih orodij ne odvrne pozornosti stranke od vsebine glavnega besedila.
 Informacije, ki se zagotovijo z več plastmi in pojavnimi okni, ne vsebujejo trženjskih ali oglaševalskih vsebin.
 Člen 5
 Preprost jezik
 Dokument z informacijami o zavarovalnem produktu je napisan v preprostem jeziku, ki stranki olajša razumevanje vsebine navedenega dokumenta, poudarek pa je na ključnih informacijah, ki jih stranka potrebuje, da lahko sprejme informirano odločitev. Žargon se ne uporablja.
 Člen 6
 Naslovi in informacije, ki jim sledijo
 1. Oddelki v dokumentu z informacijami o zavarovalnem produktu imajo naslednje naslove, ki jim sledijo naslednje informacije:
 (a)
 informacije o vrsti zavarovanja iz člena 20(8)(a) Direktive (EU) 2016/97 se navedejo pod naslovom „Za kakšno vrsto zavarovanja gre?“ na vrhu dokumenta;
 (b)
 informacije o glavnih zavarovanih tveganjih iz člena 20(8)(b) Direktive (EU) 2016/97 se navedejo pod naslovom „Kaj je zavarovano?“. Pred vsako posamezno informacijo v tem oddelku je zelena kljukica;
 (c)
 informacije o zavarovalni vsoti iz člena 20(8)(b) Direktive (EU) 2016/97 se navedejo pod naslovom „Kaj je zavarovano?“;
 (d)
 informacije o geografskem obsegu iz člena 20(8)(b) Direktive (EU) 2016/97 se po potrebi navedejo pod naslovom „Kje velja zavarovanje?“. Pred vsako posamezno informacijo v tem oddelku je modra kljukica;
 (e)
 informacije o povzetku izključenih tveganj iz člena 20(8)(b) Direktive (EU) 2016/97 se navedejo pod naslovom „Kaj ni zavarovano?“. Pred vsako posamezno informacijo v tem oddelku je rdeč simbol „X“;
 (f)
 informacije o glavnih izjemah iz člena 20(8)(d) Direktive (EU) 2016/97 se navedejo pod naslovom „Ali je kritje omejeno?“. Pred vsako posamezno informacijo v tem oddelku je oranžen vprašaj;
 (g)
 informacije o zadevnih obveznostih iz točk (e), (f) in (g) člena 20(8) Direktive (EU) 2016/97 se navedejo pod naslovom „Kakšne so moje obveznosti?“;
 (h)
 informacije o načinu in trajanju plačila premij iz člena 20(8)(c) Direktive (EU) 2016/97 se navedejo pod naslovom „Kdaj in kako plačam?“;
 (i)
 informacije o času trajanja pogodbe iz člena 20(8)(h) Direktive (EU) 2016/97 se navedejo pod naslovom „Kdaj zavarovanje začne in kdaj neha veljati?“;
 (j)
 informacije o pogojih za odstop od pogodbe iz člena 20(8)(i) Direktive (EU) 2016/97 se vključijo pod naslov „Kako lahko odstopim od pogodbe?“.
 2. Uporaba podnaslovov je dovoljena, kadar je to potrebno.
 Člen 7
 Uporaba ikon
 1. Vsak oddelek je dodatno označen z ikonami, ki vizualno predstavljajo vsebino posameznega naslova oddelka:
 (a)
 informacije o glavnih zavarovanih tveganjih iz člena 20(8)(b) Direktive (EU) 2016/97 so označene z ikono dežnika, in sicer v beli barvi na zelenem ozadju ali v zeleni barvi na belem ozadju;
 (b)
 informacije o geografskem obsegu zavarovalnega kritja iz člena 20(8)(b) Direktive (EU) 2016/97 so označene z ikono globusa, in sicer v beli barvi na modrem ozadju ali v modri barvi na belem ozadju;
 (c)
 informacije o izključenih tveganjih iz člena 20(8)(b) Direktive (EU) 2016/97 so označene z ikono simbola X v trikotniku, in sicer v beli barvi na rdečem ozadju ali v rdeči barvi na belem ozadju;
 (d)
 informacije o glavnih izjemah iz člena 20(8)(d) Direktive (EU) 2016/97 so označene s klicajem („!“) v trikotniku, in sicer v beli barvi na oranžnem ozadju ali v oranžni barvi na belem ozadju:
 (e)
 informacije o obveznostih na začetku pogodbe, med trajanjem pogodbe oziroma v primeru vložitve zahtevka iz točk (e), (f) oziroma (g) člena 20(8) Direktive (EU) 2016/97 so označene z ikono rokovanja, in sicer v beli barvi na zelenem ozadju ali v zeleni barvi na belem ozadju;
 (f)
 informacije o načinu in trajanju plačila premij iz člena 20(8)(c) Direktive (EU) 2016/97 so označene z ikono kovancev, in sicer v beli barvi na rumenem ozadju ali v rumeni barvi na belem ozadju;
 (g)
 informacije o času trajanja pogodbe iz člena 20(8)(h) Direktive (EU) 2016/97 so označene z ikono peščene ure, in sicer v beli barvi na modrem ozadju ali v modri barvi na belem ozadju;
 (h)
 informacije o pogojih za odstop od pogodbe iz člena 20(8)(i) Direktive (EU) 2016/97 so označene z ikono roke z odprto dlanjo na ščitu, in sicer v beli barvi na črnem ozadju ali v črni barvi na belem ozadju.
 2. Vse ikone so prikazane na način, ki je skladen s standardizirano obliko predstavitve v Prilogi.
 3. Ikone iz odstavkov 1 in 2 so lahko prikazane v črni in beli barvi, kadar je dokument z informacijami o zavarovalnem produktu natisnjen ali fotokopiran črno-belo.
 Člen 8
 Začetek veljavnosti
 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 11. avgusta 2017
 Za Komisijo
 Predsednik
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) UL L 26, 2.2.2016, str. 19.
 (2) Direktiva 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 335, 17.12.2009, str. 1).
 (3) Uredba (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/79/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 48).
 PRILOGA


type: contracts

text:
 11/Sv. 99
 HR
 Službeni list Europske unije
 289
 22005D0123
 L 339/32
 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
 ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a
 br. 123/2005
 od 30. rujna 2005.
 o izmjeni Priloga XV. (Državna potpora) i Protokola 26 (O ovlastima i funkcijama Nadzornoga tijela EFTA-e u području državne potpore) uz Sporazum o EGP-u
 ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,
 uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, kako je izmijenjen Protokolom o prilagodbi Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, dalje u tekstu „Sporazum”, a posebno njegov članak 98.,
 budući da:
 (1)
 Prilog XV. Sporazumu izmijenjen je Odlukom Zajedničkog odbora EGP-a br. 131/2004 od 24. rujna 2004. (1).
 (2)
 Protokol 26. uz Sporazum izmijenjen je Sporazumom o sudjelovanju Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Mađarske, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike u Europskom gospodarskom prostoru koji je potpisan 14. listopada 2003. u Luksemburgu (2).
 (3)
 Uredba Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 93. Ugovora o EZ (3), kako je ispravljeno u SL L 25, 28.1.2005., str. 74. i SL L 131, 25.5.2005., str. 45., treba se unijeti u Sporazum.
 (4)
 Zbog ugradnje Uredbe 794/2004 u Sporazum, neke točke koje su ugrađene u Sporazum u Prilogu XV. zastarijevaju te ih je, u skladu s time, potrebno izbrisati iz Sporazuma,
 ODLUČIO JE:
 Članak 1.
 Prilog XV. Sporazumu mijenja se kako je navedeno u Prilogu I. ovoj Odluci.
 Članak 2.
 Protokol 26. Sporazuma mijenja se kako je navedeno u Prilogu II. ovoj Odluci.
 Članak 3.
 Tekst Uredbe (EZ) br. 794/2004, kako je ispravljeno u SL L 25, 28.1.2005., str. 74. i SL L 131, 25.5.2005., str. 45., na islandskom i norveškom jeziku, koji je potrebno objaviti u Dodatku Sporazumu o EGP-u Službenom listu Europske unije, vjerodostojan je.
 Članak 4.
 Ova Odluka stupa na snagu 1. listopada 2005., pod uvjetom da su sve obavijesti iz članka 103. stavka 1. Sporazuma podnesene Zajedničkom odboru EGP-a (4).
 Članak 5.
 Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u i Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.
 Sastavljeno u Bruxellesu 30. rujna 2005.
 Za Zajednički odbor EGP-a
 Predsjednik
 Nj.P.V. princ NIKOLAUS von LIECHTENSTEIN
 (1) SL L 64, 10.3.2005., str. 67.
 (2) SL L 130, 29.4.2004., str. 3.
 (3) SL L 140, 30.4.2004., str. 1.
 (4) Ustavni zahtjevi nisu navedeni.
 PRILOG I.
 Prilog XV. Sporazumu mijenja se kako slijedi:
 Tekst točke 2. (C/252/80/str. 2.: Obavijest Komisiji o državnim potporama, u skladu s člankom 93. stavkom 3. Ugovora o Europskoj ekonomskoj zajednici), točke 3. (Pismo Komisije državama članicama SG (81) 12740 od 2. listopada 1981.), točke 4. (Pismo Komisije državama članicama SG (89) D/5521 od 27. travnja 1989.), točke 5. (Pismo Komisije državama članicama SG (87) D/5540 od 30. travnja 1989.), točke 6. (Pismo Komisije državama članicama SG (90) D/28091 od 11. listopada 1990.), točke 7. (Pismo Komisije državama članicama SG (91) D/4577 od 4. ožujka 1991.), točke 8. (C/40/90/str. 2.: Obavijest o programu potpora od manjeg značaja), točke 10. (C/318/83/str. 3.: Priopćenje Komisije o nezakonski odobrenim potporama), točke 34. (C/3/85/str. 2.: Priopćenje Komisije o kumulaciji potpora za različite svrhe) briše se.
 PRILOG II.
 Protokol 26. Sporazuma mijenja se kako slijedi:
 1.
 U članku 2. riječi „sljedeći akt” zamjenjuju se riječima „sljedeći akti”.
 2.
 Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999 brojčano se označava kao točka 1.
 3.
 Iza točke 1. (Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999) umeće se sljedeća točka:
 „2.
 32004 R 0794: Uredba Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 93. Ugovora o EZ-u (SL L 140, 30.4.2004., str. 1.), kako je izmijenjena u SL L 25, 28.1.2005., str. 74. i SL L 131, 25.5.2005., str. 45.”


text:
 25.6.2009
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 L 162/20
 DECISÃO DO COMITÉ MISTO DO EEE
 N.o 43/2009
 de 24 de Abril de 2009
 que altera o anexo II (Regulamentação Técnica, Normas, Ensaios e Certificação) do Acordo EEE
 O COMITÉ MISTO DO EEE,
 Tendo em conta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, tal como alterado pelo Protocolo que adapta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, a seguir designado «o Acordo», nomeadamente o artigo 98.o,
 Considerando o seguinte:
 (1)
 O anexo II do Acordo foi alterado pela Decisão do Comité Misto do EEE n.o 96/2008, de 26 de Setembro de 2008 (1).
 (2)
 O Regulamento (CE) n.o 692/2008 da Comissão, de 18 de Julho de 2008, que executa e altera o Regulamento (CE) n.o 715/2007 do Parlamento Europeu e do Conselho relativo à homologação dos veículos a motor no que respeita às emissões dos veículos ligeiros de passageiros e comerciais (Euro 5 e Euro 6) e ao acesso à informação relativa à reparação e manutenção de veículos (2) deve ser incorporado no Acordo.
 (3)
 A Directiva 2008/89/CE da Comissão, de 24 de Setembro de 2008, que altera, para efeitos de adaptação ao progresso técnico, a Directiva 76/756/CEE do Conselho relativa à instalação de dispositivos de iluminação e de sinalização luminosa dos veículos a motor e seus reboques (3) deve ser incorporada no Acordo,
 DECIDE:
 Artigo 1.o
 O capítulo I do anexo II do Acordo é alterado do seguinte modo:
 1.
 Ao ponto 21 (Directiva 76/756/CEE do Conselho) é aditado o seguinte travessão:
 «—
 32008 L 0089: Directiva 2008/89/CE da Comissão, de 24 de Setembro de 2008 (JO L 257 de 25.9.2008, p. 14).»
 2.
 Ao ponto 45zt [Regulamento (CE) n.o 715/2007 do Parlamento Europeu e do Conselho] é aditado o seguinte:
 «, tal como alterado por:
 —
 32008 R 0692: Regulamento (CE) n.o 692/2008 da Comissão, de 18 de Julho de 2008 (JO L 199 de 28.7.2008, p. 1).»
 3.
 A seguir ao ponto 45zt [Regulamento (CE) n.o 715/2007 do Parlamento Europeu e do Conselho] é inserido o seguinte ponto:
 «45zu.
 32008 R 0692: Regulamento (CE) n.o 692/2008 da Comissão, de 18 de Julho de 2008, que executa e altera o Regulamento (CE) n.o 715/2007 do Parlamento Europeu e do Conselho relativo à homologação dos veículos a motor no que respeita às emissões dos veículos ligeiros de passageiros e comerciais (Euro 5 e Euro 6) e ao acesso à informação relativa à reparação e manutenção de veículos (JO L 199 de 28.7.2008, p. 1).
 Para efeitos do presente Acordo, as disposições do regulamento são adaptadas da seguinte forma:
 No anexo XIII, ao ponto 3.2 é aditado o seguinte:
 “IS para a Islândia
 FL para o Liechtenstein
 16 para a Noruega”.»
 Artigo 2.o
 Fazem fé os textos do Regulamento (CE) n.o 692/2008 e da Directiva 2008/89/CE nas línguas islandesa e norueguesa, que serão publicados no Suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia.
 Artigo 3.o
 A presente decisão entra em vigor em 25 de Abril de 2009, desde que tenham sido efectuadas ao Comité Misto do EEE todas as notificações previstas no n.o 1 do artigo 103.o do Acordo (4).
 Artigo 4.o
 A presente decisão será publicada na Secção EEE e no Suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia.
 Feito em Bruxelas, em 24 de Abril de 2009.
 Pelo Comité Misto do EEE
 O Presidente
 Alan SEATTER
 (1) JO L 309 de 20.11.2008, p. 15.
 (2) JO L 199 de 28.7.2008, p. 1.
 (3) JO L 257 de 25.9.2008, p. 14.
 (4) Não foram indicados requisitos constitucionais.


text:
 Avis juridique important
 |
 E1994A1231(10)
 ΠΡΩΤΟΚΟΛΛΟ ΠΡΟΣΑΡΜΟΓΗΣ ΤΗΣ ΣΥΜΦΩΝΙΑΣ ΜΕΤΑΞΥ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΕΖΕΣ ΓΙΑ ΤΗ ΣΥΣΤΑΣΗ ΕΠΟΠΤΕΥΟΥΣΑΣ ΑΡΧΗΣ ΚΑΙ ΔΙΚΑΣΤΗΡΙΟΥ
 Επίσημη Εφημερίδα αριθ. L 344 της 31/12/1994 σ. 0082 - 0083
 ΠΡΩΤΟΚΟΛΛΟ ΠΡΟΣΑΡΜΟΓΗΣ ΤΗΣ ΣΥΜΦΩΝΙΑΣ ΜΕΤΑΞΥ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΕΖΕΣ ΓΙΑ ΤΗ ΣΥΣΤΑΣΗ ΕΠΟΠΤΕΥΟΥΣΑΣ ΑΡΧΗΣ ΚΑΙ ΔΙΚΑΣΤΗΡΙΟΥ Η ΔΗΜΟΚΡΑΤΙΑ ΤΗΣ ΑΥΣΤΡΙΑΣ,Η ΔΗΜΟΚΡΑΤΙΑ ΤΗΣ ΦΙΝΛΑΝΔΙΑΣ,Η ΔΗΜΟΚΡΑΤΙΑ ΤΗΣ ΙΣΛΑΝΔΙΑΣ,ΤΟ ΠΡΙΓΚΙΠΑΤΟ ΤΟΥ ΛΙΧΤΕΝΣΤΑΪΝ,ΤΟ ΒΑΣΙΛΕΙΟ ΤΗΣ ΝΟΡΒΗΓΙΑΣΚΑΙΤΟ ΒΑΣΙΛΕΙΟ ΤΗΣ ΣΟΥΗΔΙΑΣ,ΕΚΤΙΜΩΝΤΑΣ:ότι η συμφωνία για τον Ευρωπαϊκό Οικονομικό Χώρο, εφεξής καλούμενη συμφωνία ΕΟΧ, υπογράφηκε στο Πόρτο στις 2 Μαΐου 1992 7ότι η συμφωνία μεταξύ των κρατών της ΕΖΕΣ για τη σύσταση Εποπτεύουσας Αρχής και Δικαστηρίου, εφεξής καλούμενη συμφωνία εποπτείας και Δικαστηρίου, υπογράφηκε στο Πόρτο στις 2 Μαΐου 1992 7ότι είναι πλέον σαφές ότι ένα από τα υπογράφοντα μέρη της συμφωνίας ΕΟΧ, η Ελβετική Συνομοσπονδία, δεν είναι σε θέση να κυρώσει τη συμφωνία ΕΟΧ και τη συμφωνία εποπτείας και Δικαστηρίου και ότι, για το λόγο αυτό, οι ανωτέρω συμφωνίες δεν εφαρμόζονται στην Ελβετία 7ότι ένα πρωτόκολλο προσαρμογής της συμφωνίας ΕΟΧ υπογράφεται την ίδια ημερομηνία με το παρόν πρωτόκολλο 7ότι πρέπει να οριστεί νέα ημερομηνία για την έναρξη της ισχύος της συμφωνίας εποπτείας και Δικαστηρίου 7ότι απαιτούνται ειδικές διατάξεις για την έναρξη ισχύος της συμφωνίας εποπτείας και Δικαστηρίου όσον αφορά το Πριγκιπάτο του Λιχτενστάιν 7ότι είναι αναγκαίες ορισμένες προσαρμογές της συμφωνίας εποπτείας και Δικαστηρίου ως συνέπεια της μη κύρωσής της από την Ελβετία,ΑΠΟΦΑΣΙΣΑΝ να συνάψουν το ακόλουθο πρωτόκολλο:Άρθρο 11. Η συμφωνία εποπτείας και Δικαστηρίου, όπως προσαρμόζεται με το παρόν πρωτόκολλο, τίθεται σε ισχύ την ημερομηνία ενάρξεως ισχύος του παρόντος πρωτοκόλλου, μεταξύ της Δημοκρατίας της Αυστρίας, της Δημοκρατίας της Φινλανδίας, της Δημοκρατίας της Ισλανδίας, του Βασιλείου της Νορβηγίας και του Βασιλείου της Σουηδίας.2. Όσον αφορά το Πριγκιπάτο του Λιχτενστάιν, η συμφωνία εποπτείας και Δικαστηρίου, όπως προσαρμόζεται με το παρόν πρωτόκολλο, τίθεται σε ισχύ την ίδια ημερομηνία με την ημερομηνία ενάρξεως ισχύος της συμφωνίας ΕΟΧ για το Λιχτενστάιν και υπό τον όρο τα υπογράφοντα το παρόν πρωτόκολλο μέρη έχουν λάβει την κατάλληλη απόφαση όσον αφορά την εφαρμογή για το Λιχτενστάιν των αποφάσεων και λοιπών μέτρων που εγκρίνονται σύμφωνα με τη συμφωνία εποπτείας και Δικαστηρίου.Άρθρο 21. Δεδομένου ότι η Ελβετική Συνομοσπονδία, μετά τη μη κύρωση της συμφωνίας εποπτείας και Δικαστηρίου, δεν είναι πλέον συμβαλλόμενο μέρος της συμφωνίας, η μνεία, στο προοίμιο της συμφωνίας της «Ελβετικής Συνομοσπονδίας» ως ενός από τα συμβαλλόμενα μέρη, διαγράφεται.2. Το άρθρο 1 στοιχείο β) της συμφωνίας εποπτείας και Δικαστηρίου αντικαθίσταται από το ακόλουθο κείμενο:«Κράτη ΕΖΕΣ»: η Δημοκρατία της Αυστρίας, η Δημοκρατία της Φινλανδίας, η Δημοκρατία της Ισλανδίας, το Βασίλειο της Νορβηγίας και το Βασίλειο της Σουηδίας και, υπό τους όρους του άρθρου 1 παράγραφος 2 του πρωτοκόλλου προσαρμογής της συμφωνίας μεταξύ των κρατών ΕΖΕΣ για τη σύσταση Εποπτεύουσας Αρχής και Δικαστηρίου, το Πριγκιπάτο του Λιχτενστάϊν.»3. Η συμφωνία εποπτείας και Δικαστηρίου προσαρμόζεται περαιτέρω σύμφωνα με τα άρθρα 3 έως 8 του παρόντος πρωτοκόλλου.Άρθρο 3Η πρώτη παράγραφος του άρθρου 7 αντικαθίσταται από το ακόλουθο κείμενο:«Η Εποπτεύουσα Αρχή ΕΖΕΣ αποτελείται από πέντε μέλη, τα οποία επιλέγονται με βάση τα γενικά τους προσόντα και τα οποία παρέχουν κάθε εγγύηση ανεξαρτησίας.»Άρθρο 4Το άρθρο 28 αντικαθίσταται από το ακόλουθο κείμενο:«Άρθρο 28Το Δικαστήριο ΕΖΕΣ αποτελείται από πέντε δικαστές.»Άρθρο 5Όταν η συμφωνία εποπτείας και Δικαστηρίου αρχίσει να ισχύει για το Λιχτενστάιν, θα αυξηθεί ο αριθμός των μελών της Εποπτεύουσας Αρχής ΕΖΕΣ και ο αριθμός των δικαστών του Δικαστηρίου της ΕΖΕΣ.Άρθρο 6Το άρθρο 29 αντικαθίσταται από το ακόλουθο κείμενο:«Άρθρο 29Το Δικαστήριο ΕΖΕΣ συνεδριάζει σε ολομέλεια.Το Δικαστήριο συνεδριάζει έγκυρα μόνο με περιττό αριθμό δικαστών. Οι διασκέψεις του Δικαστηρίου είναι έγκυρες εάν παρίστανται τρεις δικαστές. Μετά από αίτηση του Δικαστηρίου, οι κυβερνήσεις των κρατών ΕΖΕΣ μπορούν να του επιτρέψουν να συγκροτεί τμήματα.»Άρθρο 7Το δεύτερο εδάφιο του άρθρου 30 αντικαθίσταται από το ακόλουθο κείμενο:«Κάθε τρία έτη γίνεται μερική ανανέωση των δικαστών. Αφορά εκ περιτροπής δύο και τρεις δικαστές. Οι δύο δικαστές που αντικαθίστανται μετά τα πρώτα τρία έτη ορίζονται με κλήρο.»Άρθρο 8Το άρθρο 53 παράγραφος 3 αντικαθίσταται από το ακόλουθο κείμενο:«3. Η παρούσα συμφωνία αρχίζει να ισχύει την ημερομηνία και υπό τις προϋποθέσεις που προβλέπονται στο πρωτόκολλο προσαρμογής της συμφωνίας μεταξύ των κρατών ΕΖΕΣ για τη σύσταση Εποπτεύουσας Αρχής και Δικαστηρίου.»Άρθρο 91. Το παρόν πρωτόκολλο συντάσσεται σε ένα μόνον αντίτυπο στην αγγλική, φινλανδική, γερμανική, ισλανδική, νορβηγική και σουηδική γλώσσα και όλα τα κείμενα είναι εξίσου αυθεντικά.2. Το παρόν πρωτόκολλο κυρώνεται από τα συμβαλλόμενα μέρη σύμφωνα με τις αντίστοιχες συνταγματικές απαιτήσεις.Κατατίθεται στην κυβέρνηση της Σουηδίας, η οποία διαβιβάζει πιστοποιημένα αντίγραφα σε όλα τα άλλα συμβαλλόμενα μέρη.Τα έγγραφα κύρωσης κατατίθενται στην κυβέρνηση της Σουηδίας, η οποία προβαίνει σε σχετική κοινοποίηση προς καθένα από τα άλλα συμβαλλόμενα μέρη.3. Το παρόν πρωτόκολλο τίθεται σε ισχύ την 1η Ιουλίου 1993, υπό την προϋπόθεση ότι η συμφωνία ΕΟΧ τίθεται σε ισχύ την ημερομηνία αυτή και ότι όλα τα συμβαλλόμενα μέρη που αναφέρονται στο άρθρο 1 παράγραφος 1 του παρόντος πρωτοκόλλου έχουν καταθέσει τα έγγραφα κύρωσης της συμφωνίας εποπτείας και Δικαστηρίου και του παρόντος πρωτοκόλλου πριν από την ημερομηνία αυτή. Μετά την ημερομηνία αυτή, το παρόν πρωτόκολλο τίθεται σε ισχύ την ημερομηνία ενάρξεως ισχύος της συμφωνίας ΕΟΧ ή όταν όλα τα έγγραφα κύρωσης της συμφωνίας εποπτείας και Δικαστηρίου και του παρόντος πρωτοκόλλου έχουν κατατεθεί από όλα τα συμβαλλόμενα μέρη που αναφέρονται στο άρθρο 1 παράγραφος 1 του παρόντος πρωτοκόλλου, αν η ημερομηνία αυτή είναι μεταγενέστερη.4. Όσον αφορά το Λιχτενστάιν, το παρόν πρωτόκολλο τίθεται σε ισχύ την ίδια ημερομηνία με την ημερομηνία ενάρξεως ισχύος της συμφωνίας ΕΟΧ για το Λιχτενστάιν, υπό την προϋπόθεση ότι το Λιχτενστάιν έχει καταθέσει τα έγγραφα κύρωσης της συμφωνίας εποπτείας και Δικαστηρίου και του παρόντος πρωτοκόλλου, και υπό τους όρους που αναφέρονται στο άρθρο 1 παράγραφος 2 του παρόντος πρωτοκόλλου.


type: other

text:
Hotărârea 864/1998 | Legislatie gratuita
 Articolul 4 din actul Hotărârea 864 1998 abrogă Hotărârea 131 1998
 Articolul 4 din actul Hotărârea 864 1998 abrogă Hotărârea 32 1998
 Articolul 4 din actul Hotărârea 864 1998 abrogă Hotărârea 865 1997
 Articolul 1 din actul Hotărârea 864 1998 modifica articolul 5 din actul Hotărârea 447 1997
 Articolul 1 din actul Hotărârea 864 1998 modifica articolul 7 din actul Hotărârea 447 1997
 Articolul 1 din actul Hotărârea 864 1998 abrogă articolul 8 din actul Hotărârea 447 1997
 Articolul 1 din actul Hotărârea 864 1998 modifica articolul 9 din actul Hotărârea 447 1997
 Articolul 1 din actul Hotărârea 864 1998 abrogă articolul 10 din actul Hotărârea 447 1997
 Articolul 1 din actul Hotărârea 864 1998 modifica articolul 11 din actul Hotărârea 447 1997
 Articolul 1 din actul Hotărârea 864 1998 modifica articolul 12 din actul Hotărârea 447 1997
 Articolul 1 din actul Hotărârea 864 1998 modifica articolul 13 din actul Hotărârea 447 1997
 Articolul 1 din actul Hotărârea 864 1998 modifica articolul 15 din actul Hotărârea 447 1997
 Articolul 1 din actul Hotărârea 864 1998 modifica articolul 1 din actul Hotărârea 447 1997
 Articolul 1 din actul Hotărârea 864 1998 modifica articolul 2 din actul Hotărârea 447 1997
 Articolul 1 din actul Hotărârea 864 1998 modifica articolul 3 din actul Hotărârea 447 1997
 Articolul 2 din actul Hotărârea 864 1998 modificat de articolul 2 din actul Hotărârea 1007 1999
 Articolul 3 din actul Hotărârea 864 1998 modificat de articolul 2 din actul Hotărârea 1007 1999
 Articolul 3 din actul Hotărârea 864 1998 modificat de Hotărârea 366 1999
 Hotărârea 864 1998 in legatura cu articolul 10 din actul Hotărârea 55 1999
 Articolul 1 din actul Hotărârea 864 1998 modificat de Rectificare 864 1998
 HOTARARE Nr. 864 din 2 decembrie 1998
 ACT PUBLICAT IN: MONITORUL OFICIAL NR. 474 din 9 decembrie 1998
 1. Articolul 5 se completeaza cu punctele 6 - 10, care vor avea urmatorul cuprins:
 "6. sa aplice, prin organele abilitate, modalitatile de executare silita si masurile asiguratorii, in conditiile legii, pentru recuperarea creantelor bugetare;
 10. sa respinga bilanturile contabile ale ordonatorilor de credite care nu indeplinesc conditiile stabilite de normele in vigoare si sa stabileasca noi termene pentru refacerea si prezentarea acestora, cu aplicarea amenzilor prevazute in dispozitiile legale in vigoare."
 2. Dupa articolul 6 se introduc articolele 6^1, 6^2 si 6^3, care vor avea urmatorul cuprins:
 (1) Conducerea Ministerului Finantelor se exercita exclusiv de catre ministrul finantelor.
 Ministrul finantelor este ajutat in activitatea de conducere a ministerului de 3 secretari de stat.
 Ministrul finantelor si secretarii de stat sunt numiti pe criterii politice.
 (2) Secretarul general al ministerului este functionar public de cariera, numit prin concurs sau prin examen pe criterii de profesionalism. Aceasta asigura stabilitatea functionarii ministerului, continuitatea conducerii si realizarea legaturilor functionale intre structurile ministerului.
 (4) In directa subordonare a ministrului finantelor functioneaza Garda Financiara si Directia Generala a Vamilor.
 (1) Ministrul finantelor conduce intreaga activitate a Ministerului Finantelor si il reprezinta in relatiile cu tertii, persoane fizice si juridice din tara si din strainatate.
 (2) Secretarii de stat exercita atributiile delegate de ministrul finantelor.
 (3) Secretarii de stat raspund, in principal, de domenii, probleme si activitati de aceeasi natura. Raspunderile si atributiile secretarilor de stat se stabilesc prin ordin al ministrului finantelor.
 (4) In cazul in care ministrul finantelor, din diferite motive, nu isi poate exercita atributiile curente, il deleaga pe unul dintre secretarii de stat sa exercite aceste atributii, instiintandu-l pe primul-ministru despre aceasta.
 (1) Secretarul general este subordonat ministrului finantelor.
 (2) Secretarul general coordoneaza 4 departamente conduse de cate un secretar general adjunct, precum si 3 directii generale conduse de cate un director general.
 (3) Secretarii generali adjuncti sunt functionari publici de cariera, numiti prin concurs sau prin examen.
 (4) Functia de secretar general adjunct se salarizeaza la nivelul salariului de baza prevazut pentru functia de secretar general in anexa nr. V la Legea nr. 154/1998, cu modificarile ulterioare, diminuat cu 10% .
 (5) Functiile de secretar general si secretar general adjunct se inscriu in numarul maxim de posturi aprobat prin prezenta hotarare, se ocupa prin examen sau prin concurs in conditiile legii, iar persoanele care promoveaza se numesc in functiile respective prin ordin al ministrului finantelor.
 (6) Personalul din structura Ministerului Finantelor are calitatea de functionar public."
 (1) Ministerul Finantelor are structura organizatorica prevazuta in anexa nr. 1. In cadrul acesteia, prin ordin al ministrului finantelor, se pot organiza servicii, birouri si colective temporare si se poate stabili numarul posturilor de conducere.
 (2) Ministerul Finantelor organizeaza, in conditiile legii, un cabinet medical de incinta pentru asistenta medicala la locul de munca a salariatilor sai. Angajarea si salarizarea personalului medico-sanitar se fac de catre Ministerul Finantelor, in conformitate cu prevederile legale in vigoare.
 (3) Numarul maxim de posturi pentru aparatul propriu al Ministerului Finantelor este de 1.316, iar incepand cu data de 1 ianuarie 1999 va fi de 1.500 posturi, conform anexelor nr. 1 si 4.
 (4) In numarul maxim de posturi prevazut la alin. (3) nu sunt incluse posturile de demnitari, posturile aferente activitatii de control financiar si a Garzii Financiare, care, potrivit art. 4 din Legea nr. 30/1991, se stabilesc separat, prin ordin al ministrului finantelor, precum si cele utilizate pentru cabinetele demnitarilor."
 4. Articolul 8 se abroga.
 (1) Atributiile, sarcinile si raspunderile aparatului propriu al Ministerului Finantelor se stabilesc, in conformitate cu structura organizatorica prevazuta in anexa nr. 1, prin regulamentul de organizare si functionare a ministerului, aprobat prin ordin al ministrului finantelor.
 (2) Atributiile, sarcinile si raspunderile unitatilor teritoriale ale Ministerului Finantelor se stabilesc prin regulamentul de organizare si functionare, aprobat prin ordin al ministrului finantelor.
 (3) Atributiile, sarcinile si raspunderile individuale ale personalului din aparatul propriu al Ministerului Finantelor si din unitatile sale teritoriale se stabilesc prin fisa postului, intocmita in urma evaluarii posturilor, pe baza regulamentelor de organizare si functionare mentionate la alin. (1) si (2), si se semneaza de catre salariat si de seful ierarhic."
 6. Articolul 10 se abroga.
 7. Articolul 11 alineatul (1) se abroga, iar articolul 11 alineatul (2) va avea urmatorul cuprins:
 "(2) Pe langa ministrul finantelor functioneaza, ca organ consultativ, Colegiul ministerului.
 Componenta si regulamentul de organizare si functionare ale Colegiului ministerului se aproba prin ordin al ministrului finantelor.
 Colegiul ministerului se intruneste, la cererea si sub presedintia ministrului finantelor, pentru dezbaterea unor probleme privind activitatea sa."
 (1) In exercitarea atributiilor sale ministrul finantelor emite ordine si instructiuni.
 (2) Ministrul finantelor aproba prin ordin, pentru aparatul propriu si pentru unitatile sale subordonate, criterii in aplicarea prevederilor art. 109 din Ordonanta Guvernului nr. 11/1996, aprobata prin Legea nr. 108/1996, cu modificarile ulterioare."
 9. Dupa articolul 12 se introduce articolul 12^1, care va avea urmatorul cuprins:
 Ministerul Finantelor poate organiza in imobilul in care isi desfasoara activitatea un bufet de incinta, in conditiile legii."
 (1) Unitatile aflate in subordinea sau sub autoritatea Ministerului Finantelor, dupa caz, sunt prevazute in anexa nr. 2.
 (2) Repartizarea la nivel de judet, respectiv la nivelul municipiului Bucuresti, a numarului maxim de posturi de specialitate prevazut la cap. I din anexa nr. 2, pentru unitatile subordonate, se aproba prin ordin al ministrului finantelor."
 Statele de functii ale Ministerului Finantelor si ale unitatilor subordonate se aproba in conditiile legii."
 12. Anexele nr. 1, 2 si 3 la Hotararea Guvernului nr. 447/1997 se inlocuiesc cu anexele nr. 1, 2, 3 si 4, care fac parte integranta din prezenta hotarare si se aplica in conditiile mentionate in aceasta hotarare.
 (1) Prezenta hotarare intra in vigoare in termen de 15 zile de la data publicarii ei in Monitorul Oficial al Romaniei, cu exceptia anexei nr. 1, care se va aplica dupa 90 de zile, dar nu mai tarziu de 150 de zile de la data intrarii in vigoare a prezentei hotarari.
 (2) Numai in cazul posturilor la care s-au stabilit atributii noi, personalul va fi reincadrat pe baza examinarii profesionale efectuate conform alin. (1), in conditiile aprobate prin ordin al ministrului finantelor, in structura organizatorica cuprinsa in anexa nr. 1, iar personalul care nu a primit atributii noi va fi reincadrat cu mentinerea salariului de baza corespunzator gradului profesional sau treptei profesionale avute si, dupa caz, a indemnizatiei de conducere.
 (1) In mod tranzitoriu, de la data intrarii in vigoare a prezentei hotarari, timp de minimum 90 de zile, dar nu mai mult de 150 de zile, directiile generale, directiile si compartimentul "Consilieri", existente in actuala structura, se reorganizeaza in 4 departamente conduse de cate un secretar general adjunct, subordonat secretarului general, conform anexei nr. 4, cu urmatoarele exceptii:
 - Directia generala programe si acorduri investitii publice si achizitii publice, care se reorganizeaza in Directia programarea investitiilor publice si Directia reglementarea si monitorizarea achizitiilor publice;
 - Directia generala a participatiilor statului, administrarea monopolului de stat si a bunurilor proprietatea statului, care se reorganizeaza in Directia administrarii activelor statului si Directia administrarii monopolului de stat;
 - Directia generala a bugetului de stat, in cadrul careia se infiinteaza Directia fondului national de preaderare.
 (2) Pana la evaluarea sau ca urmare a evaluarii, conform legii, a performantelor profesionale individuale ale fiecarui angajat in raport cu cerintele postului respectiv, personalul existent in cadrul Ministerului Finantelor, cu exceptia celui din cadrul cabinetului demnitarului, organizat conform legii, va putea fi reincadrat, cu mentinerea salariului de baza corespunzator gradului profesional sau treptei profesionale avute si, dupa caz, a indemnizatiei de conducere, in posturi din structura organizatorica aprobata prin anexa nr. 4.
 Pe data intrarii in vigoare a prezentei hotarari se abroga Hotararea Guvernului nr. 865/1997 pentru infiintarea Oficiului de Plati si Contractare PHARE, publicata in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I, nr. 373 din 22 decembrie 1997, Hotararea Guvernului nr. 32/1998 privind modificarea anexei la Hotararea Guvernului nr. 865/1997 pentru infiintarea Oficiului de Plati si Contractare PHARE, publicata in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I, nr. 47 din 3 februarie 1998, Hotararea Guvernului nr. 131/1998 pentru modificarea Hotararii Guvernului nr. 447/1997 privind organizarea si functionarea Ministerului Finantelor, publicata in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I, nr. 121 din 23 martie 1998, precum si orice alte prevederi contrare.
 Hotararea Guvernului nr. 447/1997 privind organizarea si functionarea Ministerului Finantelor, cu modificarile si completarile ulterioare si cu cele aduse prin prezenta hotarare, va fi republicata in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I, dandu-se textelor o noua numerotare.
 Numarul maxim de posturi = 1.500
 : CABINET :
 : DEMNITAR :
 | COLEGIUL |_________|
 | MINISTERULUI | |__________________________________
 __________________________|______________ | |
 ____|_____ _____|____ | ____|_____ | |
 | SECRETAR | | SECRETAR | | | SECRETAR | | |
 | DE STAT | | DE STAT | | | DE STAT | | |
 |__________| |__________| | |__________| | |
 : CABINET : : CABINET : | : CABINET : | |
 : DEMNITAR : : DEMNITAR : | : DEMNITAR : | |
 :..........: :..........: | :..........: | |
 _________|________ | |
 | SECRETAR GENERAL | | |
 _________________________|____________________ | |
 | | | ____|____ ____|____ ____|____ ____|____ | |
 | | | | MODUL 1 || MODUL 2 || MODUL 3 || MODUL 4 | | |
 | | | |_________||_________||_________||_________| | |
 | | |___________________________ | |
 | |_________________ | ____| |
 _____|_________ ________|______ ______|______ ____|____ ____|_____
 | __|_______ || _____|____ || _____|____ | | COMISAR | | DIRECTOR |
 | | DIRECTOR | || | DIRECTOR | ||| DIRECTOR | | | GENERAL | | GENERAL |
 | | GENERAL | || | GENERAL | ||| GENERAL | | |_________| |__________|
 | |__________| || |__________| |||__________| | _____|______ ___|________
 | || || || GARDA || DIRECTIA |
 | || || || FINANCIARA || GENERALA A |
 | || || ||____________|| VAMILOR*) |
 | || || | |____________|
 |_______________||_______________||_____________|
 | DG || DG || DG |
 | OFICIUL || CONTROL || INSPECTIA |
 | PENTRU || FINANCIAR AL || GENERALA |
 | SUPRAVEGHEREA || INSTITUTIILOR || PENTRU |
 | ACTIVITATII || BUGETARE || ACTIVITATEA |
 | DE ASIGURARE || || INTERNA |
 | SI REASIGURARE|| || |
 __________________________________V_________________________________________
 | SERVICII INTERNE |
 | | DG | |
 | | COMUNICARE SI TEHNOLOGIA INFORMATIEI | |
 | | |_____________________| | |
 | | __| RELATII PUBLICE | | |
 | | __________ | |_____________________| | |
 | | | DIRECTOR | | _________________________ | |
 | _______|___| GENERAL |__| | D | | |
 | | | |__________| | |_________________________| | |
 | | | |__| INFORMARE SI TEHNOLOGIA | | |
 | | | | INFORMATIEI | | |
 | | | |_________________________| | |
 | | |________________________________________________________| |
 | | _____________________________________________________ |
 | | | DG | |
 | | |_____________________________________________________| |
 | | | JURIDIC SI CONTENCIOS | |
 | | | __________ | |
 | |_______|__________________| DIRECTOR | | |
 | | | | GENERAL | | |
 | | | |__________| | |
 | | | BUGET SI CONTABILITATE INTERNA | |
 | _____|____ |
 | | SECRETAR | _____________________________________________________ |
 | | GENERAL | | DG | |
 | | ADJUNCT | |_____________________________________________________| |
 | |__________| | DEZVOLTARE INSTITUTIONALA, RESURSE UMANE, ASISTENTA | |
 | | | TEHNICA EXTERNA SI MONITORIZAREA PREADERARII | |
 | | ________________________________________________________ |
 | | | SERVICII PENTRU ASISTAREA CONDUCERII SI SERVICII | |
 | | | ADMINISTRATIVE | |
 | | | ___________________________ | |
 | | | | D | | |
 | | | |___________________________| | |
 | | | __________ __| SERVICII PENTRU ASISTAREA | | |
 | | | | DIRECTOR | | | CONDUCERII | | |
 | |_______|___| GENERAL |__| |___________________________| | |
 | | |__________| | _________________________ | |
 | | |__|_________________________| | |
 | | | SERVICII ADMINISTRATIVE | | |
 | | | PATRIMONIU SI ARHIVARE | | |
 | | ANALIZA, PREVIZIUNE SI POLITICI MACROECONOMICE | |
 | _______|______________________| DIRECTOR | | |
 | | |_______________________________________________________| |
 | | _________________________________________________________ |
 | | |_________________________________________________________| |
 | | | PLANIFICAREA, SINTEZA SI EVALUAREA POLITICILOR BUGETARE | |
 | | | ______________________________ | |
 | | | __|______________________________| | |
 | | | | | SINTEZA POLITICILOR BUGETARE | | |
 | | | | |______________________________| | |
 | | | | _________________________________ | |
 | | | | | D | | |
 | | | | |_________________________________| | |
 | | | |__| POLITICI BUGETARE DE DEZVOLTARE | | |
 | | | | | REGIONALA, LOCALA SI DE | | |
 | | | | | COEZIUNE | | |
 | _____|____ | | _______________________________ | |
 | | SECRETAR | | __________ | | D | | |
 | | GENERAL | | | DIRECTOR | |__|_______________________________| | |
 | | ADJUNCT |__|__| GENERAL |__| | FONDUL NATIONAL DE PREADERARE | | |
 | |__________| | |__________| | |_______________________________| | |
 | | | | ___________________________________ | |
 | | | |__|___________________________________| | |
 | | | | | PROGRAMAREA INVESTITIILOR PUBLICE | | |
 | | | | |___________________________________| | |
 | | | | ________________________________ | |
 | | | |__|________________________________| | |
 | | | | REGLEMENTAREA SI MONITORIZAREA | | |
 | | | | ACHIZITIILOR PUBLICE | | |
 | | | |________________________________| | |
 | | | PROGRAMARE BUGETARA SECTORIALA SI PENTRU SECURITATE | |
 | | | SOCIALA | |
 | | | ________________________ | |
 | | | |________________________| | |
 | | | __| PROGRAMAREA BUGETARA | | |
 | | | | | SECTORIALA | | |
 | | | | |________________________| | |
 | | | | _____________________________ | |
 | | | | |_____________________________| | |
 | | | __________ | | PROGRAMAREA BUGETARA PENTRU | | |
 | |_______|__| DIRECTOR |__|__| SIGURANTA CETATEANULUI SI | | |
 | | | | GENERAL | | | SECURITATE NATIONALA | | |
 | | | |__________| | |_____________________________| | |
 | | | | ___________________________ | |
 | | | | |___________________________| | |
 | | | |__| PROGRAMAREA BUGETARA | | |
 | | | | PENTRU SECURITATE SOCIALA | | |
 | | | SERVICII | |
 | | | PENTRU | |
 | |_____________| ASISTAREA | |
 | | CONDUCERII | |
 | TREZORERIE SI DATORIE PUBLICA |
 | |____________________________________________________| |
 | | TREZORERIE | |
 | | __| PLANIFICARE SI | | |
 | | | | ANALIZA FINANCIARA | | |
 | | __________ | ___________________ | |
 | _______|__| DIRECTOR |__| | D | | |
 | | | | GENERAL | |__|___________________| | |
 | | | |__________| | | EXECUTIE BUGET SI | | |
 | | | | | DECONTARI | | |
 | | | | |___________________| | |
 | | | | ______________________ | |
 | | | | |______________________| | |
 | | | |__| METODOLOGIE SI | | |
 | | | | OPERATIUNI CONTABILE | | |
 | | |____________________________________________________| |
 | | | DATORIE PUBLICA SI ADMINISTRAREA ACTIVELOR STATULUI | |
 | | | ____________________ | |
 | | | |____________________| | |
 | | | __| DATORIE PUBLICA | | |
 | | | | | INTERNA | | |
 | | | | |____________________| | |
 | | | __________ |__|______________________| | |
 | |_______|___| DIRECTOR |__| | FINANTARE SI DATORIE | | |
 | | | | GENERAL | | | PUBLICA EXTERNA | | |
 | | | |__________| | |______________________| | |
 | | | | _________________________ | |
 | _____|____ | | | D | | |
 | | SECRETAR | | | |_________________________| | |
 | | GENERAL | | |__| ADMINISTRAREA ACTIVELOR | | |
 | | ADJUNCT | | | STATULUI | | |
 | |__________| | |_________________________| | |
 | | |_________________________________________| |
 | | | OFICIUL DE PLATI SI CONTRACTARE PHARE | |
 | |_______|_____________| DIRECTOR | | |
 | | |______________________| |
 | |_____________| SERVICII PENTRU | |
 | | ASISTAREA CONDUCERII | |
 | POLITICA IMPOZITELOR SI ADMINISTRAREA VENITURILOR |
 | |______________________________________________| |
 | | POLITICA IMPOZITELOR | |
 | | __| IMPOZITE DIRECTE | | |
 | | __________ | _____________________ | |
 | | | | GENERAL | |__|_____________________| | |
 | | | |__________| | | IMPOZITE INDIRECTE | | |
 | | | | |_____________________| | |
 | | | | _____________________ | |
 | | | |__| ADMINISTRAREA | | |
 | | | | MONOPOLULUI DE STAT | | |
 | | |______________________________________________| |
 | | ______________________________________________ |
 | | | ADMINISTRAREA VENITURILOR | |
 | | | _____________________ | |
 | | | __|_____________________| | |
 | | | | | ESTIMARE VENITURI | | |
 | | | | | PROCEDURI INFORMARE | | |
 | | | |__| SI ASISTAREA | | |
 | | | | | CONTRIBUABILILOR | | |
 | | | | ____________________ | |
 | _____|____ | __________ |__| COLECTARE VENITURI | | |
 | | SECRETAR | | | DIRECTOR | | |____________________| | |
 | | GENERAL |__|__| GENERAL |__| _______________________ | |
 | | ADJUNCT | | |__________| | | D | | |
 | |__________| | | |_______________________| | |
 | | | | | MONITORIZAREA | | |
 | | | |__| CONTRIBUABILILOR MARI | | |
 | | | | |_______________________| | |
 | | | | ________________________ | |
 | | | |__| RECUPERAREA CREANTELOR | | |
 | | | | SI EXECUTARE SILITA | | |
 | | |_______________________________________| |
 | | | CONTROL FISCAL | |
 | |_______|____________| DIRECTOR | | |
 | |_____________| PENTRU | |
 | | ASISTAREA | |
 DG = directie generala; D = directie; DG pentru care nu sunt specificate directiile se organizeaza, in mod direct, in servicii si birouri.
 I. Institutii publice finantate de la bugetul de stat Numarul maxim
 1. Directiile generale ale finantelor publice si de posturi
 controlului financiar de stat judetene in subordinea de specialitate
 carora functioneaza administratiile financiare municipale, ----------------
 circumscriptiile fiscale orasenesti si perceptiile rurale
 si Directia generala a finantelor publice si controlului
 financiar de stat a municipiului Bucuresti in subordinea
 careia functioneaza administratiile financiare ale
 sectoarelor municipiului Bucuresti 29.624
 acesteia 6.580
 1. Regia Autonoma "Imprimeria Nationala"
 2. Regia Autonomia "Loteria Nationala".
 a) In numarul de posturi cuprins la cap. I pct. 1 nu sunt incluse:
 - posturile aferente activitatii de control financiar si a Garzii Financiare, care, potrivit art. 4 din Legea nr. 30/1991, se aproba de catre ministrul finantelor;
 - posturile de agent fiscal si de operator de rol de la municipii, orase si comune, care se stabilesc prin normativ aprobat de ministrul finantelor, in functie de numarul localitatilor (sate, comune, orase), de dispersia geografica a acestora, de numarul pozitiilor de rol si altele asemenea.
 b) In numarul de posturi de specialitate prevazute in prezenta anexa nu sunt cuprinse posturile de dactilograf si stenodactilograf, secretar-dactilograf, functionar, magaziner, arhivar, portar, paznic, ingrijitor, bufetier, manipulant bunuri, curier, muncitor si altele asemenea, care pot fi de maximum 15% din numarul de posturi de specialitate si care se repartizeaza pe unitati, cu aprobarea ministrului finantelor.
 c) Procentul de maximum 15% se aplica si asupra numarului de posturi care se aproba de ministrul finantelor in conditiile prevazute la lit. a).
 d) In cazuri deosebite, procentul de maximum 15% poate fi modificat, cu aprobarea ministrului finantelor, pana la cel mult 18% pentru unitatile prevazute la cap. I.2.
 Nr. Unitatea Tipul maxim carburant
 crt. mijlocului aprobat pentru un
 de transport (bucati) autovehicul
 - autovehicul 1 400
 - autovehicul 1 450
 I a) Aparat propriu - autoturisme 2 450
 pentru programe - autoturisme de 1 450
 PHARE*2) teren
 2. Directiile generale - autoturisme cate 3 300
 ale finantelor pentru fiecare
 - autoturisme cate 1 450
 si 2 pentru
 - autovehicule cate 1 450
 pentru transport pentru fiecare
 valori la D.G.F.P.C.F.S.
 trezorerie judeteana
 - autovehicule cate 2 pentru 400
 pentru transport D.G.F.P.C.F.S.
 si cate 1
 3. Administratiile - autoturisme cate 1 pentru 300
 circumscriptiile - autoturisme cate 1 pentru 450
 municipiile si orasele administratie
 cu peste 50.000 de financiara
 locuitori si din de sector
 - autovehicule cate 1 pentru 450
 valori la care are in
 - autovehicule cate 1 pentru 400
 4. Administratiile - autoturisme cate 1 pentru 450
 si orase, altele decat activitate
 cele prevazute la de trezorerie
 5. Garda Financiara - autoturisme 300 400
 *1) Cuprinde si un numar de 5 autoturisme necesare extinderii activitatii de control si deservirii secretarului general si a celor 4 secretari generali adjuncti, functii nou-introduse in structura ministerelor, care implica numeroase deplasari impuse de natura muncii.
 *2) Autoturismele si consumul de carburanti se finanteaza din fondurile PHARE. Numarul de autoturisme se poate modifica prin ordin al ministrului finantelor, in functie de dotarile rezultate din protocoalele si memorandumurile incheiate cu organismele internationale.
 1) Directia generala a finantelor publice si controlului financiar de stat a judetului Tulcea are in dotare o salupa pentru control si activitate curenta.
 2) Mijloacele de transport si consumul maxim de carburanti pentru Directia Generala a Vamilor sunt cele prevazute in anexa nr. 2 la Hotararea Guvernului nr. 147/1996, cu modificarile ulterioare.
 3) Nu se considera depasiri la consumul de carburanti normat pe autovehicul consumul care, la nivelul anului, se incadreaza in limita combustibilului normat in raport cu numarul de autovehicule aprobat fiecarei unitati.
 STRUCTURA ORGANIZATORICA TRANZITORIE A MINISTERULUI FINANTELOR
 | COLEGIUL |------------|
 | MINISTERULUI | |_________________________________________
 _________________________|___________ _____|______ ______|_____
 | | | | | COMISAR | | DIRECTOR |
 ____|_____ ____|_____ | ____|_____ | GENERAL | | GENERAL |
 | SECRETAR | | SECRETAR | | | SECRETAR | |____________| |____________|
 | DE STAT | | DE STAT | | | DE STAT | _____|______ ______|_____
 |__________| |__________| | |__________| | GARDA | | DIRECTIA |
 : CABINET : : CABINET : | : CABINET : | FINANCIARA | | GENERALA A |
 : DEMNITAR : : DEMNITAR : | : DEMNITAR : |____________| | VAMILOR*1) |
 :..........: :..........: | :..........: |____________|
 _______|_______ _______|_______ _______|_______ |
 | _____________ | | _____________ | | _____________ | |
 || DIRECTOR || || DIRECTOR || || DIRECTOR || |
 || GENERAL || || GENERAL || || GENERAL || |
 ||_____________|| ||_____________|| ||_____________|| |
 | OFICIUL | | A CONTROLULUI | | INSPECTIA | |
 | PENTRU | | | | GENERALA | |
 | SUPRAVEGHEREA | | | | PENTRU | |
 | ACTIVITATII | | | | ACTIVITATE | |
 | DE ASIGURARE | | | | INTERNA | |
 | SI | | | | | |
 | REASIGURARE | | | | | |
 |_______________| |_______________| |_______________| |
 | DG | | DG | | DG | |
 | MODUL | | MODUL | | MODUL | | MODUL |
 __________________________________V_________________________
 | ___|_| DIRECTOR | | CONSILIERI | D | |
 | | | |__________| | | | |
 | | |______________|________________|____| |
 | | | | DIRECTOR | | ORGANIZARE, | | |
 | |___|_| GENERAL | | RESURSE UMANE | DG | |
 | | | |__________| | SI FINANCIAR | | |
 | |___|_| DIRECTOR | | | | |
 | | | | GENERAL | | JURIDICA | DG | |
 | __________ |___|_| DIRECTOR | | | | |
 | | SECRETAR | | | | GENERAL | | DE COMUNICARE | DG | |
 | | GENERAL |____| | |__________| | | | |
 | | ADJUNCT | | |______________|________________|____| |
 | |__________| | ____________________________________ |
 | |___|_| DIRECTOR | | ECONOMICA, | D | |
 | | | |__________| | SOCIAL- | | |
 | | | | ADMINISTRATIV | | |
 | |___|_| DIRECTOR | | DE TEHNOLOGIA | | |
 | | | | GENERAL | | INFORMATIEI | DG | |
 | | | |__________| | FINANCIARE | | |
 | | | | DE PREGATIRE | | |
 | | | __________ | SI | | |
 | |___|_| DIRECTOR | | PERFECTIONARE | | |
 | | | |__________| | A PERSONALULUI | D | |
 | | | | FINANTELOR | | |
 | | | | PUBLICE SI | | |
 | | | | VAMAL | | |
 | |___|_| DIRECTOR | | DE INTEGRARE | | |
 | | | | GENERAL | | EUROPEANA | DG | |
 | |___|_| DIRECTOR | | DE SOLUTIONARE | | |
 | | | GENERAL | | A PLANGERILOR | DG | |
 | |______________|________________|____| |
 | | __________ | DE ANALIZA | | |
 | ___|_| DIRECTOR | | MACROECONOMICA | | |
 | | | | GENERAL | | FINANCIARA SI | DG | |
 | | | |__________| | PREVIZIUNE | | |
 | |___|_| DIRECTOR | | A BUGETULUI | | |
 | | | | GENERAL | | DE STAT*2) | DG | |
 | | | __________ | A FINANTELOR | | |
 | __________ |___|_| DIRECTOR | | INSTITUTIILOR | | |
 | | SECRETAR | | | | GENERAL | | PUBLICE SI | DG | |
 | | GENERAL |____| | |__________| | DREPTURI | | |
 | | ADJUNCT | | | | SALARIALE | | |
 | |__________| | |______________|________________|____| |
 | | | | A FINANTELOR | | |
 | | | __________ | APARARII | | |
 | |___|_| DIRECTOR | | NATIONALE, | | |
 | | | | GENERAL | | ORDINII | DG | |
 | | | |__________| | PUBLICE SI | | |
 | | | | SIGURANTEI | | |
 | | | | NATIONALE | | |
 | |___|_| DIRECTOR | | EVALUAREA | | |
 | | | GENERAL | | FINANTARII | DG | |
 | | |__________| | ACTIVITATILOR | | |
 | | | ECONOMICE | | |
 | ___|_| DIRECTOR | | | | |
 | | | | GENERAL | | A TREZORERIEI | DG | |
 | |___|_| DIRECTOR | | A DATORIEI | | |
 | | | | GENERAL | | PUBLICE*3) | DG | |
 | | | __________ | A RELATIILOR | | |
 | __________ |___|_| DIRECTOR | | FINANCIARE CU | | |
 | | SECRETAR | | | | GENERAL | | ORGANISME | DG | |
 | | GENERAL |____| | |__________| | INTERNATIONALE | | |
 | | |_| DIRECTOR | | LEGISLATIE | | |
 | |___| | GENERAL | | CONTABILA | DG | |
 | |___|_| DIRECTOR | | OFICIUL DE | | |
 | | | GENERAL | | PLATI SI | DG | |
 | | |__________| | CONTRACTARE | | |
 | | | PHARE | | |
 | ___|_| DIRECTOR | | LEGISLATIE | | |
 | | | | GENERAL | | IMPOZITE | DG | |
 | | | |__________| | DIRECTE | | |
 | |___|_| DIRECTOR | | LEGISLATIE | | |
 | | | |__________| | INDIRECTE | | |
 | | | __________ | ACORDURI | | |
 | |___|_| DIRECTOR | | FISCALE | D | |
 | | | |__________| | INTERNATIONALE | | |
 | | | | PROCEDURI | | |
 | | | __________ | FISCALE SI | | |
 | |___|_| DIRECTOR | | SISTEM | | |
 | | | | GENERAL | | INFORMATIONAL | DG | |
 | | | |__________| | PENTRU | | |
 | | | | VENITURILE | | |
 | | | | STATULUI | | |
 | __________ | | __________ | | | |
 | | SECRETAR | |___|_| DIRECTOR | | DE EVALUARE A | | |
 | | GENERAL |____| | |__________| | VENITURILOR | D | |
 | | ADJUNCT | | | | PUBLICE | | |
 | | | __________ | DE COLECTARE A | | |
 | |___|_| DIRECTOR | | VENITURILOR | | |
 | | | | GENERAL | | STATULUI SI DE | DG | |
 | | | |__________| | APLICARE A | | |
 | | | | EXECUTARII | | |
 | | | | SILITE | | |
 | |___|_| DIRECTOR | | ASISTENTA | | |
 | | | |__________| | PENTRU | D | |
 | | | | CONTRIBUABILI | | |
 | | | __________ | ADMINISTRAREA | | |
 | |___|_| DIRECTOR | | MONOPOLULUI DE | D | |
 | | |__________| | STAT | | |
 *1) Functioneaza conform Hotararii Guvernului nr. 147/1996, cu modificarile ulterioare.
 *2) Include si Directia fondului national de preaderare, Directia programarea investitiilor publice, precum si Directia reglementarea si monitorizarea achizitiilor publice.
 *3) Include si Directia administrarea activelor statului.
 DG = directie generala; D = directie.
 COMENTARII la Hotărârea 864/1998
 Momentan nu exista niciun comentariu la Hotărârea 864 din 1998
 Alte acte pe aceeaşi temă cu Hotărârea 864/1998
 Hotărârea 32 1998
 privind modificarea anexei la Hotararea Guvernului nr. 865/1997 pentru infiintarea Oficiului de Plati si Contractare PHARE