type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 12.11.2016
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 305/23
 UITVOERINGSVERORDENING (EU) 2016/1978 VAN DE COMMISSIE
 van 11 november 2016
 tot goedkeuring van de basisstof zonnebloemolie overeenkomstig Verordening (EG) nr. 1107/2009 van het Europees Parlement en de Raad betreffende het op de markt brengen van gewasbeschermingsmiddelen, en tot wijziging van de bijlage bij Uitvoeringsverordening (EU) nr. 540/2011 van de Commissie
 (Voor de EER relevante tekst)
 DE EUROPESE COMMISSIE,
 Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
 Gezien Verordening (EG) nr. 1107/2009 van het Europees Parlement en de Raad van 21 oktober 2009 betreffende het op de markt brengen van gewasbeschermingsmiddelen en tot intrekking van de Richtlijnen 79/117/EEG en 91/414/EEG van de Raad (1), en met name artikel 23, lid 5, in samenhang met artikel 13, lid 2,
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 Op 4 september 2015 heeft de Commissie overeenkomstig artikel 23, lid 3, van Verordening (EG) nr. 1107/2009 van het Institut Technique de l'Agriculture Biologique (ITAB) een goedkeuringsaanvraag ontvangen voor de stof zonnebloemolie als basisstof. De aanvraag ging vergezeld van de in artikel 23, lid 3, tweede alinea, voorgeschreven informatie.
 (2)
 De Commissie heeft de Europese Autoriteit voor voedselveiligheid (EFSA) gevraagd wetenschappelijke bijstand te verlenen. Op 11 april 2016 heeft de EFSA een technisch verslag over zonnebloemolie bij de Commissie ingediend (2). Op 12 juli 2016 heeft de Commissie het evaluatieverslag (3) en het ontwerp van deze verordening aan het Permanent Comité voor planten, dieren, levensmiddelen en diervoeders voorgelegd en een definitieve versie hiervan opgesteld voor de bijeenkomst van dit comité op 7 oktober 2016.
 (3)
 Uit de door de aanvrager verstrekte documentatie blijkt dat de stof zonnebloemolie voldoet aan de criteria van een voedingsmiddel zoals gedefinieerd in artikel 2 van Verordening (EG) nr. 178/2002 van het Europees Parlement en de Raad (4). Bovendien wordt de stof niet voornamelijk voor gewasbeschermingsdoeleinden gebruikt, maar is zij niettemin nuttig op het gebied van gewasbescherming in een product dat bestaat uit de stof en water. Daarom moet de stof als basisstof worden beschouwd.
 (4)
 Uit de verrichte onderzoeken is gebleken dat mag worden verwacht dat de stof zonnebloemolie in het algemeen zal voldoen aan de voorschriften van artikel 23 van Verordening (EG) nr. 1107/2009, met name voor de toepassingen die zijn onderzocht en in het evaluatieverslag van de Commissie zijn opgenomen. Daarom moet de stof zonnebloemolie worden goedgekeurd als basisstof.
 (5)
 Overeenkomstig artikel 13, lid 2, in samenhang met artikel 6 van Verordening (EG) nr. 1107/2009 en in het licht van de huidige wetenschappelijke en technische kennis moeten aan de goedkeuring echter bepaalde voorwaarden worden verbonden, die zijn opgenomen in bijlage I bij deze verordening.
 (6)
 Overeenkomstig artikel 13, lid 4, van Verordening (EG) nr. 1107/2009 moet de bijlage bij Uitvoeringsverordening (EU) nr. 540/2011 van de Commissie (5) dienovereenkomstig worden gewijzigd.
 (7)
 De in deze verordening vervatte maatregelen zijn in overeenstemming met het advies van het Permanent Comité voor planten, dieren, levensmiddelen en diervoeders,
 HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
 Artikel 1
 Goedkeuring van een basisstof
 De stof zonnebloemolie, als gespecificeerd in bijlage I, wordt onder de in die bijlage vastgestelde voorwaarden goedgekeurd als basisstof.
 Artikel 2
 Wijziging van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 540/2011
 Uitvoeringsverordening (EU) nr. 540/2011 wordt gewijzigd overeenkomstig bijlage II bij deze verordening.
 Artikel 3
 Inwerkingtreding
 Deze verordening treedt in werking op de twintigste dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
 Gedaan te Brussel, 11 november 2016.
 Voor de Commissie
 De voorzitter
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) PB L 309 van 24.11.2009, blz. 1.
 (2) Europese Autoriteit voor voedselveiligheid, 2016. Technical report on the outcome of the consultation with Member States and EFSA on the basic substance application for sunflower oil for use in plant protection as insecticide on fruit trees, grapevine, potato, vegetables and post-harvest treatment on stored grains and as fungicide on vegetables and grapevine. EFSA supporting publication 2016:EN-1023, 51 blz.
 (3) http://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.selection&language=NL
 (4) Verordening (EG) nr. 178/2002 van het Europees Parlement en de Raad van 28 januari 2002 tot vaststelling van de algemene beginselen en voorschriften van de levensmiddelenwetgeving, tot oprichting van een Europese Autoriteit voor voedselveiligheid en tot vaststelling van procedures voor voedselveiligheidsaangelegenheden (PB L 31 van 1.2.2002, blz. 1).
 (5) Uitvoeringsverordening (EU) nr. 540/2011 van de Commissie van 25 mei 2011 tot uitvoering van Verordening (EG) nr. 1107/2009 van het Europees Parlement en de Raad wat de lijst van goedgekeurde werkzame stoffen betreft (PB L 153 van 11.6.2011, blz. 1).
 BIJLAGE I
 Benaming, identificatienummers
 IUPAC-benaming
 Zuiverheid (1)
 Datum van goedkeuring
 Specifieke bepalingen
 Zonnebloemolie
 CAS-nr.: 8001-21-6
 Zonnebloemolie
 Levensmiddelenkwaliteit
 2 december 2016
 Zonnebloemolie mag worden gebruikt overeenkomstig de specifieke voorwaarden in de conclusies van het evaluatieverslag over zonnebloemolie (SANTE/10875/2016), met name de aanhangsels I en II.
 (1) Het evaluatieverslag bevat nadere gegevens over de identiteit, de specificatie en de wijze van gebruik van de basisstof.
 BIJLAGE II
 Aan deel C van de bijlage bij Uitvoeringsverordening (EU) nr. 540/2011 wordt de volgende vermelding toegevoegd:
 Nummer
 Benaming, identificatienummers
 IUPAC-benaming
 Zuiverheid (1)
 Datum van goedkeuring
 Specifieke bepalingen
 „12
 Zonnebloemolie
 CAS-nr.: 8001-21-6
 Zonnebloemolie
 Levensmiddelenkwaliteit
 2 december 2016
 Zonnebloemolie mag worden gebruikt overeenkomstig de specifieke voorwaarden in de conclusies van het evaluatieverslag over zonnebloemolie (SANTE/10875/2016), met name de aanhangsels I en II.”
 (1) Het evaluatieverslag bevat nadere gegevens over de identiteit, de specificatie en de wijze van gebruik van de basisstof.


type: wikipedia

text:
Torsten Elof Kristoffer Tegnér, ofta kallad T.T., född 6 december 1888 i Stockholm, död 10 juni 1977, var en svensk journalist och idrottsledare. Tegnér har en närmast legendarisk plats inom den svenska sportjournalistiken.
 Biografi
 Torsten Tegnér växte upp i Djursholm som son till den berömda barnviseförfattarinnan Alice Tegnér. Fadern Jakob Tegnér var jurist och redaktör. Tegnérs farfars far var skalden och biskopen Esaias Tegnér.
 Han hade två huvudintressen, idrott och humaniora, vilka kombinerades i hans liv som aktiv idrottsman, idrottsledare och inte minst som journalist. När fadern krävde att han skulle upphöra med den organiserade idrotten till förmån för studier, accepterade inte den unge Torsten Tegnér det, utan svarade med att i stället flytta hemifrån. Han studerade ändå vid Stockholms högskola, där han blev filosofie kandidat 1912. Därefter kände han sig fri att syssla med sina intressen efter eget huvud.
 Som aktiv spelade han helst bandy (svensk mästare med AIK 1909 och 1914), men tävlade även i friidrott, gång, ishockey (europamästare 1923) och orientering. Dessutom var han en av de tidigaste med att förespråka allas behov av motion. Idrottsledaren Tegnér var med om att grunda fem specialidrottsförbund: bandy, bordtennis, gång, ishockey och orientering. Han var under många år ledamot av Riksidrottsförbundets Överstyrelse nuvarande Riksidrottsstyrelsen.
 För den stora allmänheten blev Tegnér känd framför allt genom sitt arbete som journalist och redaktör för tidningen Idrottsbladet, som han köpte 1915, fem år efter det att den hade grundats. Han var tidningens ägare fram till 1957 och dess redaktör från 1915 till 1967, och hans drivna litterära stil var något nytt för idrottsjournalistiken. Under 1930-talet var Tegnér uttalad antisemit och protysk, och kallade i en artikel från 1938 i Idrottsbladet Hans von Tschammer und Osten, den tyska Reichssportführern, SA-Obergruppenführern och nazistiska statssekreteraren och en av de ledande bakom Berlinolympiaden 1936, för "den genialiske idealisten". I sin självbiografi minns dock Liselott Diem, hustru till den tyske idrottstjänstemannen Carl Diem, ett gemensamt besök i Stockholm 1939, då hennes man ingrep i en tysk rapport kritisk mot Tegner.
 Torsten Tegnér var inte bara redaktör för Idrottsbladet i 52 år, han skrev dessutom ett antal böcker, till exempel Stadion och 33 år som sportjournalist.
 Han är begravd på Djursholms begravningsplats.
 Rekord och utmärkelser
 Torsten Tegnér blev den 11 mars 1923 den äldsta debutanten i Sveriges herrlandslag i ishockey, i och med att han spelade mot Belgien i EM i ishockey i Antwerpen. Han var då 34 år, 3 månader, 5 dagar. Tegnér var egentligen ingen hockeyspelare, men var lagledare och kunde som gammal bandyspelare åka skridskor, och hade dessutom bidragit till finansieringen av landslagets deltagande, varför han tilläts spela i slutminuterna när Sverige redan ledde med 8–0.
 Detta rekord slogs först år 2007 av Johan Åkerman.
 Tegnér blev den 11 februari 1940 hedersledamot av Finlands Bollförbund, efter att ha tagit initiativ till en vänskaplig bandylandskamp mellan Sverige och Finland som spelades den dagen, vars hela behållning gick till Finlands Röda Kors i samband med det då pågående vinterkriget. Han blev hedersledamot även i Svenska Bandyförbundet 1950, då han avgick som dess vice ordförande, och 1958 blev han upphöjd till hedersordförande i bandyförbundet, som den ende som har givits den värdigheten utan att ha varit ordförande för förbundet.
 Sedan 1989 delas Torsten Tegnér-stipendiet ut av Riksidrottens Vänner till en nordisk idrottsledare och/eller idrottsjournalist.
 Bibliografi (urval)
 Paris-Antwerpen-Chamonix: mer och mindre olympiska glimtar (1924)
 Stadion: idrottsglimtar och idrottsstudier (1938)
 33 år som sportjournalist (1945)
 Frihet: en borgerlig bok (1948)
 Uppväxt: minnen från medeltiden (1963)
 Bland vänner i Stockholm och andra världsdelar (1964)
 Fram till frihet (1968)
 Referenser
 Noter
 Tryckta källor
 Tegnér, Torsten E K i Vem är det'', sid 1006, 1977
 Webbkällor
 Externa länkar
 Svenska sportjournalister
 Födda 1888
 Avlidna 1977
 Män
 Svenska bandyspelare
 Svenska friidrottare
 Svenska gångare
 Svenska ishockeyspelare
 Svenska orienterare
 Europamästare i ishockey
 Gravsatta på Djursholms begravningsplats
 Idrottare från Stockholm
 Journalister från Stockholm


text:
 20.5.2022
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 141/13
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/790
 z dne 19. maja 2022
 o popravku nekaterih jezikovnih različic Uredbe (EU) št. 965/2012 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalske operacije v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1139 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2018 o skupnih pravilih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Agencije Evropske unije za varnost v letalstvu ter spremembi uredb (ES) št. 2111/2005, (ES) št. 1008/2008, (EU) št. 996/2010, (EU) št. 376/2014 ter direktiv 2014/30/EU in 2014/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi uredb (ES) št. 552/2004 in (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Sveta (EGS) št. 3922/91 (1) in zlasti člena 31 Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Po sprejetju Uredbe Komisije (EU) 2016/1199 (2) je bila v češki in švedski jezikovni različici točke 1(b) Priloge k navedeni uredbi odkrita napaka. Navedena točka, v kateri je opredeljen pojem „operacija na morju“, je nadomestila točko 86 Priloge I k Uredbi Komisije (EU) št. 965/2012 (3). Napaka vpliva na vsebino navedene določbe.
 (2)
 Češko in švedsko jezikovno različico Uredbe (EU) št. 965/2012 bi bilo zato treba ustrezno popraviti. Druge jezikovne različice te napake ne vsebujejo.
 (3)
 Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora iz člena 127 Uredbe (EU) 2018/1139 –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 (ne zadeva slovenskega jezika)
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 19. maja 2022
 Za Komisijo
 predsednica
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) UL L 212, 22.8.2018, str. 1.
 (2) Uredbo Komisije (EU) 2016/1199 z dne 22. julija 2016 o spremembi Uredbe (EU) št. 965/2012 glede operativne odobritve navigacije na podlagi zmogljivosti, glede certificiranja in nadzora izvajalcev podatkovnih storitev in glede helikopterskih operacij na morju ter o popravku navedene uredbe (UL L 198, 23.7.2016, str. 13).
 (3) Uredba Komisije (EU) št. 965/2012 z dne 5. oktobra 2012 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalske operacije v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 296, 25.10.2012, str. 1).


type: caselaw

text:
 8.5.2017
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 C 144/43
 Beschikking van het Gerecht van 8 maart 2017 — Merck/EUIPO — Société des produits Nestlé (HEALTHPRESSO)
 (Zaak T-747/14) (1)
 ((„Uniemerk - Oppositieprocedure - Afdoening zonder beslissing”))
 (2017/C 144/58)
 Procestaal: Engels
 Partijen
 Verzoekende partij: Merck KGaA (Darmstadt, Duitsland) (vertegenwoordigers: M. Best, U. Pfleghar en S. Schäffner, advocaten)
 Verwerende partij: Bureau voor intellectuele eigendom van de Europese Unie (vertegenwoordiger: L. Rampini, gemachtigde)
 Andere partij in de procedure voor de kamer van beroep van het EUIPO, interveniënte voor het Gerecht: Société des produits Nestlé SA (Vevey, Zwitserland) (vertegenwoordigers: A. Jaeger-Lenz, A. Lambrecht en S. Cobet-Nüse, advocaten)
 Voorwerp
 Beroep tegen de beslissing van de eerste kamer van beroep van het EUIPO van 7 augustus 2014 (zaak R 1880/2013-1) inzake een oppositieprocedure tussen Société des Produits Nestlé SA en Merck KGaA
 Dictum
 1)
 Op het beroep behoeft niet meer te worden beslist.
 2)
 Merck KGaA en Société des Produits Nestlé SA worden verwezen in hun eigen kosten en elk in de helft van de kosten van het Bureau voor intellectuele eigendom van de Europese Unie (EUIPO).
 (1) PB C 462 van 22.12.2014.


type: contracts

text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 22001D0111(14)
 Oficiālais Vēstnesis L 007 , 11/01/2001 Lpp. 0029 - 0031
 EEZ Apvienotās komitejas LēmumsNr. 99/2000(2000. gada 27. oktobris),ar ko groza EEZ līguma 30. protokolu par īpašiem noteikumiem sadarbības organizēšanai statistikas jomāEEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kas grozīts ar protokolu, ar kuru pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu (še turpmāk — "līgums"), un jo īpaši tā 98. pantu,tā kā:(1) līguma 30. protokols ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 1994. gada 8. februāra Lēmumu Nr. 4/94 [1];(2) EEZ statistikas programma jāizstrādā, pamatojoties uz Kopienas statistikas programmu 1998. līdz 2002. gadam (Padomes Lēmums 1999/126/EK [2]), un tajā jāietver tie programmas elementi, kas vajadzīgi, lai raksturotu un uzraudzītu visus attiecīgos ekonomiskos, sociālos un vides aspektus Eiropas Ekonomikas zonā;(3) EEZ statistikas programmā jāņem vērā noteikumi, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku [3];(4) tādēļ jāgroza līguma 30. protokols, lai šāda izvērsta sadarbība varētu sākties 1998. gada 1. janvārī,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsLīguma 30. protokolu groza, kā norādīts šā lēmuma 2. un 3. pantā.2. pantsLīguma 30. protokola 1. līdz 9. punktu aizstāj šādi."1. Sadarbību statistikas jomā vada konference, kurā ir pārstāvji no līgumslēdzēju pušu valsts statistikas organizācijām, Eiropas Kopienu Statistikas biroja (Statistikas birojs) un EBTA valstu Statistikas padomnieka biroja (EBTA SPB), un tā izstrādā ar Kopienas programmām un procedūrām koordinētas statistiskās sadarbības programmas un procedūras un uzrauga to īstenošanu. Minētā konference un Statistikas programmu komiteja (SPK) šā protokola uzdevumu izpildi organizē apvienotās sanāksmēs kā SPK/EEZ konference atbilstīgi īpašam reglamentam, kas vēl jānosaka SPK/EEZ konferencē.2. Kopienas statistikas programma 1998. līdz 2002. gadam, kā noteikts 7. punktā minētajā Padomes lēmumā, veido pamatu tiem EEZ statistikas pasākumiem, kam jāiekļaujas laikā no 1998. gada 1. janvāra līdz 2002. gada 31. decembrim. Visas galvenās jomas un statistikas tēmas Kopienas statistikas programmā 1998. līdz 2002. gadam uzskata par tādām, kas attiecas uz EEZ statistisko sadarbību, un tās ir pilnībā pieejamas EBTA valstīm, kuras vēlas tajās iesaistīties.No 1998. gada 1. janvāra katru gadu sagatavo īpašu EEZ ikgadējo statistikas programmu, kas iekļaujas ikgadējā darba programmā, kuru izstrādā Komisija saskaņā ar 7. punktā minēto Padomes lēmumu, un kas tiek gatavota līdztekus minētajai darba programmai. Visas EEZ ikgadējās statistikas programmas iesniedz izskatīšanai un apstiprināšanai SPK/EEZ konferencē. Tajās īpaši norāda, kuri ar programmas tēmām saistītie pasākumi attiecas uz EEZ un kuri ir prioritāri attiecībā uz sadarbību EEZ līmenī programmas izpildes laikā.3. Attiecībā uz sadarbību, kas saistīta ar 2. punktā minētajām programmām un pasākumiem, jau šīs sadarbības sākumā EBTA valstis pilnībā, taču bez balsstiesībām piedalās to EK komiteju un citu organizāciju darbā, kas palīdz EK Komisijai minēto programmu un pasākumu vadīšanā vai izstrādāšanā.4. Statistikas informāciju no EBTA valstīm nosūta Statistikas birojam glabāšanai, apstrādei un izplatīšanai. Tālab EBTA SPB cieši sadarbojas ar EBTA valstīm un Statistikas biroju, lai nodrošinātu to, ka datus no EBTA valstīm iesūta pienācīgā veidā un ka šos datus dažādajām lietotāju grupām izplata pa parastajiem izplatīšanas kanāliem kā daļu no EEZ statistikas.No EBTA valstīm saņemto statistikas datu apstrādi reglamentē 7. punktā minētā Padomes regula.5. No 1998. gada 1. janvāra EBTA valstis, ievērojot līguma 82. panta 1. punkta a) apakšpunktu un līguma finanšu noteikumus, finansē 75 procentus no summas, kas norādīta Kopienas budžeta pozīcijā B5-6 0 0 "Statistiskās informācijas politika attiecībā uz ārpuskopienas valstīm".EBTA valstis sedz papildu izdevumus, kas Statistikas birojam radušies, glabājot, apstrādājot un izplatot minēto valstu datus saskaņā ar atbilstīgo saprašanās memorandu, kuru EBTA sekretariāts un Statistikas birojs noslēdzis attiecībā uz šajā punktā minēto EBTA ieguldījumu.EBTA valstis sniedz finansiālu ieguldījumu to Kopienas pieskaitāmo izmaksu segšanā, kas nav radušās, glabājot, izplatot vai apstrādājot datus saskaņā ar līguma 82. panta 1. punkta b) apakšpunktu.6. Pēc EEZ Apvienotās komitejas lūguma un visos gadījumos 2000. un 2003. gadā SPK/EEZ konference, kas minēta 1. punktā, izvērtē EEZ statistikas pasākumu sistēmas piemērošanā gūtās sekmes. Minētā konference jo īpaši novērtē to, vai ir īstenoti laika posmam no 1998. gada 1. janvāra līdz 2002. gada 31. decembrim noteiktie mērķi, prioritātes un pasākumi, un iesniedz ziņojumu apstiprināšanai EEZ Apvienotajā komitejā.7. Šis protokols attiecas uz šādiem Kopienas tiesību aktiem:- 397 R 0322: Padomes 1997. gada 17. februāra Regula (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku (OV L 52, 22.2.1997., 1. lpp.);- 399 D 0126: Padomes 1998. gada 22. decembra Lēmums 1999/126/EK par Kopienas statistikas programmu 1998. līdz 2002. gadam (OV L 42, 16.2.1999., 1. lpp.).".3. pantsSvītro līguma 30. protokola pielikumu.4. pantsLīgumslēdzēju pušu saskaņotais komiteju saraksts, kas ietverts saskaņotajam protokolam pievienotajā 30. protokolā, kurš sastādīts sarunās par Eiropas Ekonomikas kopienas, Eiropas Ogļu un tērauda kopienas un šo kopienu dalībvalstu un EBTA valstu vienošanos par Eiropas Ekonomikas zonu, neierobežo EBTA valstu līdzdalību jebkurā citā EK komitejā vai organizācijā atbilstīgi 3. punktam 30. protokolā, kas grozīts ar šo lēmumu.5. pantsŠis lēmums stājas spēkā 2000. gada 28. oktobrī, ja EEZ Apvienotajai komitejai ir sniegti visi paziņojumi atbilstīgi līguma 103. panta 1. punktam [4].To piemēro no 1998. gada 1. janvāra.6. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša EEZ pielikuma EEZ iedaļā.Briselē, 2000. gada 27. oktobrīEEZ Apvienotās komitejas vārdā —priekšsēdētājsG. S. Gunnarsson[1] OV L 85, 30.3.1994., 66. lpp.[2] OV L 42, 16.2.1999., 1. lpp.[3] OV L 52, 22.2.1997., 1. lpp.[4] Konstitucionālas prasības nav norādītas.--------------------------------------------------


type: other

text:
Diários sobre Art. 80 da Constituição Federal de 88 | Jusbrasil
 Art. 80 da Constituição Federal de 88 • Diários
 Diário de Justiça do Distrito Federal - 1 d
 Art. 80 da Constituição Federal de 88
 Pg. 2217. Diário de Justiça do Distrito Federal DJDF de 18/07/2018
 na Constituição da República, art. 5o, XXXV, não havendo qualquer prova de prática dos atos contidos nos incisos do art. 80...Pg. 2217. Diário de Justiça do Distrito Federal DJDF de 18/07/2018 Recursal dos Juizados Especiais do Distrito Federal... de realização de perícia. Em consequência, JULGO EXTINTO O PROCESSO, co...
 Pg. 2218. Diário de Justiça do Distrito Federal DJDF de 18/07/2018
 na Constituição da República, art. 5o, XXXV, não havendo qualquer prova de prática dos atos contidos nos incisos do art. 80 do Código...Pg. 2218. Diário de Justiça do Distrito Federal DJDF de 18/07/2018 art. 485, VI, do CPC, e, decidindo o processo... com resolução de mérito nos termos do art. 487, inciso I, do CPC, j...
 Associação dos Municípios do Paraná - 2 d
 Pg. 150. Associação dos Municípios do Paraná AMP de 17/07/2018
 de Previdência Social – RPPS e ainda o Art. 40, § 7o, Inciso I da Constituição Federal, regulamentado pela Orientação... no Art. 80, inciso I, Art. 81, 83 e 84 da Lei Municipal n.o 2.404 de 30/09/2005 que dispõe sobre o Regime Próprio... E NOVENTA E DOIS CENTAVOS) EM 06/04/2018. NO COMPREV ENVIADO PARA COMPENSAÇÃO: 32...
 Associação dos Municípios e Prefeitos do Estado ... - 2 d
 Pg. 18. Associação dos Municípios e Prefeitos do Estado do Ceará APRECE de 17/07/2018
 liberados e aplicados com prestação de contas irregular, para atendimento ao disposto no art. 70 da Constituição Federal e os arts. 80 e seus §§ e os arts. 81, 83, 84 e do 87 a 90 e 93... e na fiscalização do recurso transferido. Art. 13 - É vedada a inclusão de dotação, a título de auxílios para entidades privadas......
 Tribunal Regional do Trabalho da 17a Região - 1 d
 Pg. 1266. Judiciário. Tribunal Regional do Trabalho da 17a Região TRT-17 de 17/07/2018
 , sujeitos aos princípios insertos no art. 77 - lealdade e boa-fé processual -, incidem nas hipóteses elencadas no art. 80... que o processo em cotejo já estava em curso, aplicar o art. 791-A da CLT, significaria reconhecer o efeito retroativo para..., afastando-se o art. 791-A da CLT, aplica-se ao caso a legislação an...
 Pg. 1276. Judiciário. Tribunal Regional do Trabalho da 17a Região TRT-17 de 17/07/2018
 no art. 80 do mesmo diploma legal, a sua aplicação depende de acurada análise, sob pena de penalizar-se o regular... processual ocorreu em 09/11/2017 (id. 5ba42d4), antes da vigência da Lei n.o 13.467/2017, que inseriu na CLT o art. 791..., tendo em vista que o processo em cotejo já estava em curso, aplicar o art. 791...
 Pg. 1287. Judiciário. Tribunal Regional do Trabalho da 17a Região TRT-17 de 17/07/2018
 e boa-fé processual -, incidem nas hipóteses elencadas no art. 80 do mesmo diploma legal, a sua aplicação depende de acurada...Pg. 1287. Judiciário. Tribunal Regional do Trabalho da 17a Região TRT-17 de 17/07/2018 Embora a multa capitulada no art.... 81 do CPC/15 seja a punição exemplar quando os litigantes, sujeitos ...
 Diário de Justiça do Estado do Maranhão - 3 d
 Pg. 1197. Diário de Justiça do Estado do Maranhão DJMA de 16/07/2018
 . - Em conformidade com o disposto pelo artigo 5o, LXXIV, da Constituição Federal, a prestação de assistência judiciária... das condutas elencadas pelo artigo 80 do Código de Processo Civil. - A mera alteração de endereço da parte sem prévia... comunicação ao juízo e o não comparecimento desta em audiência, não represe...
 Pg. 1204. Diário de Justiça do Estado do Maranhão DJMA de 16/07/2018
 - LITIGÂNCIA DE MÁ-FÉ - NÃO CONFIGURAÇÃO. - Em conformidade com o disposto pelo artigo 5o, LXXIV, da Constituição Federal... e do dolo da própria parte ao adotar alguma das condutas elencadas pelo artigo 80 do Código de Processo Civil. - A mera... a ocorrência de qualquer das hipóteses do artigo 80 do Código de Proces...
 Diário Oficial do Estado do Paraná - 3 d
 Pg. 59. Normal do Comércio. Diário Oficial do Estado do Paraná DOEPR de 16/07/2018
 dos artigos 80, III, e 81, ambos da Lei n. 6.404/1976, cujo comprovante de depósito é parte integrante e indissociável... a que se refere esta Assembleia de Constituição na forma de sumário, nos termos do artigo 130, parágrafo 1o da Lei 6.404/76.../A “em Organização” ASSEMBLEIA GERAL DE CONSTITUIÇÃO DE SOCIEDADE ANÔNI...
 Artigo 80 da Constituição Federal de 1988
 Art. 80 da Constituição Federal - Constituição Federal de 88
 Disponível em: https://www.jusbrasil.com.br/topicos/10629228/artigo-80-da-constituicao-federal-de-1988/diarios


text:
 28.7.2012
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 227/4
 Hotărârea Curții (Marea Cameră) din 12 iunie 2012 (cerere de pronunțare a unei hotărâri preliminare formulată de Bundesfinanzhof — Germania — Germania) — Waldemar Hudzinski/Agentur für Arbeit Wesel — Familienkasse (C-611/10), Jaroslaw Wawrzyniak/Agentur für Arbeit Mönchengladbach — Familienkasse (C-612/10)
 (Cauzele conexate C-611/10 și C-612/10) (1)
 (Securitatea socială a lucrătorilor migranți - Regulamentul (CEE) nr. 1408/71 - Articolul 14 alineatul (1) litera (a) și articolul 14a alineatul (1) litera (a) - Articolul 45 TFUE și articolul 48 TFUE - Muncă temporară într-un alt stat membru decât cel pe teritoriul căruia se desfășoară în mod obișnuit activitatea - Prestații familiale - Legislație aplicabilă - Posibilitate de acordare a unor prestații pentru copii de către statul membru în care se prestează munca temporară, dar care nu este statul competent - Aplicarea unei norme de drept național privind prevenirea cumulului care exclude această prestație în cazul încasării unei prestații comparabile într-un alt stat)
 2012/C 227/05
 Limba de procedură: germana
 Instanța de trimitere
 Bundesfinanzhof — Germania
 Părțile din acțiunea principală
 Reclamanți: Waldemar Hudzinski (C-611/10), Jaroslaw Wawrzyniak (C-612/10)
 Pârâte: Agentur für Arbeit Wesel — Familienkasse (C-611/10), Agentur für Arbeit Mönchengladbach — Familienkasse (C-612/10)
 Obiectul
 Cerere de pronunțare a unei hotărâri preliminare — Bundesfinanzhof — Interpretarea articolului 14a alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CEE) nr. 1408/71 al Consiliului din 14 iunie 1971 privind aplicarea regimurilor de securitate socială în raport cu lucrătorii salariați și cu membrii familiilor acestora care se deplasează în cadrul Comunității (JO L 149, p. 2, Ediție specială, 05/vol. 1, p. 26) — Stabilirea legislației aplicabile — Dreptul unui lucrător migrant de a primi în statul membru în care lucrează alocații familiale pentru copiii săi care locuiesc în statul membru de origine — Situația unei persoane care exercită în statul membru de origine o activitate cu caracter independent și care efectuează pe o perioadă de patru luni o muncă salariată în alt stat membru.
 Dispozitivul
 1.
 Articolul 14 alineatul (1) litera (a) și articolul 14a alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CEE) nr. 1408/71 al Consiliului din 14 iunie 1971 privind aplicarea regimurilor de securitate socială în raport cu lucrătorii salariați, cu lucrătorii care desfășoară activități independente și cu membrii familiilor acestora care se deplasează în cadrul Comunității, în versiunea modificată și actualizată prin Regulamentul (CE) nr. 118/97 al Consiliului din 2 decembrie 1996, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 647/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 aprilie 2005, trebuie interpretate în sensul că nu se opun ca un stat membru care nu este desemnat, conform acestor dispoziții, ca stat competent să acorde prestații pentru copii în conformitate cu dreptul său național unui lucrător migrant care prestează o muncă temporară pe teritoriul său în împrejurări precum cele în cauză în acțiunile principale, inclusiv dacă se constată, în primul rând, că lucrătorul în cauză nu a suportat niciun dezavantaj pe plan juridic în urma exercitării dreptului său la libera circulație, din moment ce și-a păstrat dreptul la prestații familiale de aceeași natură în statul membru competent, și, în al doilea rând, că nici acest lucrător, nici copilul pentru care se solicită prestația menționată nu au reședința obișnuită pe teritoriul statului membru în care a fost prestată munca temporară.
 2.
 Normele Tratatului FUE în domeniul liberei circulații a lucrătorilor trebuie interpretate în sensul că se opun, într-o situație precum cea în cauză în acțiunea principală, aplicării unei norme de drept național precum cea care rezultă din articolul 65 din Legea privind impozitul pe venit (Einkommensteuergesetz), în măsura în care aceasta nu implică o diminuare a cuantumului prestației până la concurența celui al unei prestații comparabile încasate într-un alt stat, ci excluderea acestei prestații.
 (1) JO C 103, 2.4.2011.


text:
 9.1.2015
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 5/15
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/31
 z dne 8. januarja 2015
 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),
 ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.
 (2)
 Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 8. januarja 2015
 Za Komisijo
 V imenu predsednika
 Jerzy PLEWA
 Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja
 (1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.
 (2) UL L 157, 15.6.2011, str. 1.
 PRILOGA
 Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave
 (EUR/100 kg)
 Oznaka KN
 Oznaka tretje države (1)
 Standardna uvozna vrednost
 0702 00 00
 AL
 69,6
 EG
 163,7
 IL
 104,4
 MA
 92,3
 TN
 130,5
 TR
 111,3
 ZZ
 112,0
 0707 00 05
 TR
 165,8
 ZZ
 165,8
 0709 93 10
 MA
 115,7
 SN
 80,8
 TR
 160,3
 ZZ
 118,9
 0805 10 20
 EG
 41,2
 MA
 59,5
 TR
 64,2
 ZA
 37,5
 ZW
 32,9
 ZZ
 47,1
 0805 20 10
 MA
 75,0
 ZZ
 75,0
 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90
 IL
 86,0
 JM
 105,8
 TR
 74,3
 ZZ
 88,7
 0805 50 10
 TR
 63,4
 ZZ
 63,4
 0808 10 80
 AR
 164,5
 BR
 65,7
 CL
 87,3
 MK
 39,8
 US
 145,0
 ZA
 147,0
 ZZ
 108,2
 0808 30 90
 US
 140,6
 ZZ
 140,6
 (1) Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.


text:
1956 (MCMLVI) byl rok, který dle gregoriánského kalendáře započal nedělí.
 Události
 Automatický abecedně řazený seznam viz :Kategorie:Události roku 1956
 Československo
 22. dubna – v Opavě byl ukončen provoz tramvají
 25. dubna – byl odvolán ministr národní obrany Alexej Čepička
 červenec – Moravský kras byl vyhlášen chráněnou krajinnou oblastí
 15. září – založení společnosti Sazka v budově nakladatelství Olympia v Klimentské ulici v Praze
 Založen hokejový klub Dukla Jihlava
 Svět
 1. ledna – Súdán získal nezávislost, do té doby spravován jako anglo-egyptské kondominium
 únor – od výstavy na Lipském veletrhu se znovu začalo používat značky Wartburg pro automobily, vyráběné automobilkou v Eisenachu
 14.–25. února – XX. sjezd KSSS, kde přednesl Chruščov tajný projev „O kultu osobnosti a jeho důsledcích“, v němž kritizoval Stalinovy zločiny
 2. března – Maroko získalo nezávislost na Francii
 20. března – Tunisko získalo nezávislost na Francii
 28. června – v polské Poznani bylo krvavě potlačeno tzv. Poznaňské povstání proti komunistickému totalitnímu režimu
 16. července – Karelofinská SSR se opět stala autonomní oblastí Ruské SFSR
 26. července – Egypt zestátňuje suezský kanál a vyvolává tím suezskou krizi
 1. října – byl z vězení propuštěn Karl Dönitz, admirál a Hitlerův nástupce ve funkci hlavy státu
 23. října – 4. listopadu/10. listopadu – povstání v Maďarsku skončilo krvavou sovětskou invazí (operace Vichr)
 29. října – Izrael zahájil pozemní útok (operace Kadeš) na Egypt (Sinaj)
 31. října – 6. listopadu – britsko-francouzská letecká ofenzíva (operace Mušketýr) proti Egyptu
 2. prosince – loď Granma s partyzánským oddílem Fidela Castra přistává na Kubě; větší část výsadku byla rozprášena, ale části se podařilo utéci do hor a zahájit gerilovou válku
 Vědy a umění
 1. ledna – Založena Filharmonie Brno.
 22.–29. duben – II. sjezd Svazu československých spisovatelů
 4. srpen – V Indii spuštěn první atomový reaktor na asijském kontinentě
 28. září – Do provozu uveden první francouzský atomový reaktor v Marcoule
 12. říjen – V Couder Hallu spuštěn první britský atomový reaktor
 15. listopadu – Premiéra prvního filmu s Elvisem Presley Love me tender
 16. listopadu – Premiéra českého filmu Jiřího Sequense Neporažení podle divadelní hry laureáta státní ceny Milana Jariše Přísaha
 Werner Buchholz zavedl termín byte
 M. Warmus představil Intervalovou matematiku
 vznikla Cena Hanse Christiana Andersena
 Noam Chomsky vytvořil Chomského hierarchii
 český vědec Otto Wichterle vynalezl kontaktní čočky z hydrogelu
 byl vyroben první mobilní telefon Ericsson
 Napsána kniha Poslední bitva od C. S. Lewise
 Byl položen první telefonní transatlantický kabel.
 Sport
 22. listopadu – Začaly XVI. Letní Olympijské hry v Melbourne.
 Nobelova cena
 Nobelova cena za fyziku – William Bradford Shockley, John Bardeen, Walter Houser Brattain
 Nobelova cena za chemii – Sir Cyril Norman Hinshelwood, Nikolaj Nikolajevič Semjonov
 Nobelova cena za fyziologii nebo lékařství – André Frédéric Cournand, Werner Forßmann, Dickinson W. Richards
 Nobelova cena za literaturu – Juan Ramón Jiménez
 Nobelova cena míru – (Cena neudělena, finanční část vložena 1/3 do společného fondu Nobelových cen, 2/3 do zvláštního fondu Nobelovy ceny míru.)
 Narození
 Česko
 3. ledna – Jiří Maštálka, lékař a politik
 4. ledna – Oldřich Kužílek, divadelní režisér a politik
 7. ledna – Václav Vydra, herec
 8. ledna – Jiří Růžička, herec († 20. února 1999)
 13. ledna – Luděk Fiala, lékař, spisovatel, diplomat
 15. ledna – Aleš Havlíček, filozof, vysokoškolský pedagog († 22. července 2015)
 18. ledna – Josef Carda, herec
 20. ledna – Zdeněk Hanka, lékař a spisovatel
 21. ledna – Richard Sequens, lékař-chirurg a politik
 25. ledna – Jozef Chovančík, slovenský motocyklový závodník († 26. listopadu 2005)
 28. ledna – Petr Kajnar, primátor města Ostravy
 1. února – Josef Lux, místopředseda vlády, ministr zemědělství († 22. listopadu 1999)
 7. února – František Skála, sochař, malíř, ilustrátor
 9. února – Milan Jablonský, textař, básník, publicista
 10. února
 Ida Kelarová, romská zpěvačka, muzikantka a sbormistryně
 Aleš Svoboda, výtvarník, multimediální umělec, kritik a teoretik umění
 12. února
 Václav Faltus, imitátor a dabér
 Stanislav Moša, režisér, textař, libretista
 13. února – Otmar Brancuzský, herec († 22. října 2022)
 14. února – Michal Pavlíček, hudební skladatel, kytarista, zpěvák a textař
 15. února – Oldřich Maršík, baskytarista
 16. února – Antonín Basler, pomocný biskup Olomoucký
 25. února
 Jim Čert, zpěvák a akordeonista
 Hana Vláčilová, baletní mistryně, choreografka a pedagožka
 26. února – Evžen Tošenovský, politik
 28. února – Naďa Johanisová, ekologická ekonomka, environmentalistka
 2. března – Lenka Kořínková, herečka
 18. března – Zdeněk Vřešťál, folkový písničkář
 26. března
 Pavel Janoušek, literární historik a teoretik
 Jana Kališová, divadelní režisérka
 27. března
 Zdeněk Palusga, herec
 Jiří Škoda, cyklista, bronzová medaile na OH 1980
 Markéta Fialková, disidentka a diplomatka († 23. srpna 2011)
 5. dubna
 Miroslav Beneš, jaderný fyzik, politik
 Vladimír Kocman, judista, bronz na OH 1980
 Bohumil Kubát, ministr zemědělství a výživy ČR († 13. června 2017)
 7. dubna – Miroslav Ludwig, chemik, rektor Univerzity Pardubice
 8. dubna – Roman Dragoun, hudebník, klávesista, zpěvák a skladatel
 16. dubna – Zdeněk Tyc, filmový a televizní režisér a scenárista
 23. dubna
 Jiří Lobkowicz, česko-švýcarský politik a finančník
 Lubomír Kafka, baletní tanečník († 12. března 1989)
 25. dubna – Jaroslava Schallerová, herečka a podnikatelka
 26. dubna – Jiří Skalický, ministr vlád České republiky
 27. dubna
 Dagmar Patrasová, herečka, zpěvačka a moderátorka
 Jana Rečková, lékařka a spisovatelka
 1. května – Jan Frolík, archeolog
 2. května – Alena Ovčačíková, spisovatelka († 24. května 2017)
 10. května – Vlasta Žehrová, herečka
 15. května – Mirek Topolánek, předseda vlády České republiky
 16. května – Milan Korál, básník
 19. května
 Miroslav Sedláček, autor a editor populárně vědecké literatury
 Jan Fiala, fotbalista
 20. května – Tomáš Šmíd, tenista
 24. května – Jiří Janeček, generální ředitel České televize
 30. května – Jiří Macoun, spisovatel
 31. května – Stanislav Berkovec, rozhlasový a televizní moderátor a politik
 2. června – Jan Ambrůz, sochař
 6. června – Radko Martínek, ministr pro místní rozvoj
 10. června – Pavel Koutecký, filmový dokumentarista a scenárista († 13. dubna 2006)
 11. června
 Jan Bárta, výtvarník a publicista
 Richard Šusta, spisovatel science fiction a fantasy
 23. června – Vladimír Kýhos, hokejový útočník
 27. června – Ladislav Kyselák, violista a pedagog († 15. listopadu 2012)
 28. června – Jiří Plieštik, sochař, grafický designér, fotograf a básník
 5. července – Petr Koliha, filmový pedagog, režisér a producent
 6. července – Alexej Pyško, filmový a divadelní herec
 7. července – Jiří Payne, politik
 14. července – Vladimír Kulich, kanadský herec
 20. července – Ivo Medek, hudební skladatel, rektor brněnské JAMU
 25. července – Arsène Verny, německý právník
 26. července – Richard Bergman, textař, skladatel, spisovatel a malíř
 27. července – Aleš Bajger, zpěvák, kytarista, skladatel
 6. srpna – Eva Vejražková, akademická malířka a grafička
 8. srpna – Zdeněk Lhotský, výtvarník (sklo, kámen, kov, kresba, grafika)
 9. srpna
 Zdeněk Hrubý, horolezec a manažer († 8. srpna 2013)
 Emil Kopřiva, kytarista a skladatel
 11. srpna – Jitka Komendová, spisovatelka
 12. srpna – Jaroslav Samson Lenk, folkový a trampský zpěvák, kytarista, textař
 14. srpna – Pavel Trojan, hudební skladatel
 22. ;srpna – Josef Moucha, fotograf, teoretik fotografie, novinář, spisovatel
 23. srpna – Karel Jarolím, fotbalový trenér
 28. srpna – Jiří David, malíř, fotograf a umělec
 31. srpna – Jiří Kocian, historik
 6. září
 Petr Duchoň, fyzik a politik
 Lubomír Zaorálek, ministr zahraničních věcí Sobotkovy vlády
 17. září – Petr Berounský, fotograf
 27. září
 Eva Asterová, herečka a tanečnice
 Záviš, zpěvák, písničkář a básník
 2. října
 Jaromír Jermář, historik a politik
 Martin Smrček, zoolog
 6. října – Stanislav Balík, právník a historik
 10. října – Květa Jeriová, trojnásobná olympijská medailistka v běhu na lyžích
 13. října – Mirka Spáčilová, filmová a televizní kritička
 14. října – Jiří Pokorný, cyklista, bronzová medaile na OH 1980
 16. října – Jaroslav Tůma, varhaník, klavírista, cembalista, pedagog
 18. října – Martina Navrátilová, československá a později americká tenistka
 25. října – Vlastimil Picek, ministr obrany
 31. října – Jan Paul, malíř
 2. listopadu – Vladimír Michálek, scenárista a filmový režisér
 3. listopadu – Jiří Šesták, herec, manažer, pedagog a politik
 4. listopadu – Oldřich Tomášek, prezident Policie ČR
 7. listopadu – Tomáš Julínek, ministr zdravotnictví ČR
 11. listopadu – Martin Dvořák, politik, diplomat, ekonom a publicista
 24. listopadu – Cyril Svoboda, politik, ministr vlád ČR
 27. listopadu – Vladimír Kokolia, malíř, grafik a kreslíř
 18. listopadu – Vladislav Beneš, herec
 28. listopadu – Mirek Sova, kytarista
 29. listopadu – Ivo Čermák, psycholog, metodolog, teoretik vědy
 30. listopadu – Martin Machovec, editor, redaktor, literární kritik a překladatel
 9. prosince – Josef Krob, filozof, děkan Filozofické fakulty Masarykovy univerzity
 10. prosince – Zdeněk Papoušek, sociolog, dramatik a politik
 19. prosince – Martin Stropnický, herec, režisér, diplomat a politik
 24. prosince – Ivan Fíla, filmový režisér, producent a scenárista
 26. prosince – Otakar Karlas, grafik, typograf a pedagog
 31. prosince – Zdeněk Škromach, místopředseda vlády ČR
 Svět
 1. ledna
 Sergej Avdějev, ruský kosmonaut
 Andy Gill, britský kytarista a hudební producent
 Christine Lagardeová, generální ředitelka Mezinárodního měnového fondu
 3. ledna – Mel Gibson, americko-australský herec, režisér
 4. ledna
 Corina Casanova, spolková kancléřka Švýcarska
 Nels Cline, americký kytarista
 Ann Magnuson, americká herečka a zpěvačka
 5. ledna – Frank-Walter Steinmeier, spolkový ministr zahraničních věcí
 6. ledna
 Angus Deayton, britský herec, scenárista, iluzionista
 Justin Welby, arcibiskup canterburský
 7. ledna – David Caruso, americký televizní a filmový herec
 9. ledna – Juha Seppälä, finský prozaik
 10. ledna – Don Letts, britský režisér a hudebník
 11. ledna – Jisra'el Jinon, izraelský dirigent († 29. ledna 2015)
 12. ledna – Nikolaj Noskov, ruský skladatel a zpěvák
 13. ledna – Dwight H. Little, americký filmový režisér
 14. ledna – Étienne Daho, francouzský zpěvák, skladatel, herec a producent
 20. ledna – Bill Maher, americký stand-up komik, herec
 21. ledna
 Geena Davisová, americká herečka
 Kevin Norton, americký perkusionista a hudební skladatel
 24. ledna – Peter Woodward, britský herec, kaskadér a scenárista
 27. ledna – Legs McNeil, americký spisovatel a novinář
 28. ledna – Tim Flannery, australský mamalolog, paleontolog a ekologický aktivista
 31. ledna – Johnny Rotten, britský zpěvák
 1. února – Exene Cervenka, americká zpěvačka, spisovatelka a malířka
 2. února
 Adnan Oktar, turecký islámský aktivista
 Ștefan Rusu, rumunský zápasník, olympijský vítěz
 3. února – Lee Ranaldo, americký kytarista a zpěvák
 4. února – Dylan Fowler, velšský kytarista
 5. února
 Vinnie Colaiuta, americký bubeník
 Alfredo Jaar, chilský umělec, architekt a režisér
 7. února
 Zinaida Greceanîi, předsedkyně vlády Moldavska
 Mark St. John, americký zpěvák a kytarista († 5. dubna 2007)
 8. února – Dave Meros, americký baskytarista
 13. února
 Liam Brady, irský fotbalista
 Janis Kouros, řecký ultramaratonec, básník a písničkář
 Anton Sládek, slovenský fotograf.
 14. února – Martin Crimp, britský dramatik a překladatel
 18. února – Bidzina Ivanišvili, gruzínský premiér
 19. února – Roderick MacKinnon, americký biofyzik, Nobelova cena za chemii 2003
 23. února – Michael Angelo Batio, americký heavymetalový kytarista
 24. února – Judith Butlerová, americká feministka, filozofka a teoretička psychoanalýzy
 28. února – Guy Maddin, kanadský scenárista, kameraman a režisér
 29. února – Kari Eloranta, finský hokejový obránce
 1. března – Dalia Grybauskaitė, litevská prezidentka
 2. března
 Mark Evans, australský baskytarista
 Eduardo Rodríguez Veltzé, prezident Bolívie
 5. března – Šamil Serikov, sovětský zápasník, olympijský vítěz († 22. listopadu 1989)
 7. března
 Kate Valk, americká divadelní herečka
 Frank Simes, americký kytarista, skladatel a hudební producent
 Bryan Cranston, americký filmový herec
 10. března
 Helmut Lang, rakouský umělec a módní návrhář
 Mitchell Lichtenstein, americký filmový herec, režisér a scenárista
 Robert Llewellyn, anglický herec a scenárista
 11. března – Curtis Lee Brown, americký kosmonaut
 12. března – Steve Harris, britský baskytarista
 14. března – Tessa Sandersonová, britská olympijská vítězka v hodu oštěpem
 16. března
 Vladimír Godár, slovenský hudební skladatel, muzikolog
 Eveline Widmer-Schlumpf, prezidentka Švýcarské konfederace
 18. března – Ingemar Stenmark, švédský závodník ve sjezdovém lyžování
 19. března
 Jegor Gajdar, sovětský a ruský ekonom a politik
 Chris O'Neilová, australská tenistka
 22. března – Maria Teresa Lucemburská, manželka lucemburského velkovévody Jindřicha
 23. března – José Manuel Barroso, ministerský předseda Portugalska
 25. března – Jefim Šifrin, ruský herec a zpěvák
 27. března
 Michael J. Harney, americký herec
 Thomas Wassberg, švédský běžec na lyžích, čtyřnásobný olympijský vítěz
 28. března
 Evelin Jahlová, německá olympijská vítězka v hodu diskem
 Dave Keuning, americký kytarista
 30. března – Mira Nábělková, slovenská jazykovědkyně
 duben – Barbarito Torres, kubánský hudebník
 6. dubna – Hal Willner, americký hudební producent († 7. dubna 2020)
 9. dubna – Andrés Aldama, kubánský boxer, olympijský vítěz
 10. dubna – Gerda Stevenson, skotská spisovatelka
 11. dubna – Ricky Wellman, americký bubeník († 23. listopadu 2013)
 12. dubna
 Andy García, kubánsko-americký herec
 Herbert Grönemeyer, německý zpěvák, hudebník a herec
 15. dubna – Gregory Jordan Harbaugh, americký kosmonaut
 16. dubna
 T Lavitz, americký jazz rockový klávesista, skladatel († 7. října 2010)
 David Brown, americký vojenský lékař a astronaut († 1. února 2003)
 Martin Hughes-Games, britský producent a moderátor přírodovědných dokumentů
 18. dubna – Eric Roberts, americký herec
 19. dubna
 Sue Barkerová, britská profesionální tenistka
 Denardo Coleman, americký jazzový bubeník
 Paul Day, anglický heavy metalový zpěvák
 Volen Siderov, bulharský fotograf a nacionalistický politik
 21. dubna – Gheorghe Sarău, rumunský jazykovědec
 22. dubna – Bruce A. Young, americký televizní a filmový herec
 25. dubna – Dominique Blancová, francouzská divadelní a filmová herečka
 27. dubna
 Kevin McNally, britský herec, zvukař a scenárista
 Gary Mark Smith, americký pouliční fotograf
 28. dubna – Jimmy Barnes, australský rockový zpěvák skotského původu
 30. dubna – Lars von Trier, dánský filmový režisér
 2. května – Vasile Pușcașu, rumunský zápasník, olympijský vítěz
 4. května
 Michael Gernhardt, americký astronaut
 Sharon Jones, americká zpěvačka († 18. listopadu 2016)
 Ulrike Meyfarthová, německá dvojnásobná olympijská vítězka ve skoku do výšky
 7. května – Jan Peter Balkenende, nizozemský premiér
 9. května – Anne Helene Gjelstad, norská fotografka a módní designerka
 13. května
 Iwan Bala, velšský výtvarník
 Alexandr Kaleri, ruský kosmonaut
 Vjekoslav Bevanda, bosenský premiér
 14. května – Gillian Bradshawová, americká spisovatelka historické sci-fi
 17. května – Bob Saget, americký herec a moderátor († 9. ledna 2022)
 18. května – Catherine Corsini, francouzská filmová režisérka a scenáristka
 20. května
 Boris Akunin, ruský spisovatel
 Douglas Preston, americký spisovatel
 27. května – Giuseppe Tornatore, italský filmový režisér
 28. května
 Jonathan Mark Kenoyer, indický a americký archeolog
 Chálid Mašál, vůdce palestinské teroristické organizace Hamas
 29. května – La Toya Jackson, americká zpěvačka-skladatelka, herečka a tanečnice
 30. května – Georg Bydlinski, rakouský spisovatel
 31. května – Fritz Hilpert, německý hráč na syntezátory
 1. června
 Mircea Cărtărescu, rumunský spisovatel
 Janko Kroner, slovenský filmový, televizní a divadelní herec
 Peter Tomka, slovenský právník, soudce Mezinárodního soudního dvora
 4. června – Bernd Posselt, německý politik, mluvčí Sudetoněmeckého zemského spolku
 5. června – Richard Alan Searfoss, americký astronaut
 6. června – Björn Borg, profesionální švédský tenista
 7. června – Antonio Alzamendi, uruguayský fotbalista
 8. června – Uri Caine, americký klavírista a hudební skladatel
 10. června
 Rolandas Paksas, prezident Litvy
 Jiří Borwin Meklenburský, hlava dynastie Meklenburský
 11. června – Jamaaladeen Tacuma, americký jazzový baskytarista
 14. června – King Diamond, dánský heavy metalový hudebník a zpěvák
 15. června
 Robin Curtisová, americká herečka
 Bernie Shaw, zpěvák britské skupiny Uriah Heep
 18. června – John Scott, anglický varhaník a sbormistr († 12. srpna 2015)
 22. června – Tim Russ, americký herec, režisér, scenárista a hudebník
 25. června
 Frances Arnoldová, americká biochemička a chemická inženýrka, nositelka Nobelovy ceny
 Boris Trajkovski, prezident Republiky Makedonie († 26. února 2004)
 26. června – Bernard Anthony Harris, americký kosmonaut
 27. června – Sultán bin Salmán, saúdskoarabský princ a kosmonaut
 28. června – Alexander Lubocky, izraelský matematik, vědecký pracovník a politik
 29. června – Pedro Santana Lopes, premiér Portugalska
 30. června
 Volker Beck, německý olympijský vítěz v běhu na 400 metrů překážek
 Daniela Kapitáňová, slovenská spisovatelka, publicistka a divadelní režisérka
 5. července
 Horacio Cartes, prezident Paraguaye
 Terry Chimes, britský bubeník
 9. července – Tom Hanks, americký filmový herec, režisér
 11. července
 Amitav Ghosh, bengálský spisovatel
 Sela Ward, americká herečka
 14. července – Bob Birch, americký hudebník († 15. srpna 2012)
 15. července
 Ian Curtis, anglický zpěvák a textař
 Marky Ramone, americký hudebník
 15. července – Joe Satriani, americký kytarový virtuóz
 16. července – Jerry Doyle, americký herec, rozhlasový moderátor († 27. července 2016)
 17. července
 Afric Simone, Mosambický zpěvák a bavič
 Bryan Trottier, kanadský hokejový útočník
 Wong Kar-wai, hongkongský filmový režisér, scenárista
 20. července
 Paul Cook, britský bubeník
 Mima Jaušovecová, jugoslávská tenistka
 21. července – Michael Connelly, americký spisovatel
 22. července – Mick Pointer, britský bubeník
 23. července – Josef Garfinkel, izraelský archeolog
 24. července – Wattie Buchan, zpěvák punkové kapely The Exploited
 26. července – Andy Goldsworthy, britský sochař, fotograf
 28. července – Luca Barbareschi, italský herec, scenárista, režisér a producent
 29. července – Georg Satzinger, německý kunsthistorik
 31. července – Michael Biehn, americký herec
 2. srpna – Isabel Pantoja, španělská zpěvačka romského původu
 3. srpna – Štefan Margita, slovenský operní pěvec
 6. srpna – Ian R. MacLeod, britský spisovatel science-fiction a fantasy
 7. srpna
 Hans Enoksen, grónský premiér
 Kent Vernon Rominger, americký astronaut
 10. srpna – Sergej Suchoručenkov, ruský cyklista, olympijský vítěz z roku 1980
 11. srpna – Pierre-Louis Lions, francouzský matematik
 12. srpna – Bruce Greenwood, kanadský herec
 13. srpna – Marco Mendoza, americký hard rockový hudebník
 15. srpna – Peter-John Vettese, britský klávesista, skladatel a producent
 17. srpna – Chantal Poullain, česko-francouzská filmová a divadelní herečka
 18. srpna – Rainer Maria Woelki, německý kardinál
 21. srpna – Kim Cattrall, kanadsko-americká herečka britského původu
 23. srpna – David Wolf, americký astronaut
 25. srpna – Henri Toivonen, finský rallyový jezdec († 2. května 1986)
 27. srpna – Glen Matlock, britský kytarista a zpěvák
 28. srpna – Carl Nicholas Reeves, britský archeolog a egyptolog
 29. srpna – GG Allin, americký punkrockový zpěvák a skladatel († 28. června 1993)
 30. srpna – Ismaël Lô, senegalský hudebník
 4. září – Blackie Lawless, americký zpěvák, skladatel, kytarista a herec
 8. září
 Helmut Böttiger, německý spisovatel
 Mick Brown, americký rockový bubeník
 Sergej Alexandrovič Žukov, ruský vědec
 9. září
 Anatolij Arcebarskij, ukrajinský kosmonaut
 Avi Wigderson, izraelský matematik, informatik
 12. září
 Marika Gombitová, slovenská zpěvačka a skladatelka
 Brian Robertson, skotský rockový kytarista
 14. září – Kostas Karamanlis, předseda vlády Řecka
 15. září
 Maggie Reilly, skotská zpěvačka
 Ned Rothenberg, americký saxofonista, flétnista, klarinetista a skladatel
 16. září
 Anatolij Beloglazov, sovětský zápasník, olympijský vítěz
 Sergej Beloglazov, sovětský zápasník, olympijský vítěz
 David Copperfield, americký kouzelník a iluzionista
 17. září – Almazbek Atambajev, prezident Kyrgyzstánu
 18. září
 Chris Hedges, americký novinář, spisovatel a válečný korespondent
 Tim McInnerny, britský herec
 Peter Šťastný, slovenský hokejista
 19. září – Eivind Aadland, norský dirigent a houslista
 20. září
 Gary Cole, americký herec
 Steve Coleman, americký jazzový saxofonista
 21. září
 Marta Kauffman, americká televizní producentka a scenáristka
 Momir Bulatović, premiér Svazové republiky Jugoslávie († 30. června 2019)
 22. září – David Krakauer, americký klarinetista
 23. září
 Peter David, americký spisovatel
 Igor Otčenáš, slovenský spisovatel
 Paolo Rossi, italský fotbalista († 9. prosince 2020)
 24. září – Ilona Slupianeková, německá olympijská vítězka ve vrhu koulí
 25. září – Jamie Hyneman, americký expert na speciální filmové efekty
 28. září – Manfred Curbach, německý stavební inženýr
 29. září
 Sebastian Coe, britský olympijský vítěz v běhu na 1500m a politik
 James Donald Halsell, americký letec, důstojník a kosmonaut
 1. října
 Andrus Ansip, premiér Estonska
 Charalambos Cholidis, řecký zápasník († 26. června 2019)
 4. října
 Georgi Bliznaški, předseda vlády Bulharska
 Christoph Waltz, rakouský herec
 Hans van Breukelen, nizozemský fotbalista
 6. října – Ilja Mate, sovětský zápasník, olympijský vítěz
 8. října
 Rašid Nurgalijev, ruský generál a politik tatarské národnosti, ministr vnitra
 Janice Elaine Vossová, americká astronautka († 7. února 2012)
 12. října – Jozef Kundlák, slovenský operní zpěvák (tenor)
 14. října – Gabriela Habsburská, německá sochařka a diplomatka
 15. října – Pavol Janík, slovenský spisovatel
 17. října – Mae Jemisonová, americká astronautka
 20. října – Danny Boyle, britský režisér a producent
 21. října – Carrie Fisher, americká herečka († 27. prosince 2016)
 23. října – Dianne Reeves, americká jazzová zpěvačka
 25. října – Emil Spišák, slovenský divadelní režisér a politik
 26. října
 Mike Godwin, americký advokát a spisovatel
 Agnieszka Kotulanka, polská divadelní a filmová herečka
 Rita Wilsonová, americká herečka, manželka Toma Hankse
 28. října
 Mahmúd Ahmadínežád, šestý prezident Íránské islámské republiky
 Volker Zotz, rakouský filozof, buddholog a religionista
 29. října – Kazujo Sedžimaová, japonská architektka
 30. října – Milan Ftáčnik, slovenský politik a bývalý primátor Bratislavy († 14. května 2021)
 3. listopadu – Gary Ross, americký scenárista, filmový režisér a spisovatel
 4. listopadu – Jordan Rudess, americký hudebník
 6. listopadu
 Marc Dutroux, belgický sériový vrah
 David Soldier, americký hudebník, skladatel a neurolog
 8. listopadu
 Mari Boine, norsko-sámská hudebnice
 Richard Curtis, britský scenárista, režisér a producent
 9. listopadu – Lei Clijsters, belgický fotbalový reprezentant († 4. ledna 2009)
 10. listopad
 José Luis Brown, argentinský fotbalista a trenér († 12. srpna 2019)
 Scott Columbus, americký bubeník († 4. dubna 2011)
 12. listopadu – Stevie Young, skotský rockový kytarista
 13. listopadu
 Ginger Aldenová, americká herečka a modelka
 Rex Linn, americký herec
 Janusz Rudnicki, polský spisovatel a novinář
 14. listopadu – Kenneth Bowersox, americký astronaut
 19. listopadu
 Eileen Marie Collinsová, americká letkyně, důstojnice a kosmonautka
 Glynnis O'Connorová, americká herečka
 20. listopadu – Bo Derek, americká herečka a modelka
 21. listopadu
 Han Mjong-u, korejský zápasník, olympijský vítěz
 Jacky Godoffe, francouzský sportovní lezec
 22. listopadu – Fernando Gomes, portugalský fotbalista
 1. prosince – Vytautas Grubliauskas, litevský politik, jazzový virtuos
 3. prosince
 Charles M. Huber, německý herec a humanitární aktivista
 Ewa Kopaczová, předsedkyně vlády Polska
 5. prosince – Krystian Zimerman, polský klavírista
 6. prosince
 Peter Buck, americký kytarista
 Arthur Golden, americký spisovatel
 Hans Kammerlander, italský horolezec
 Randy Rhoads, americký heavy metalový kytarista († 19. března 1982)
 7. prosince
 Larry Bird, americký profesionální basketbalista
 Iveta Radičová, předsedkyně vlády Slovenska
 8. prosince
 Warren Cuccurullo, americký hudebník
 Andrius Kubilius, předseda vlády Litevské republiky
 Pierre Pincemaille, francouzský varhaník, improvizátor a pedagog. († 12. ledna 2018)
 9. prosince
 Ulrich Peltzer, německý spisovatel
 Jean-Pierre Thiollet, francouzský spisovatel
 Baruch Goldstein, pachatel masakru v Jeskyni patriarchů († 25. února 1994)
 14. prosince – Hanni Wenzelová, lichtenštejnská sjezdařka, dvojnásobná olympijská vítězka
 19. prosince – Hortense Ullrichová, německá spisovatelka
 18. prosince – Reinhold Ewald, německý fyzik a bývalý kosmonaut
 19. prosince
 Jens Fink-Jensen, dánský spisovatel, lyrik, fotograf a skladatel
 Cyril Collard, francouzský režisér, herec a hudebník († 5. března 1993)
 20. prosince
 Fulvio Abbate, italský spisovatel
 Bob Skeat, anglický baskytarista
 Guy Babylon, americký hráč na klávesové nástroje a skladatel († 2. září 2009)
 23. prosince
 Stephen Bray, americký skladatel, bubeník a hudební producent
 Jesús Huerta de Soto, španělský ekonom a politický filosof
 Dave Murray, anglický kytarista
 Michele Alboreto, italský pilot F1 († 25. dubna 2001)
 24. prosince – Sandžágín Bajar, předseda vlády Mongolska
 27. prosince – Doina Melinteová, rumunská běžkyně, dvojnásobná olympijská medailistka
 30. prosince
 Steven Lee Smith, americký astronaut
 Jacek Wszoła, polský olympijský vítěz ve skoku do výšky
 31. prosince
 Martin Joseph Fettman, americký učitel, vědec a kosmonaut
 Doug Naylor, britský spisovatel, televizní producent a režisér
 Úmrtí
 Česko
 4. ledna – Ernst Grünzner, československý politik německé národnosti (* 4. listopadu 1873)
 6. ledna – Josef Sigmond, profesor lesnické fakulty v Praze (* 18. dubna 1868)
 7. ledna – Julie Moschelesová, geografka (* 21. srpna 1892)
 15. ledna – Alois Vicherek, vojenský letec (* 20. června 1892)
 16. února – Františka Kolářová-Vlčková, spisovatelka (* 19. ledna 1883)
 22. února – Ctibor Bezděk, lékař, spisovatel, pacifista, filantrop (* 10. března 1872)
 23. února
 Vilém Veleba, československý politik (* 8. června 1870)
 Bohuslav Kindl, československý politik (* 22. února 1879)
 24. února – František Kolenatý, československý fotbalový reprezentant (* 29. ledna 1900)
 2. března – František Janda, architekt a urbanista (* 10. září 1886)
 26. března – Kamilla Neumannová, nakladatelka (* 24. března 1874)
 3. dubna
 Alois Mudruňka, malíř a grafik (* 12. září 1888)
 Jan Nepomuk Polášek, skladatel a sběratel lidových písní (* 16. dubna 1873)
 12. dubna – Alois Kudrnovský, teolog (* 20. června 1875)
 22. dubna
 Vlastimil Lada-Sázavský, šermíř, bronzová medaile v šermu šavlí na OH 1908 (* 31. března 1886)
 Jan Šrámek, římskokatolický kněz (* 12. prosince 1870)
 6. května – Milada Gampeová, herečka (* 9. dubna 1884)
 7. května – Josef Hoffmann, český a rakousky architekt a designér (* 15. prosince 1870)
 12. května
 Vladimír Ambros, hudební skladatel, dirigent a pedagog (* 18. září 1890)
 Bohuslav Leopold, houslista, kapelník, hudební skladatel a aranžér (* 6. září 1888)
 17. května – Hynek Tomáš, varhaník, sbormistr a hudební skladatel (* 30. června 1861)
 18. května
 Vladimír Peroutka, novinář a scenárista (* květen 1902)
 Jaroslav Krejčí, předseda protektorátní vlády (* 27. června 1892)
 21. května – Oldřich Zajíček, československý fotbalový reprezentant (* 12. srpna 1911)
 25. května – Johann Radon, rakouský matematik (* 16. prosince 1887)
 31. května
 Pavel Beneš, letecký konstruktér (* 14. června 1894)
 Hugo Kosterka, překladatel a nakladatel (* 9. dubna 1867)
 6. června – Josef Jan Litomiský, zakladatel Kongregace bratří těšitelů z Gethseman (* 2. března 1888)
 9. června – Jaroslav Hněvkovský, malíř a cestovatel, nazývaný „malíř Indie“ (* 10. dubna 1884)
 10. června – František Salesius Frabša, politik, novinář, spisovatel a překladatel (* 4. února 1887)
 12. června – Zdena Mašínová starší, manželka Josefa Mašína (* 20. května 1907)
 17. června – Sergěj Ingr, československý generál, legionář, ministr národní obrany (* 2. září 1894)
 18. června
 František Smotlacha, mykolog a zakladatel českého vysokoškolského sportu (* 30. ledna 1884)
 Václav Münzberger, kameraman (* 24. listopadu 1887)
 22. června – Václav Řezáč, spisovatel (* 5. května 1901)
 25. června – Eduard Štorch, pedagog, spisovatel a archeolog (* 10. dubna 1878)
 4. července – Josef Lukeš, československý politik (* 18. května 1870)
 6. července – Josef Chochol, architekt a urbanista (* 13. listopadu 1880)
 15. července – Josef Aul, cestovatel a lékař (* 4. března 1894)
 22. července – Jan Dvořáček, československý ministr průmyslu, obchodu a živností (* 12. listopadu 1887)
 1. srpna – Pavel Janák, architekt a designér (* 12. března 1882)
 11. srpna – Vilém Zítek, operní pěvec-basista (* 9. září 1890)
 14. srpna – Jaroslav Řídký, hudební skladatel a dirigent (* 25. srpna 1897)
 20. srpna – František Štverák, kněz pronásledovaný nacisty i komunisty (* 5. března 1909)
 22. srpna – Josef Syrový, malíř (* 21. února 1879)
 3. září – Viktor Trkal, fyzik (* 14. srpna 1888)
 19. září – Albert Pražák, literární historik (* 11. června 1880)
 20. září – Gustav Skalský, historik, numismatik, ředitel Národního muzea (* 13. března 1891)
 8. října – Stanislav Hanzlík, meteorolog (* 11. března 1878)
 12. října – Ferdinand Stibor, biskup Církve československé husitské (* 25. září 1869)
 21. října – Dragutin Pokorný, dirigent a hornista (* 10. října 1867)
 24. října – Karel Divíšek, letec, automobilový závodník a potápěč (* 6. srpna 1902)
 26. října – Augustin Handzel, sochař (* 7. června 1886)
 2. listopadu – Emil Utitz, filosof, estetik a psycholog (* 27. května 1883)
 11. listopadu – Václav Svoboda Plumlovský, spisovatel (* 18. července 1872)
 13. listopadu – Mořic Pícha, 22. biskup královéhradecký (* 18. dubna 1869)
 15. listopadu – Alén Diviš, malíř (* 26. dubna 1900)
 26. listopadu – Ludvík Vacátko, malíř (* 19. srpna 1873)
 30. listopadu – Ludvík Kuba, folklorista (* 16. dubna 1863)
 8. prosince – Josef Procházka, klavírista a hudební skladatel (* 24. května 1874)
 20. prosince – Antonín Dolenský, bibliograf, historik umění a publicista (* 11. června 1884)
 29. prosince – Jindřich Langner, kanovník Katedrální kapituly u sv. Štěpána v Litoměřicích (* 1. října 1870)
 30. prosince – Josef Jirsík, zoolog a ornitolog (* 26. listopadu 1898)
 Svět
 3. ledna – Joseph Wirth, německý říšský kancléř (* 6. září 1879)
 5. ledna – Mistinguett, francouzská herečka (* 4. dubna 1875)
 13. ledna
 Lyonel Feininger, americký malíř (* 17. července 1871)
 Myra Albert Wiggins, americká malířka a fotografka (* 15. prosince 1869)
 18. ledna – Konstantin Päts, poslední prezident meziválečného Estonska (* 23. února 1874)
 19. ledna – Nikolaj Panin, ruský krasobruslař, olympijský vítěz z roku 1908 (* 8. ledna 1872)
 23. ledna – Daniel Swarovski, umělecký sklář (* 24. října 1862)
 24. ledna – Oskar Karlweis, rakouský herec (* 10. června 1894)
 31. ledna – Alan Alexander Milne, anglický spisovatel a dramatik (* 18. ledna 1882)
 3. února
 Émile Borel, francouzský matematik a politik (* 7. ledna 1871)
 Johnny Claes, belgický automobilový závodník (* 11. května 1916)
 4. února – Savielly Tartakower, šachový velmistr a teoretik (* 22. února 1887)
 6. února – Ernst Schaible, předlitavský generál a politik (* 18. října 1868)
 13. února – Jan Łukasiewicz, polský matematik a filozof (* 21. prosince 1878)
 20. února – Heinrich Georg Barkhausen, německý fyzik (* 2. prosince 1881)
 25. února – Elmer Drew Merrill, americký botanik (* 15. října 1876)
 8. března – Friedrich von Toggenburg, ministr vnitra Předlitavska (* 12. července 1866)
 12. března – Bolesław Bierut, polský komunistický politik, předseda vlády (* 18. dubna 1892)
 15. března – Ernst von Starhemberg, rakouský ministr vnitra a vicekancléř (* 10. května 1899)
 17. března – Irène Joliot-Curie, francouzská chemička, Nobelova cena za chemii 1935 (* 12. září 1897)
 18. března
 Gejza Vámoš, slovenský lékař a spisovatel (* 22. prosince 1901)
 Alonzo G. Decker Sr., americký podnikatel a vynálezce (* 16. ledna 1884)
 20. března – Wilhelm Miklas, třetí prezident Rakouska (* 15. října 1872)
 27. března – Giuseppe Merosi, italský automobilový konstruktér (* 8. prosince 1872)
 29. března – Alfonso de Borbón y Borbón, španělský infant (* 3. října 1941)
 30. března – Fritz Wolfgang London, americký fyzik (* 7. března 1900)
 1. dubna – Michail Těreščenko, ruský ministr financí a zahraničí prozatímní vlády (* 18. března 1886)
 3. dubna – Erhard Raus, německý generál za druhé světové války (* 8. ledna 1889)
 8. dubna – Wolf Gold, signatář izraelské deklarace nezávislosti (* 31. ledna 1889)
 12. dubna – Constantin von Mitschke-Collande, německý malíř a grafik (* 19. září 1884)
 13. dubna – Emil Nolde, německý malíř, představitel moderního umění (* 7. srpna 1867)
 21. dubna – Angelo Dibona, italský horolezec a horský vůdce (* 7. dubna 1879)
 29. dubna – Wilhelm von Leeb, německý polní maršál (* 5. září 1876)
 30. dubna – Alben William Barkley, 35. viceprezident USA (* 24. listopadu 1877)
 2. května – Thure Sjöstedt, švédský zápasník, olympijský vítěz 1928 (* 28. srpna 1903)
 5. května – Miklós Nyiszli, maďarský a rumunský lékař a spisovatel (* 17. června 1901)
 11. května – Walter Sydney Adams, americký astronom (* 20. prosince 1876)
 13. května – Alexandr Fadějev, sovětský spisovatel (* 24. prosince 1901)
 14. května – Albert Kluyver, nizozemský mikrobiolog a biochemik (* 3. června 1888)
 18. května
 Avraham Kacnelson, izraelský politik a diplomat (* 1888)
 Tadeusz Michejda, polský lékař a politik (* 26. září 1879)
 20. května – Alois Hitler mladší, bratr německého diktátora Adolfa Hitlera (* 13. ledna 1882)
 24. května – Frederick Joubert Duquesne, búrský špión a dobrodruh (* 21. září 1877)
 26. května – Sergej Melgunov, ruský historik (* 25. prosince 1879)
 29. května – Hermann Abendroth, německý dirigent (* 19. ledna 1883)
 6. června
 Margaret Wycherlyová, anglická divadelní a filmová herečka (* 26. října 1881)
 Hiram Bingham, americký historik, cestovatel a politik (* 19. listopadu 1875)
 7. června
 Julien Benda, francouzský filozof a spisovatel (* 26. prosince 1867)
 Gottfried Benn, německý lékař a básník (* 2. května 1881)
 8. června – Marie Laurencin, francouzská malířka a básnířka (* 31. října 1883)
 19. června – Vladimir Afanasjevič Obručev, ruský geolog a spisovatel (* 10. října 1863)
 26. června
 Richie Powell, americký jazzový klavírista (* 5. září 1931)
 Clifford Brown, americký jazzový trumpetista (* 30. října 1930)
 27. června – Pinchas Kohen, izraelský agronom a vychovatel (* 24. září 1886)
 29. června – Max Emmerich, americký olympijský vítěz v trojboji (* 1. června 1879)
 6. července – Norbert Mueller, kanadský hokejista, zlato na OH 1928 (* 14. února 1906)
 14. července – John Wishart, skotský matematik a zemědělský statistik (* 28. listopadu 1898)
 22. července – Ľudovít Šenšel, slovenský evangelický kněz a poválečný politik (* 13. dubna 1888)
 24. července – Alessandro Anzani, italský konstruktér, motocyklový a automobilový závodník (* 5. prosince 1877)
 28. července – Walter Andrae, německý archeolog (* 18. února 1875)
 29. července – Ludwig Klages, německý filosof, psycholog, grafolog (* 10. prosince 1872)
 11. srpna – Jackson Pollock, americký malíř (* 28. ledna 1912)
 13. srpna – Jakub Kolas, běloruský spisovatel (* 3. listopadu 1882)
 14. srpna
 Konstantin von Neurath – nacistický zločinec, první protektor Čech a Moravy (* 2. února 1873)
 Bertolt Brecht, německý dramatik (* 10. února 1898)
 16. srpna – Béla Lugosi, maďarský herec (* 20. října 1882)
 19. srpna – Helmar Lerski, kameraman a fotograf (* 18. ledna 1871)
 25. srpna – Alfred Charles Kinsey, americký psycholog, biolog a etolog (* 23. června 1894)
 2. září – Herman Rupp, australský botanik (* 27. prosince 1872)
 6. září – Michael Ventris, anglický architekt a filolog (* 12. července 1922)
 11. září – Billy Bishop, kanadské letecké eso (* 8. února 1894)
 13. září – Archibald Low, anglický inženýr, fyzik a vynálezce (* ? 1888)
 21. září – Karl Caspar, německý malíř (* 13. března 1879)
 22. září – Frederick Soddy, anglický radiochemik, nositel Nobelovy ceny za chemii (* 2. září 1877)
 25. září – Lucien Febvre, francouzský historik (* 22. července 1878)
 27. září – Mildred Didriksonová, americká sportovkyně, olympijská vítězka (* 26. června 1911)
 28. září – William Boeing, americký letecký průkopník (* 1881)
 10. října – Leo Kalda, chorvatský architekt (* 10. dubna 1880)
 14. října – Jehuda Mozes, izraelský podnikatel a mediální mangnát (* 1886)
 16. října – Jules Rimet, zakladatele fotbalového mistrovství světa (* 14. října 1873)
 20. října – Lawrence Dale Bell, americký průmyslník a zakladatel Bell Aircraft Corporation (* 5. dubna 1894)
 25. října – Risto Ryti, finský premiér a prezident (* 3. února 1889)
 29. října – Louis Rosier, francouzský automobilový závodník (* 5. listopadu 1905)
 30. října – Pío Baroja, španělský romanopisec (* 28. prosince 1871)
 1. listopadu
 Tommy Johnson, americký zpěvák, skladatel a kytarista (* 1896)
 Šabtaj Levy, izraelský politik (* 10. dubna 1876)
 3. listopadu – Jean Metzinger, francouzský malíř (* 24. června 1883)
 5. listopadu – Art Tatum, americký jazzový klavírista (* 13. října 1909)
 10. listopadu – David Seymour, americký fotograf (* 20. listopadu 1911)
 13. listopadu – Dave Trottier, kanadský hokejista, zlato na OH 1928 (* 25. června 1906)
 14. listopadu – Pierre Benigni, francouzský malíř (* 1878)
 16. listopadu – Robert Wartenberg, americký neurolog (* 19. června 1886)
 21. listopadu – Johann Rihosek, rakouský konstruktér lokomotiv (* 5. června 1869)
 25. listopadu – Olexandr Dovženko, sovětský filmový scenárista, producent a režisér (* 10. září 1894)
 26. listopadu
 Tommy Dorsey, americký jazzový trombónista, trumpetista, skladatel a dirigent (* 19. listopadu 1905)
 Sofie Buxhoeveden, dvorní dáma carevny Alexandry Fjodorovny, spisovatelka (* 6. září 1883)
 3. prosince
 Felix Bernstein, německý matematik (* 24. února 1878)
 Alexandr Rodčenko, sovětský fotograf a výtvarník (* 5. prosince 1891)
 6. prosince – Bhímráo Rámdží Ámbédkar, indický právní vědec (* 14. dubna 1891)
 7. prosince – Karol Kočí, slovenský entomolog (* 17. ledna 1879)
 8. prosince – Jimmie Angel, americký letec a dobrodruh (* 1. srpna 1899)
 14. prosince – Juho Kusti Paasikivi, finský prezident (* 27. listopadu 1870)
 16. prosince – Frederick G. Donnan, irský chemik (* 6. září 1870)
 21. prosince
 Lewis Terman, americký psycholog (* 15. ledna 1877)
 Paul Reusch, německý průmyslník (* 9. února 1868)
 25. prosince – Robert Walser, švýcarský prozaik (* 15. dubna 1878)
 Domácí demografický vývoj
 Hlavy států
 Evropa:
 Československo – prezident Antonín Zápotocký
 Maďarsko
 premiér András Hegedüs
 premiér Imre Nagy (24. 10. – 4. 11.)
 premiér János Kádár (od 4. 11.)
 Západní Německo
 prezident Theodor Heuss
 kancléř Konrad Adenauer
 Německá demokratická republika – prezident Wilhelm Pieck
 Rakousko – prezident Theodor Körner
 Vatikán – papež Pius XII.
 Francie – prezident René Coty
 Litevská SSR – Antanas Sniečkus
 Sovětský svaz
 předseda prezidia Nejvyššího sovětu Kliment Jefremovič Vorošilov
 (de facto) první tajemník KSSS Nikita Sergejevič Chruščov
 USA – prezident Dwight D. Eisenhower
 Asie:
 Japonsko – Císař Šówa (Hirohito)
 Čína – předseda ČLR Mao Ce-Tung
 Reference
 Externí odkazy
 Digitální archivy k roku 1956
 Československý filmový týdeník v archivu České televize – rok 1956
 Dokumentární cyklus České televize Retro – rok 1956
 Pořad stanice Český rozhlas 6 Rok po roce – rok 1956, 2. část
 Rudé právo v archivu Ústavu pro českou literaturu – ročník 36 rok 1956
 20. století


text:
intimés, tous représentés par Me Jean-Marie Faivre, avocat, rue de la Rôtisserie 2, 1204 Genève,
 Dans les causes opposant I.________, F.________ et O.________ à la Caisse interprofessionnelle d'assurance-vieillesse et survivants de la Fédération romande des syndicats patronaux (la caisse), le Tribunal fédéral des assurances, par arrêt du 29 novembre 2000, a admis les recours en ce sens que les jugements de la Commission cantonale genevoise de recours en matière d'AVS/AI, du 11 février 2000, étaient annulés, les causes étant renvoyées à l'autorité judiciaire de première instance pour qu'elle statue à nouveau en procédant conformément aux considérants. Les faits déterminants sont exposés de manière détaillée dans l'arrêt précité, auquel il est renvoyé.
 Par lettres du 11 juillet 2001, la Commission cantonale genevoise de recours en matière d'AVS/AI a donné à P.________, W.________ et S.________, soit les revendeuses autorisées T.________ concernées par les factures litigieuses de cotisations paritaires du 12 novembre 1996, la possibilité de se déterminer en connaissance de cause sur ces factures et sur les recours formés contre celles-ci par I.________, F.________ et O.________.
 P.________ a pris position dans un écrit du 16 août 2001. De son côté, W.________ a affirmé qu'elle avait travaillé en qualité d'indépendante.
 Les parties au procès ont déposé leurs observations. Par jugement du 20 décembre 2001, la juridiction cantonale a admis les recours et annulé les «décisions» du 12 novembre 1996. En bref, elle a considéré les revendeuses autorisées T.________ comme étant de condition indépendante.
 L'Office fédéral des assurances sociales interjette recours de droit administratif contre ce jugement, en concluant à l'annulation de celui-ci. Il invite le Tribunal fédéral des assurances à dire que l'activité des revendeurs autorisés est une activité salariée, vu que les éléments en faveur d'une activité lucrative dépendante apparaissent prédominants.
 I.________, F.________ et O.________ concluent, sous suite de frais et dépens, au rejet du recours. La caisse s'en remet à justice. P.________, W.________ et S.________ n'ont pas déposé d'observations.
 1.1 Les factures litigieuses du 12 novembre 1996 se présentent comme des décomptes de cotisations paritaires.
 À la différence de simples décomptes de cotisations, qui ne peuvent ni ne doivent être communiqués sous la forme de décisions (ATF 110 V 167; RCC 1976 p. 567), dans ces factures, la caisse, se fondant sur les déclarations de salaires des 20, 30 et 31 octobre 1996, a fixé les cotisations dues, en taxant les concessionnaires T.________ comme employeurs des revendeurs autorisés. En définitive, les factures du 12 novembre 1996 sont des actes d'administration par lesquels la caisse a pris une décision relative aux obligations des revendeurs autorisés (art. 128 al. 1 RAVS). Rendues sous la forme de décisions écrites, ces factures pouvaient donc faire l'objet d'un recours devant la juridiction cantonale.
 Il n'y a donc pas lieu d'examiner dans la présente procédure ce qu'il en est du montant réclamé par la caisse à titre de cotisations au régime des allocations familiales de droit cantonal, question qui ne ressortit pas à la compétence de la Cour de céans (ATF 124 V 146 consid. 1).
 1.3 Suivant les faits établis, les produits T.________ sont distribués selon un procédé particulier. Des revendeurs autorisés présentent ces produits lors de réunions privées. Ils s'assurent à cet effet le concours d'une hôtesse qui réunit à son domicile des connaissances. Ils recueillent ensuite les commandes. Ils ne sont pas liés par la liste/prix du catalogue et doivent disposer d'un stock d'au moins 400 fr. Ils assument leurs frais et sont rémunérés sur la base d'une marge brute d'environ 25% du prix catalogue. Les revendeurs sont conseillés par des monitrices qui sont elles-mêmes rattachées à un concessionnaire. Une monitrice regroupe environ une vingtaine de revendeurs. Elles sont rétribuées par le concessionnaire à raison de 3% sur les ventes réalisées par leurs revendeurs. Elles ont le statut de salariées. Il y a dix-huit concessionnaires en Suisse. Ce sont eux qui distribuent, suivant les commandes, les produits aux revendeurs et assurent la formation, dans le cadre de séminaires, des monitrices. Chaque concessionnaire doit posséder un stock de marchandises d'une valeur de 100'000 fr. à 150'000 fr.
 Le litige porte sur le caractère dépendant ou indépendant des revenus perçus par les revendeurs autorisés T.________ depuis janvier 1995. Ratione temporis, les dispositions de la loi fédérale sur la partie générale du droit des assurances sociales (LPGA), entrée en vigueur le 1er janvier 2003, ne sont pas applicables.
 2.1 Chez une personne qui exerce une activité lucrative, l'obligation de payer des cotisations dépend, notamment, de la qualification du revenu touché dans un certain laps de temps; il faut se demander si cette rétribution est due pour une activité indépendante ou pour une activité salariée (art. 5 et 9 LAVS, art. 6 ss RAVS). Selon l'art. 5 al. 2 LAVS, on considère comme salaire déterminant toute rétribution pour un travail dépendant effectué dans un temps déterminé ou indéterminé; quant au revenu provenant d'une activité indépendante, il comprend «tout revenu du travail autre que la rémunération pour un travail accompli dans une situation dépendante» (art. 9 al. 1 LAVS).
 2.2 Dans un arrêt non publié R. du 18 septembre 1968 (H 58/68), le Tribunal fédéral des assurances a considéré que les «présentatrices» d'articles T.________ exerçaient une activité lucrative dépendante, attendu qu'elles se trouvaient dans un rapport incontestable de subordination dans l'organisation du travail envers l'entreprise R.________ SA et qu'elles ne supportaient guère le risque, limité, d'une imprudence ou d'une malhonnêteté des «hôtesses», lesquelles ne devaient livrer la marchandise que contre paiement préalable (le double de la «liste de prix» était remis aux clients lors des commandes). La Cour de céans a retenu que les «présentatrices» demandaient pratiquement la livraison des marchandises à R.________ SA au fur et à mesure des commandes reçues. Elles ne s'exposaient ainsi qu'à voir leurs efforts dénués de succès et à perdre du temps, ce qui ne saurait constituer un risque permettant de les considérer comme des personnes de condition indépendante (ATFA 1963 p. 179 consid. 1). Dans ces conditions, il importait peu qu'elles doivent assumer elles-mêmes certains frais (cadeau aux «hôtesses», emballage, téléphone, déplacement, etc.).
 3.1 Les premiers juges ont retenu que les revendeurs autorisés T.________ ne percevaient pas de commissions, mais une marge commerciale - à savoir la différence entre le prix d'achat et le prix de vente qu'ils ont consenti librement à leurs clients (ils peuvent par exemple accorder des rabais par rapport aux prix figurant dans le catalogue) -, et qu'ils agissent en leur nom et pour leur propre compte, à telle enseigne que le concessionnaire ne connaît pas leur clientèle. Ils en ont conclu que, contrairement à l'avis de l'OFAS du 26 juin 1995, la jurisprudence rendue en la matière à propos des représentants de commerce ne saurait s'appliquer dans le cas d'espèce.
 Selon la juridiction de première instance, le revendeur autorisé assume le risque économique encouru par l'entrepreneur. En effet, la vente est conclue en son nom et pour son propre compte, et le risque économique n'est plus limité comme auparavant à une imprudence ou un geste malhonnête de l'hôtesse chez laquelle la réunion e eu lieu. Il doit dorénavant payer au concessionnaire la marchandise qu'il a commandée, alors que le client s'est à ce stade uniquement contenté de marquer un intérêt, sans s'engager à quoi que ce soit. Il supporte d'une façon générale le risque sur les débiteurs. C'est lui qui établit les conditions financières des commandes.
 D'autre part, les premiers juges ont considéré qu'il n'existe pas non plus de rapport social de dépendance économique dans l'organisation du travail entre le revendeur autorisé et le concessionnaire. Ils ont retenu que dans le cadre du contrat de vente conclu entre le revendeur et le client, ni le nom du concessionnaire, ni même son existence n'apparaissent. Celui-ci ne connaît pas les clients. Le revendeur est libre d'organiser son travail selon l'horaire et le rythme qui lui conviennent. Il n'a pas à rendre de comptes au concessionnaire et il choisit librement ses clients. Le fait qu'il bénéficie d'une formation gratuite et de conseils ne suffit pas pour conclure qu'il y ait des instructions de travail au sens du ch. 1015 des directives de l'OFAS sur le salaire déterminant.
 3.2 De son côté, le recourant fait valoir que les différences entre l'ancien système de vente de la maison R.________ SA employant des «présentatrices» d'articles T.________ et la nouvelle organisation de vente mise en place depuis janvier 1995 sont bien moins grandes qu'il n'y paraît, les éléments qui font conclure à l'existence d'une activité salariée étant nettement prédominants dans le cas particulier. Il relève que les revendeurs autorisés n'occupent pas de personnel ni n'utilisent leurs propres locaux commerciaux. Le conseiller T.________ peut même bénéficier d'une voiture de fonction. L'engagement financier des revendeurs se limite ainsi à 400 fr. pour le stock de base et ne saurait en aucun cas être assimilé à un investissement comparable à celui d'un entrepreneur. Il s'agit de frais généraux au même titre que les frais de publicité, frais de réunion, frais de téléphone engendrés par l'activité de revendeur. Les «présentatrices» supportaient des frais analogues sans pour autant être de condition indépendante.
 3.3 Les indices caractéristiques d'une activité indépendante résident dans la mise en oeuvre d'investissements d'une certaine importance, l'usage de ses propres locaux de travail et l'engagement de son personnel (ATF 119 V 163 consid. 3b). Le risque particulier de l'entrepreneur découle du fait que, quel que soit le résultat de son activité, il doit supporter les coûts de son entreprise, en particulier les frais généraux, pertes, risques d'encaissement et de ducroire (Greber/Duc/Scartazzini, Commentaire des articles 1 à 16 de la loi fédérale sur l'assurance-vieillesse et survivants [LAVS], ad. art. 5 LAVS, n° 111 p. 181; Rudolf Rüedi, Die Abgrenzung zwischen selbständiger und unselbständiger Erwerbstätigkeit, in: Aktuelle Fragen aus dem Beitragsrecht der AHV, Referate der Tagung des Schweizerischen Instituts für Verwaltungskurse vom 28. November 1997 in Luzern, Schaffhauser/Kieser (éd.), St. Gallen, 1998, p. 131 s.; cf. en outre ATF 123 V 162 s. consid. 1 et les références).
 3.4 Le «revendeur autorisé T.________» est lié au concessionnaire par un contrat prévoyant qu'il vend des produits T.________ selon le système T.________ (réunions à domicile) uniquement et qu'il doit s'abstenir de vendre d'autres produits d'après le système T.________ ou un système similaire durant les réunions où il vend des produits T.________.
 En l'occurrence, la vente des produits de cette marque selon le système T.________ des réunions à domicile ne nécessitait aucune organisation d'entreprise de la part des revendeuses autorisées. Celles-ci n'ont pas engagé de personnel ni fait usage de leurs propres locaux de travail. Il n'y a pas eu non plus d'investissements d'une certaine importance, si ce n'est l'acquisition d'un équipement de base d'une valeur d'environ 400 fr., qui leur appartenait à la signature du contrat et dont le paiement se faisait selon entente avec le concessionnaire. Toutefois, cela ne suffisait pas à faire admettre l'existence d'un risque économique propre (arrêt H.B. du 23 janvier 1957 [H 169/56], in RCC 1957 p. 222; arrêt P. R. et E. B. du 4 décembre 1956 [H 165/56], in RCC 1957 p. 278 consid. 2; voir aussi, à propos de l'offre d'articles ou de prestations de service à domicile, Hanspeter Käser, Unterstellung und Beitragswesen in der obligatorischen AHV, 2ème édition, p. 138, ch. m. 4.79 et la note n° 266).
 À la différence des «présentatrices» d'articles T.________ employées par R.________ SA, le revendeur autorisé T.________ doit payer au concessionnaire la marchandise qu'il commande, alors que le client se contente à ce stade uniquement de marquer un intérêt, sans s'engager à quoi que ce soit. Toutefois, le risque de mévente est limité (comp. RCC 1989 p. 466 s. consid. 3b, où il s'agissait de revendeurs d'un quotidien). Ainsi que le relève avec raison le recourant, rien n'empêche le revendeur autorisé de ne commander que les articles qui lui ont été payés au préalable.
 De même que les «présentatrices» d'articles T.________ étaient dans une relation de dépendance envers R.________ SA, de même les revendeuses autorisées le sont par rapport à T.________, respectivement leurs concessionnaires. En effet, pour être autorisées à vendre les produits de cette marque, elles ne peuvent le faire que selon le système T.________ des réunions à domicile.
 Comme pour les «présentatrices», les frais engendrés par l'activité de revendeur autorisé T.________ (frais de déplacement, de livraison, de téléphone ou de publicité, rémunération ou récompense de l'hôtesse, etc.) ne sont pas déterminants pour la condition du cotisant.
 Au vu de ce qui précède, et même si, comme le relèvent les premiers juges et les intimés, l'activité de revendeur autorisé présente des particularités liées à son mode d'organisation (liberté d'agir pour son propre compte et d'établir les factures en son nom, avec les risques d'encaissement et de ducroire que cela comporte; liberté d'organiser son travail selon l'horaire et le rythme qui lui conviennent), les éléments en faveur d'une activité lucrative dépendante apparaissent prédominants, au sens de la LAVS et de la jurisprudence y relative. Dans ce sens, le jugement cantonal se révèle contraire au droit fédéral et doit dès lors être annulé.
 La procédure n'est pas gratuite, s'agissant d'un litige qui ne porte pas sur l'octroi ou le refus de prestations d'assurance (art. 134 OJ a contrario). Succombant, les intimés supporteront les frais de justice (art. 156 al. 1 en liaison avec l'art. 135 OJ). Ils ne sauraient prétendre une indemnité de dépens pour l'instance fédérale (art. 159 al. 1 en corrélation avec l'art. 135 OJ).
 Dans la mesure où il est recevable, le recours est admis et le jugement de la Commission cantonale genevoise de recours en matière d'AVS/AI, du 20 décembre 2001, est annulé.
 Les frais de justice, d'un montant de 1'000 fr., sont mis à la charge des intimés, solidairement.
 Le présent arrêt sera communiqué aux parties, à W.________, à S.________, à P.________, à la Caisse interprofessionnelle d'AVS de la Fédération romande des syndicats patronaux (CIAM-AVS), Genève, et à la Commission cantonale genevoise de recours en matière d'assurance-vieillesse, survivants et invalidité.