type: other

text:
Odvetniška tarifa
 Odvetniška tarifa : Uradni list RS, št. 2/15 in 28/18 Odvetniška tarifa (Uradni list RS, št. 2/15 in 28/18) Odvetniška tarifa (Uradni list RS, št. 2/15 in 28/18)
 Naslov ang. Attorneys’ Tariff
 Datum sprejetja 23.09.2014
 Datum objave 09.01.2015
 Datum začetka veljavnosti 10.01.2015
 SOP 2015-01-0024
 Na podlagi 19. člena Zakona o odvetništvu (Uradni list RS, št. 18/93, 24/96 − odl. US, 24/01, 54/08 in 35/09) in 10. člena Statuta Odvetniške zbornice Slovenije (Uradni list RS, št. 15/94, 10/95, 55/96, 4/00, 13/02, 90/03, 131/04, 103/11, 86/13 in 41/14) je bila na skupščini Odvetniške zbornice Slovenije dne 23. septembra 2014 sprejeta
 A. SPLOŠNI DEL
 (vsebina tarife, stranka)
 (1) Ta tarifa določa način vrednotenja, obračunavanje in plačilo odvetniških storitev in izdatkov, ki so jih stranke oziroma naročniki storitev dolžni plačati odvetnikom oziroma odvetniškim družbam (v nadaljnjem besedilu: odvetnik) za izvršene pravne storitve.
 (2) Stranka je oseba, za katero odvetnik izvrši pravno storitev na podlagi pooblastila oziroma oseba, v korist katere je pooblastilno razmerje sklenjeno ali za katero opravi odvetnik pravno storitev po sklepu pristojnega organa (naročnik storitve).
 (odvetniška storitev, odvetniški stroški)
 (1) Odvetniška storitev (v nadaljnjem besedilu: storitev) je delo, ki ga odvetnik opravi v smislu določb zakona, ki ureja odvetništvo, za stranko na podlagi pooblastila ali po sklepu pristojnega organa.
 (2) Odvetniški stroški so skupna cena odvetniških storitev in izdatkov, ki so potrebni za izvršitev dela, povečani za davek na dodano vrednost (v nadaljnjem besedilu: DDV) v primeru, ko je odvetnik davčni zavezanec v Republiki Sloveniji.
 (3) Odvetniške stroške je dolžna plačati stranka oziroma naročnik storitve.
 (4) Ta tarifa se uporablja tudi v primeru, ko odvetnika nadomešča drug odvetnik, odvetniški kandidat ali odvetniški pripravnik.
 (vrednotenje storitev)
 Storitve se vrednotijo po naslednjih merilih:
 - strokovna zahtevnost;
 - odgovornost;
 - vrednost obravnavanega predmeta;
 - specialistično znanje;
 - strokovno znanje s področja drugih strok;
 - znanje tujih pravnih virov;
 - uporaba tujega jezika;
 - čas, potreben za izvršitev dela;
 - število zastopanih oseb;
 - druga merila, določena s to tarifo.
 (določanje vrednosti storitve)
 (1) Vrednost storitve je določena s številom točk.
 (2) Če vrednost storitve ni določena s številom točk, jo določi odvetnik s številom točk, glede na vrednost obravnavanega predmeta po lestvici iz tarifne številke 18 posebnega dela te tarife.
 (3) Odvetnik določi vrednost obravnavanega predmeta po višini, ki jo navede stranka oziroma drugi udeleženci postopka.
 (4) Če tako določena vrednost ne ustreza pravi prometni vrednosti, lahko odvetnik za določitev vrednosti storitve uporabi vrednost, ki jo je ugotovil pristojni davčni urad ali sodni izvedenec ali cenilec ustrezne stroke, oziroma o kateri se pisno sporazume s stranko.
 (5) Izjemoma določa tarifa število točk v razponu tako, da določa najnižjo in najvišjo vrednost storitve. V tem primeru uporabi odvetnik za določitev vrednosti znotraj razpona merila iz prejšnjega člena.
 (6) Storitve, ki jih tarifa ne ovrednoti, oceni odvetnik s primerjavo podobnih storitev, ki so v tarifi ovrednotene. Pri vrednotenju takih storitev uporabi odvetnik določbe posebnega dela tarife in merila iz prejšnjega člena.
 (čas izvrševanja storitve)
 Za storitev, ki jo odvetnik opravi na zahtevo stranke ali na zahtevo organa, ki vodi postopek, ob dela prostih dnevih (prazniki, sobota in nedelja) ali v nočnem času med delavniki (med 20.00 uro zvečer in 8.00 uro zjutraj), se točkovna vrednost storitve zviša za 50 odstotkov.
 (urnina)
 (1) Za porabljeni čas zlasti med zastopanjem na narokih, ogledih in drugih sorodnih storitvah gre odvetniku vselej poleg plačila za zastopanje, določenega v tarifnih številkah posebnega dela, za vsake začete nadaljnje pol ure nad eno uro tudi urnina v višini 50 točk, vendar za vsakokratno zastopanje največ do višine postavke, ki je v tarifnih številkah posebnega dela določena za prvo tovrstno zastopanje.
 (2) Enako pripada odvetniku urnina za vsake začete pol ure nad 15 minut za čakanje na narok za obravnavo ali drug narok, ki se je pričel z zamudo, za čakanje med posvetovanjem organa ali podobne porabe časa.
 (3) Kadar trajata čakanje na narok in narok skupno do 45 minut, pripada odvetniku samo plačilo za udeležbo na naroku.
 (4) Za odsotnost iz pisarne v času potovanja za stranko pripada odvetniku za vsake začete pol ure 20 točk.
 (5) V čas odsotnosti iz pisarne se ne všteva čas trajanja naroka oziroma dela za stranko.
 (zastopanje več strank)
 (1) Za zastopanje več strank v istem postopku zaradi prekrška, disciplinskem postopku in podobnih postopkih pripada odvetniku za drugo in vsako nadaljnjo zastopano stranko 50 odstotni povišek na skupno vrednost storitve.
 (2) Za zagovarjanje obdolženca, za zastopanje oškodovanca ali nadomestnega tožilca ali zasebnega tožilca v kazenskem postopku se zviša skupna vrednost storitve za drugo in vsako nadaljnje očitano dejanje za 25 odstotkov, vendar največ za 100 odstotkov.
 (3) Za zastopanje več strank, ki uveljavljajo pravico iz iste dejanske in pravne podlage v pravdnih in nepravdnih zadevah, v postopkih pred delovnimi in socialnimi sodišči ter upravnih in drugih postopkih, se skupna vrednost storitve zviša za 10 odstotkov za vsako nadaljnjo stranko, vendar največ za 100 odstotkov, v primerih, ko odvetnik zastopa več kot trideset strank, pa največ za 200 odstotkov.
 (uporaba tuje tarife)
 (1) Tujim fizičnim in pravnim osebam sme odvetnik svojo storitev obračunati po predpisih oziroma po tarifi, ki velja na območju države, v kateri odvetnik stranko zastopa oziroma zanjo deluje.
 (2) Za storitev, ki jo odvetnik opravi za domačo stranko v tujini, ima pravico zahtevati plačilo odvetniških stroškov po tej tarifi ali po predpisih oziroma tarifi, ki velja v državi, v kateri zastopa stranko, kar velja tudi za primer, da stranko zastopa oziroma zanjo dela le pisno.
 (3) Določila iz prvega in drugega odstavka tega člena se uporabijo le za obračun odvetniških storitev med odvetnikom in stranko, ne pa tudi za odmero, ki jo opravi sodišče ali drug organ.
 (izdatki, potrebni za izvršitev storitve)
 Izdatki, potrebni za izvršitev storitve, so:
 - potni stroški;
 - dnevnice;
 - poštnine;
 - telefonski stroški;
 - izdatki za takse;
 - izdatki za bančne storitve;
 - izdatki za fotokopiranje, prepisovanje;
 - drugi stroški.
 (potni stroški in dnevnice)
 (1) Stranka je dolžna odvetniku plačati prevozne stroške, parkirnino, dnevnice in izdatke za prenočevanje, če so ti izdatki v zvezi z delom, ki ga opravi za stranko.
 (2) Odvetnik ima pravico do povračila prevoznih stroškov, in sicer za avtobusno vozovnico, na vlakih za vozovnico I. razreda, na ladjah za vozovnico I. razreda, za vozovnico na letalu za poslovni razred in za spalnik v vlaku ali za kabino na ladji, če mora opraviti potovanje ponoči.
 (3) Stranka je dolžna plačati kilometrino za uporabo osebnega avtomobila, če odvetnik potuje na razdalji do 400 kilometrov v eno smer, odvetnik pa se lahko s stranko dogovori za kilometrino tudi pri uporabi osebnega avtomobila za daljšo razdaljo.
 (4) Stranka je dolžna plačati kilometrino za uporabo osebnega avtomobila, in sicer v višini, ki se po uredbi, ki ureja davčno obravnavo povračil stroškov in drugih dohodkov iz delovnega razmerja, ne všteva v davčno osnovo.
 (5) Dnevnica za odsotnost iz kraja odvetnikove pisarne znaša določen odstotek povprečne mesečne plače v gospodarstvu v Republiki Sloveniji za pretekle tri mesece, in sicer:
 - za čas od 6 do 8 ur 1,74 %
 - za čas od 8 do 12 ur 2,50 %
 - za čas nad 12 ur 5 %.
 (6) Za potovanje v tujino ima odvetnik pravico do nadomestila v višini, kot je določena za delavce državnih organov Republike Slovenije.
 (izdatki za stranko in drugi izdatki)
 (1) Stranka je dolžna povrniti odvetniku sredstva, ki jih je zanjo založil.
 (2) Stranka je dolžna povrniti odvetniku tudi izdatke za poštne in telefonske storitve, obrazce, za bančne storitve, za fotokopiranje in prepisovanje spisov, listin ter dokumentacije in podobne izdatke.
 (3) Izdatke iz prejšnjega odstavka lahko odvetnik obračuna v dejanski višini ali v pavšalnem znesku v višini 2 odstotkov od skupne vrednosti storitve do 1.000 točk, v zadevah, v katerih vrednost storitve presega 1.000 točk, pa še 1 odstotek od presežka nad 1.000 točk.
 (cena storitve)
 (1) Cena storitve je vsota točk za vsako posamezno storitev, pomnožena z vrednostjo točke.
 (2) Stranka je dolžna plačati odvetniku storitev po tarifi, veljavni v času, ko je odvetnik delo opravil, pomnoženi z vrednostjo točke v času plačila, povečano za DDV, če je odvetnik zavezanec za plačilo v Republiki Sloveniji.
 (3) Izjemoma je stranka dolžna odvetniku plačati storitve po tarifi, veljavni ob uvedbi postopka, če se med postopkom ni spreminjala vrednost obravnavanega predmeta, zaradi spremenjene tarife, veljavne v času plačila, pa je število točk za opravljeno storitev nižje za več kot 10 odstotkov.
 (vrednost točke)
 (1) Vrednost točke znaša 0,459 EUR.
 (2) Vrednost točke se spreminja glede na rast življenjskih potrebščin v Republiki Sloveniji, ki jo ugotavlja Statistični urad Republike Slovenije, ali glede na rast plač sodnikov. Sprememba vrednosti točke je možna v primeru, ko rast življenjskih potrebščin ali rast plač sodnikov v času od uveljavitve zadnjega zvišanja preseže 10 odstotkov.
 (3) Upravni odbor Odvetniške zbornice Slovenije odloča o spremembi vrednosti točke, upoštevaje merila iz prejšnjega odstavka.
 (4) K sklepu upravnega odbora daje, upoštevaje merila iz drugega odstavka tega člena, soglasje minister, pristojen za pravosodje.
 (uporaba tarife)
 (1) Tarifo so dolžni uporabljati vsi odvetniki za obračunavanje odvetniških storitev, opravljenih na območju Republike Slovenije.
 (2) Sodišča in drugi organi ter druge pravne osebe, ki odločajo v okviru svojih pristojnosti o odvetniških stroških, so pri tem dolžni uporabljati to tarifo.
 (3) O predlogu odvetnika za priznanje in odmero stroškov zastopanja, opravljenega za določeno osebo na zahtevo pristojnega organa ali v primeru, če je zastopana oseba po veljavnih predpisih upravičena do povrnitve stroškov zastopanja, mora sodišče ali drug pristojni organ odločiti v tridesetih dneh od prejema predloga.
 (4) Sodišča in drugi organi so dolžni na predlog odvetnika odmeriti odvetniške stroške tudi ob upoštevanju določbe tretjega odstavka 12. člena te tarife.
 (pogodba o plačilu odvetniških stroškov)
 (1) Odvetnik in stranka lahko skleneta pisno pogodbo o plačilu storitev v določenem (pavšalnem) znesku, ali v odstotku od vrednosti prisojenega zneska ali od vrednosti, pridobljene v postopku (plačilo po uspehu), ali po porabljenem času, ali po posebnem delu te tarife s povečanjem za določen odstotek. Pogodba lahko vsebuje tudi kombinacijo posameznih metod obračuna, razen kombinacije plačila po uspehu in plačila po določbah posebnega dela te tarife.
 (2) Pogodba ne sme biti v nasprotju s 17. členom Zakona o odvetništvu (Uradni list RS, št. 18/93, 24/96 − odl. US, 24/01, 54/08 in 35/09) in s splošnim delom te tarife, biti mora ločena od pooblastila in drugih dogovorov ter mora vsebovati opozorilo glede določbe iz četrtega odstavka tega člena. Vsebina in učinki pogodbe se presojajo po določbah zakona, ki ureja obligacijska razmerja, zlasti po določbah pogodbe o naročilu (mandatu).
 (3) Sklenitev pogodbe izključuje obračun in plačilo storitev po določbah posebnega dela tarife, razen če se s pogodbo kombinira obračun po določbah posebnega dela tarife z drugo metodo, če je taka kombinacija dovoljena po prvem odstavku tega člena.
 (4) Sodišča in drugi organi iz prejšnjega člena pri odmeri odvetniških stroškov pogodbe iz prvega odstavka tega člena ne smejo upoštevati, razen v sporu med odvetnikom in njegovo stranko, ki izvira iz takšne pogodbe.
 (5) Odvetniški stroški se v primeru zastopanja stranke po uradni dolžnosti ali v primeru nudenja brezplačne pravne pomoči odmerijo samo po tej tarifi. Drugačni dogovori so nični.
 (obračun storitev in izstavitev računa)
 (1) Odvetnik je dolžan v skladu s predpisi izstaviti stranki oziroma naročniku storitve specificiran račun za opravljeno odvetniško storitev ali plačani predujem najkasneje osmi dan po tem, ko je storitev opravljena, ali po tem, ko je predujem plačan.
 (2) V specifikaciji računa je treba navesti zneske odvetniških stroškov za posamezne storitve in izdatke, predujme, kratek opis dejstev glede posameznih storitev, opis izdatkov, številke iz posebnega dela tarife, ki so bile uporabljene kot podlaga za odmero odvetniških stroškov ter vrednost predmeta pri storitvah, ki se vrednotijo po vrednosti predmeta. Pri plačilih poštnih in telekomunikacijskih storitev zadostuje navedba skupnega zneska. Pri navajanju zneskov, ki so v posebnem delu tarife določeni v razponu, mora odvetnik kratko obrazložiti razloge, ki utemeljujejo navedene zneske.
 (3) Šteje se, da je odvetniška storitev opravljena najkasneje, ko odvetnik v celoti izvrši vsa opravila, ki izhajajo iz pooblastilnega razmerja ali iz sklepa pristojnega organa.
 (4) Odvetnik lahko od stranke pred zaključkom postopka zahteva plačilo predujma za naročeno storitev in izdatke.
 (znižanje cene storitve)
 Odvetnik in stranka se lahko s pisnim dogovorom dogovorita za nižje plačilo odvetniških stroškov, kot so določeni po tej tarifi. V primeru spora o obstoju takšnega dogovora je dokazno breme na stranki.
 (plačilo računa)
 (1) Stranka je dolžna plačati račun v roku petnajst dni po izstavitvi, če zakon ne določa drugače.
 (2) Če sodišče ali drug pristojni organ iz 14. člena te tarife ne odloči o povrnitvi stroškov zastopanja v tridesetih dneh od prejema odvetnikovega predloga ali ne plača odvetnikovega računa, izdanega na podlagi sklepa o stroških, v osmih dneh po izstavitvi ali v zakonsko določenem roku, če je ta daljši, ima odvetnik pravico do zamudnih obresti, ki tečejo od dneva zamude do plačila.
 (pojasnila o uporabi tarife)
 (1) Upravni odbor Odvetniške zbornice Slovenije daje pojasnila in obvezne razlage o uporabi tarife.
 (2) Pojasnila in obvezne razlage, ki jih daje Upravni odbor Odvetniške zbornice Slovenije v smislu prejšnjega odstavka, so v okviru procesnih predpisov dolžna upoštevati tudi sodišča in drugi organi, ki odločajo v okviru svojih pristojnosti o odvetniških stroških.
 Prehodni in končna določba
 (prehodna določba za postopke, začete pred uveljavitvijo te tarife)
 (1) Če se je sodni postopek na prvi stopnji začel pred uveljavitvijo Zakona o odvetniški tarifi (Uradni list RS, št. 67/08, 35/09 – ZOdv-C), se odvetniški stroški v tem postopku in v vseh nadaljnjih postopkih s pravnimi sredstvi določajo po do tedaj veljavni Odvetniški tarifi (Uradni list RS, št. 7/95, 3/97, 62/98, 49/00, 57/00 – popr., 67/03 in 70/03 – popr.).
 (2) Če se je sodni postopek na prvi stopnji začel pred uveljavitvijo te tarife in po uveljavitvi Zakona o odvetniški tarifi (Uradni list RS, št. 67/08, 35/09 – ZOdv-C), se odvetniški stroški v tem postopku in v vseh nadaljnjih postopkih s pravnimi sredstvi določajo po Zakonu o odvetniški tarifi (Uradni list RS, št. 67/08, 35/09 – ZOdv-C).
 (prva uskladitev vrednosti točke)
 Pri prvi uskladitvi vrednosti točke od uveljavitve te tarife se kot datum zadnjega zvišanja vrednosti točke upošteva 24. junij 2003.
 Ta tarifa začne veljati naslednji dan po objavi v Uradnem listu Republike Slovenije.
 B. POSEBNI DEL
 Posamezne storitve so določene z naslednjim številom točk:
 I. MEDIACIJE IN PORAVNAVE
 Tarifna številka 1
 1. Sklenitev poravnave v postopku pred državnim tožilcem, poravnalcem in v predhodnem kazenskem postopku:
 - zaradi kaznivega dejanja, ki se preganja na predlog ali po zasebni tožbi
 300 točk;
 - zaradi kaznivega dejanja, ki se preganja po zasebni tožbi, storjenega s sredstvi javnega obveščanja ali na javnem shodu, po obtožnem predlogu ali obtožnici oškodovanca kot tožilca
 600 točk;
 2. Sklenitev poravnave v kazenskem postopku:
 - po tarifni številki 10;
 - če vsebuje premoženjskopravne zahtevke − po tarifni številki 10 in 18.
 Tarifna številka 2
 Sklenitev poravnave v postopkih pri delodajalcu − po tarifni številki 14, zvišano za 50 %.
 Tarifna številka 3
 1. Sklenitev poravnave pred začetkom pravdnega, nepravdnega in izvršilnega postopka pred poravnalnim narokom in v postopku mediacije ali med temi postopki in v delovnih in socialnih sporih:
 - pred začetkom postopka ali na poravnalnem naroku − po 1. točki tarifne številke 15 in po tarifnih številkah 16, 18, 22, 23, 26 in 27, zvišano za 150 %;
 - na naroku ali izven naroka − po 1. točki tarifne številke 15 in po tarifnih številkah 16, 18, 22, 23, 26 in 27, zvišano za 100 %;
 - v zadevah iz tarifne številke 38 − po tej tarifni številki, zvišano za 100 %;
 2. Sklenitev poravnave v upravnem postopku in upravnem sporu za storitve iz tarifnih številk 28 in 30 − po teh tarifnih številkah, zvišano za 50 %.
 Tarifna številka 4
 1. Zastopanje v postopku mediacije, če ne pride do sklenitve poravnave, − po 1. točki tarifne številke 20;
 2. Sklenitev poravnave v postopku mediacije − po 1. točki tarifne številke 15 ter po tarifnih številkah 16, 18, 22, 23, 26, 27 in 38, zvišano za 100 %;
 3. Sklenitev generalne poravnave, ki se nanaša na več odprtih sodnih, upravnih ali drugih postopkov med istimi strankami – seštevek vrednosti po tarifnih številkah 1–3.
 II. ARBITRAŽNI POSTOPEK
 Tarifna številka 5
 Sklenitev poravnave pred stalnimi in drugimi arbitražami:
 - za storitve iz tarifne številke 35 − po tej tarifni številki, zvišano za 50 %;
 - v neocenljivih zadevah od 500 – do 1.000 točk;
 - zastopanje na narokih v arbitražnih postopkih − po tarifni številki 20.
 III. POSTOPEK PRED DRŽAVNIM ZBOROM PO ZAKONU, KI UREJA PARLAMENTARNO PREISKAVO
 Tarifna številka 6
 Zastopanje preiskovanca pred preiskovalno komisijo Državnega zbora in vsaka obrazložena pisna vloga v tem postopku 500 točk.
 IV. POSTOPEK PRED USTAVNIM SODIŠČEM
 Tarifna številka 7
 1. Vloga, s katero se začne postopek pred ustavnim sodiščem za oceno ustavnosti in zakonitosti predpisov in splošnih aktov, izdanih za izvrševanje javnih pooblastil, glede na zahtevnost od 500 – do 2.000 točk;
 2. Obrazložene vloge med postopkom in zastopanje na vsaki obravnavi − 75 % iz prejšnje točke;
 3. Ustavna pritožba zaradi kršitev človekovih pravic in temeljnih svoboščin s posamičnimi akti v ocenljivih zadevah − po tarifni številki 18, zvišano za 25 %, vendar ne manj kot 400 točk, v neocenljivih zadevah
 pa glede na zahtevnost od 400 – do 1.500 točk;
 4. Obrazložene vloge med postopkom in zastopanje na vsaki obravnavi − 75 % iz prejšnje točke;
 5. Predlog za začasno zadržanje – 50 % iz 1. in 3. točke te tarifne številke.
 V. KAZENSKI POSTOPEK
 Tarifna številka 8
 Sestavljanje vlog:
 1. Zasebna tožba in obtožni predlog oškodovanca kot tožilca
 200 točk;
 2. Predlog za pregon in obrazložena kazenska ovadba
 100 točk;
 3. Obtožnica oškodovanca kot tožilca
 250 točk;
 4. Ugovor zoper obtožnico
 5. Zasebna tožba zaradi kaznivih dejanj, storjenih s sredstvi javnega obveščanja ali na javnem shodu
 6. Obrazložen dokazni predlog
 50 točk;
 7. Predlog za odpravo pripora, predlog za odlog nastopa kazni ali za pogojni odpust
 8. Predlog za rehabilitacijo
 70 točk;
 9. Prošnja za pomilostitev in zahteva za izredno omilitev kazni
 10. Vloga z obrazloženim odškodninskim zahtevkom − 50 % iz 1. točke tarifne številke 18;
 11. Vloga, ki vsebuje pisni zagovor − po 1. do 4. in 6. točki tarifne številke 10;
 12. Predlog za preklic pogojne obsodbe
 13. Ostale obrazložene vloge
 14. Druge vloge
 50 točk.
 Tarifna številka 9
 Zagovor ali zastopanje v predhodnem postopku ter udeležba na preiskovalnih in drugih uradnih dejanjih izven glavne obravnave:
 1. Zagovor obdolženca, zastopanje oškodovanca kot tožilca ali zasebnega tožilca:
 - zaradi kaznivega dejanja, za katerega se sme po zakonu izreči zapor do enega leta ali denarna kazen
 - zaradi kaznivega dejanja, za katerega se sme po zakonu izreči zapor nad eno leto
 120 točk;
 - zaradi kaznivega dejanja, za katerega se sme po zakonu izreči zapor nad pet let
 160 točk;
 - zaradi kaznivega dejanja, za katerega se sme po zakonu izreči zapor nad deset let
 - zaradi kaznivega dejanja, za katerega se sme po zakonu izreči zapor tridesetih let
 - zaradi kaznivega dejanja, za katerega je možno izreči dosmrtni zapor
 400 točk;
 2. Zastopanje oškodovanca − 50 % iz prejšnje točke;
 3. Pristop na narok v predhodnem postopku, ter udeležba na preiskovalnih in drugih uradnih dejanjih izven glavne obravnave, kadar se narok ne opravi, − 50 % iz 1. in 2. točke te tarifne številke, razen v primerih, ko se narok ali dejanje ne opravi iz razloga na strani odvetnika ali če je bil odvetnik pravočasno obveščen o odpovedi ali preložitvi naroka ali dejanja.
 Tarifna številka 10
 Zagovor ali zastopanje na predobravnavnem naroku, naroku za izrek kazenske sankcije, naroku za glavno obravnavo, seji ali pri ogledu ali rekonstrukciji:
 1. Zagovor obdolženca ali zastopanje zasebnega tožilca po zasebni tožbi pred sodnikom posameznikom
 2. Zagovor obdolženca ali zastopanje oškodovanca kot tožilca pred sodnikom posameznikom
 3. Zagovor obdolženca ali zastopanje oškodovanca kot tožilca pred senatom treh sodnikov po obtožnici, po zasebni tožbi ali obtožnem predlogu zaradi kaznivih dejanj, storjenih s sredstvi javnega obveščanja ali na javnem shodu
 4. Zagovor obdolženca ali zastopanje oškodovanca kot tožilca pred petčlanskim sodnim senatom
 1.000 točk;
 5. Zagovor obdolženca ali zastopanje oškodovanca kot tožilca v postopku zaradi kaznivega dejanja, za katerega je možno izreči dosmrtni zapor
 2.000 točk;
 6. Zagovor obdolženca, zastopanje zasebnega tožilca ali oškodovanca kot tožilca na seji pritožbenega senata pred višjim sodiščem − 50 % iz 1. do 5. točke te tarifne številke;
 7. Zagovor obdolženca, zastopanje oškodovanca kot tožilca ali zasebnega tožilca na naroku za glavno obravnavo pred sodiščem druge stopnje − po 1. do 5. točki te tarifne številke;
 8. Če se zaradi preložitve glavna obravnava ali seja prične znova, − po 1. do 7. točki te tarifne številke, tudi za novo obravnavo ali sejo;
 9. Kadar traja obravnava ali seja več kot en dan, − po 1. do 7. točki te tarifne številke tudi za zadnji narok, za vse ostale naroke − v višini 50 % iz 1. do 7. točke te tarifne številke;
 10. V primeru, da pride po vložitvi obtožnice, obtožnega predloga ali zasebne tožbe po oklicu naroka za glavno obravnavo pred izvajanjem dokazov do ustavitve postopka ali do preložitve obravnave, obračuna odvetnik 50 % iz 1. do 7. točke te tarifne številke;
 11. Za sodelovanje pri ogledih in rekonstrukcijah ter drugih sodnih dejanjih, ki jih sodišče izvaja izven zgradbe sodišča, − v višini 50 % iz 1. do 7. točke te tarifne številke;
 12. Zagovor obdolženca in zastopanje oškodovanca kot tožilca na naroku za preklic pogojne obsodbe
 13. Zastopanje oškodovanca na naroku za preklic pogojne obsodbe
 125 točk;
 14. Zastopanje oškodovanca − 50 % iz te tarifne številke.
 Tarifna številka 11
 Pravna sredstva:
 1. Pritožba zoper meritorno odločbo, odgovor na pritožbo in odgovor na mnenje državnega tožilca – po 1. do 5. in 7. točki tarifne številke 10, zvišano za 25 %;
 2. Pritožba zoper procesno odločbo v postopku − 50 % iz 1. do 5. in 10. točke tarifne številke 10;
 3. Zahteva za varstvo zakonitosti, odgovor na zahtevo − po tarifni številki 10, zvišano za 50 %;
 4. Predlog za obnovo postopka, odgovor na predlog in pritožba zoper odločbo v tem postopku − po tarifni številki 10, zvišano za 50 %.
 Tarifna številka 12
 Zagovor pravne osebe ali odgovorne osebe
 Za zagovor pravne osebe za kazniva dejanja se smiselno uporabijo določbe tarifnih številk 8 do 11, pri čemer se pri tarifni številki 9 vrednost storitve določi po 1. točki tarifne številke 18, pri tem pa se kot vrednost obravnavanega predmeta uporabi znesek aritmetične sredine zagrožene denarne kazni, po izdaji prvostopne sodbe pa vrednost izrečene kazni, vendar ne manj kot
 200 točk.
 Tarifna številka 13
 Zagovor v mladoletniškem postopku:
 1. Zagovor mladoletnikov v pripravljalnem postopku zaradi kaznivega dejanja, za katero je z zakonom predpisana kazen zapora do osem let
 2. Zagovor mladoletnika v pripravljalnem postopku zaradi kaznivega dejanja, za katero je z zakonom predpisana kazen nad osem let zapora ali hujša kazen
 150 točk;
 3. Zagovor mladoletnika na glavni obravnavi ali seji senata zaradi kaznivega dejanja, za katerega je z zakonom predpisana kazen zapora do osem let
 4. Zagovor mladoletnika na glavni obravnavi ali seji senata zaradi kaznivega dejanja, za katerega je z zakonom predpisana kazen nad osem let zapora ali hujša kazen
 5. Če se zaradi preložitve glavna obravnava prične znova, − po 1. do 4. točki te tarifne številke tudi za novo obravnavo ali sejo;
 6. Kadar traja obravnava ali seja več kot en dan, − po 1. do 4. točki te tarifne številke tudi za zadnji narok, za vse ostale naroke − v višini 50 % iz 1. do 4. točke te tarifne številke;
 7. V primeru, da pride po oklicu naroka za glavno obravnavo še pred izvajanjem dokazov do ustavitve postopka ali do preložitve naroka za glavno obravnavo, − za zagovarjanje 50 % iz 3. in 4. točke te tarifne številke;
 8. Pritožba zoper meritorno odločbo in odgovor na pritožbo − po 3. in 4. točki te tarifne številke, zvišano za 25 %;
 9. Izredno pravno sredstvo − po 3. in 4. točki te tarifne številke, zvišano za 50 %;
 10. Zastopanje oškodovanca v mladoletniškem postopku − 50 % vrednosti iz 1. do 4. točke te tarifne številke;
 11. Zastopanje zasebnega tožilca v mladoletniškem postopku
 100 točk.
 VI. DISCIPLINSKI POSTOPEK IN DRUGI POSTOPKI ZA VARSTVO PRAVIC DELAVCEV
 Tarifna številka 14
 1. Zagovor delavca v disciplinskem postopku ter zagovor delavca v postopku odpovedi pogodbe o zaposlitvi
 200 točk
 2. Obrazložene vloge med postopkom − po prejšnji točki
 3. Obrazložena vloga v postopku izredne odpovedi pogodbe o zaposlitvi s strani delavca
 4. Zahteve za varstvo pravic – po 1. točki te tarifne številke, zvišano za 25 %;
 5. Pritožbe zoper odločitve o pravicah in obveznostih ter zastopanje v teh postopkih − po 1. točki te tarifne številke, zvišano za 25 %;
 6. V drugih postopkih za varstvo pravic delavcev pri organizacijah in delodajalcu − po tarifni številki 15;
 7. Vodenje postopkov na strani delodajalca in sestavljanje obdolžitev ter enostranskih odločitev delodajalca − po tarifni številki 15, zvišano za 100 %;
 8. Druge vloge
 VII. POSTOPEK PRED DELOVNIMI IN SOCIALNIMI SODIŠČI
 Tarifna številka 15
 1. Tožba in odgovor na tožbo v individualnem delovnem sporu:
 a) za dajatvene zahtevke − po 1. točki tarifne številke 18;
 b) v neocenljivih zadevah o premoženjskih in drugih posamičnih pravicah in obveznostih, v katerih ni mogoče ugotoviti vrednosti interesa stranke, glede na zahtevnost zadeve in potreben čas:
 - v sporih med organizacijo oziroma delodajalcem in dijakom, vajencem ali študentom v zvezi s štipendijo ali v zvezi z drugo vrsto štipendije ter v sporih v zvezi s posojilom za študij ali učno pogodbo ali v zvezi z opravljanjem pripravništva
 160 točk
 - v sporih v zvezi s pogodbami o zaposlitvi in o delu za opravljanje občasnih ali začasnih del ter v zvezi z začasnim ali občasnim opravljanjem dela dijakov in študentov
 - v sporih o premoženjskih ali drugih posamičnih pravicah in obveznostih iz delovnega razmerja ali v zvezi z delovnim razmerjem med delavcem in delodajalcem, v sporih o sklenitvi, obstoju in prenehanju delovnega razmerja in v sporih s področja socialne varnosti
 300 točk
 c) v zadevah, opredeljenih pod b) te tarifne številke, se tarifa za zastopanje delodajalca zviša za 100 %
 č) v ocenljivih zadevah, opredeljenih pod b) te tarifne številke − po 1. točki tarifne številke 18, vendar ne manj kot
 2. Obrazložene vloge med postopkom − 75 % iz prejšnje točke, vendar ne manj kot
 100 točk
 3. Zastopanje:
 a) prvi narok za glavno obravnavo, na katerem se je obravnavala glavna stvar ali so se sprejemali dokazi, − po 1. točki te tarifne številke;
 b) drugi in naslednji naroki za glavno obravnavo ali poravnalni narok, ki mu ni sledil prvi narok, ogledi, itd. − 50 % iz 1. točke te tarifne številke, vendar ne manj kot
 4. Pritožba in odgovor nanjo − po 1. točki te tarifne številke, zvišano za 25 %;
 5. Za zastopanje na obravnavi pred sodiščem druge stopnje − po 1. točki tarifne številke 15, zvišano za 25 %;
 6. Izredno pravno sredstvo in odgovor nanj − po 1. točki te tarifne številke, zvišano za 50 %;
 7. Obrazložena pobuda za vložitev izrednega pravnega sredstva ter predlog za dopustitev pravnega sredstva − po 1. točki te tarifne številke, zvišano za 25 %;
 8. 50 % odvetniških stroškov iz prejšnje točke se všteje v odvetniške stroške iz 6. točke te tarifne številke.
 Tarifna številka 16
 Vloge in zastopanje v kolektivnih delovnih sporih pred sodišči in v postopkih konciliacije, mediacije in arbitraže − po 3. in 4. točki tarifne številke 7.
 Tarifna številka 17
 1. Vloga, s katero se začne postopek v zunanji arbitraži in postopek pomirjanja
 2. Vloga, s katero se začne postopek notranje arbitraže
 3. Obrazložene vloge med postopkom, zastopanje in sodelovanje na sejah arbitražnih komisij − 75 % iz 1. ali 2. točke te tarifne številke.
 VIII. PRAVDNI POSTOPEK
 Tarifna številka 18
 1. Tožbe − od vrednosti obravnavanega (spornega) predmeta:
 Nad 120.000 točk znaša vrednost storitve za vsakih nadaljnjih začetih 40.000 točk še 100 točk, vendar največ 2.000 točk, v gospodarskih sporih največ 3.000 točk.
 Vrednost predmeta
 Vrednost storitve TOČK
 nad TOČK
 do TOČK
 V gospodarskih sporih:
 2. Tožbe v drugih zadevah:
 - spori zaradi motenja posesti
 - spori o osebnih in stvarnih služnostih
 - spori iz stanovanjskih razmerij, odpovedi poslovnih prostorov, izpraznitve stanovanjskih in poslovnih prostorov − od vrednosti enoletne najemnine ali zakupnine − po prejšnji točki, vendar ne manj kot
 - spori zaradi ugotovitve ali izpodbijanja očetovstva
 - spori zaradi razveze, razveljavitve ter obstoja ali neobstoja zakonske zveze
 - spori o varstvu in vzgoji otrok
 - spori za zakonito preživljanje
 - spori o stikih z otroki
 - če se spori iz četrte ali pete alinee obravnavajo skupaj s spori iz šeste, sedme ali osme alinee, ali če se spori iz šeste, sedme ali osme alinee obravnavajo v istem postopku
 260 točk;
 - spori iz avtorskega prava, industrijske lastnine, nelojalne konkurence in podobni spori, če so ocenljivi, − po prejšnji točki, če pa niso ocenljivi
 - mandatne tožbe na podlagi faktur ali izpiskov iz poslovnih knjig, če izda sodišče plačilni nalog − 50 % iz prejšnje točke, vendar največ
 - spori pred mednarodno arbitražo, zunanjetrgovinsko arbitražo ali arbitražo z mednarodnim elementom − po prejšnji točki, če pa niso ocenljivi
 300 točk.
 Tarifna številka 19
 1. Obrazložen odgovor na tožbo, prva obrazložena pripravljalna vloga in ugovor zoper plačilni nalog − po tarifni številki 18;
 2. Druga obrazložena pripravljalna vloga – 75 % iz tarifne številke 18;
 3. Tretja in nadaljnje obrazložene pripravljalne vloge med postopkom − 50 % iz tarifne številke 18;
 4. Dokazni predlog in druge vloge 50 točk;
 5. Predlog za vrnitev v prejšnje stanje − 50 % iz tarifne številke 18, vendar ne manj kot 50 točk in ne več kot 300 točk.
 Tarifna številka 20
 Zastopanje:
 1. Za prvi narok za glavno obravnavo, na katerem se je obravnavala glavna stvar ali so se sprejemali dokazi, − po tarifni številki 18;
 2. Za vsak nadaljnji narok za glavno obravnavo, na katerem se je obravnavala glavna stvar ali so se sprejemali dokazi, ali poravnalni narok, ki mu ni sledil prvi narok, − 50 % iz tarifne številke 18;
 3. Za vsak narok, na katerem so se obravnavala samo procesna vprašanja ali na katerem je pred obravnavanjem glavne stvari postopek končan z umikom tožbe ali pripoznavo ali se narok ni opravil, ker je bil preložen − 25 % iz tarifne številke 18;
 4. Za zastopanje na naroku za glavno obravnavo izven zgradbe sodišča, na ogledu ali pri delu izvedenca − 50 % iz tarifne številke 18;
 5. Za zastopanje na obravnavi pred sodiščem druge stopnje − po tarifni številki 18, zvišano za 25 %.
 Tarifna številka 21
 1. Redno pravno sredstvo in odgovor na to pravno sredstvo − po tarifni številki 18, zvišano za 25 %;
 2. Redno pravno sredstvo v postopku zoper procesni sklep in odgovor na to pravno sredstvo − 50 % iz tarifne številke 18;
 3. Izredno pravno sredstvo in odgovor na to pravno sredstvo − po tarifni številki 18, zvišano za 50 %;
 4. Obrazložena pobuda za vložitev izrednega pravnega sredstva ter predlog za dopustitev pravnega sredstva − po tarifni številki 18, zvišano za 25 %;
 5. 50 % odvetniških stroškov iz prejšnje točke se všteje v odvetniške stroške iz 3. točke te tarifne številke.
 IX. NEPRAVDNI POSTOPEK
 Tarifna številka 22
 Zapuščinski postopek, postopek za razdružitev in razdelitev solastnine, postopek za določanje odškodnine in zakupnine in postopek za vračanje nezakonito odvzetega premoženja:
 1. Vloga, s katero se uvede postopek, in obrazložene vloge med postopkom ter odgovor na to vlogo − 50 % iz 1. točke tarifne številke 18;
 2. Zastopanje:
 - na vsakem posameznem naroku − 50 % iz 1. točke tarifne številke 18;
 - pri naroku, ogledu in delu izvedenca izven sodišča − 50 % iz 1. točke tarifne številke 18;
 3. Pravna sredstva:
 - proti meritorni odločbi − po 1. točki tarifne številke 18, zvišano za 25 %;
 - proti procesnim sklepom v postopku − 50 % iz 1. točke tarifne številke 18, vendar ne več kot 200 točk;
 - izredno pravno sredstvo proti meritorni odločbi in odgovor na to pravno sredstvo, obrazložena pobuda za vložitev izrednega pravnega sredstva ter predlog za dopustitev pravnega sredstva − po 1. točki tarifne številke 18, zvišano za 50 %;
 - 50 % odvetniških stroškov za pobudo ali predlog za dopustitev pravnega sredstva se všteje v odvetniške stroške za izredno pravno sredstvo ali odgovor na to pravno sredstvo.
 Tarifna številka 23
 Postopek za sodno ureditev meje in določitev najemnika, dovolitev nujne poti, ustanavljanje služnosti in drugi nepravdni postopki (ki niso zajeti v tarifnih številkah 22, 24 in 25):
 1. Vloga
 - s katero se uvede postopek in odgovor na to vlogo 200 točk;
 - obrazložene vloge med postopkom − po prejšnji alinei;
 2. Zastopanje na naroku:
 - prvi narok in narok na kraju samem − po prvi alinei prejšnje točke;
 - nadaljnji naroki − 50 % iz prve alinee prejšnje točke;
 3. Pravno sredstvo:
 - proti meritorni odločbi 200 točk;
 - proti drugim sklepom 100 točk;
 - izredno pravno sredstvo proti meritorni odločbi
 in odgovor na to pravno sredstvo 300 točk.
 Tarifna številka 24
 Postopek za odvzem opravilne sposobnosti, za razglasitev za mrtvega in dokazovanje smrti:
 1. Vloga s katero se uvede postopek:
 - za odvzem opravilne sposobnosti 100 točk;
 - za razglasitev za mrtvega in dokazovanje smrti 200 točk;
 2. Obrazložena vloga med postopkom:
 - prva vloga − po prejšnji točki;
 - druga in nadaljnje vloge − 50 % iz prejšnje točke;
 - prvi narok − po 1. točki te tarifne številke;
 - drugi in nadaljnji naroki − 50 % iz 1. točke te tarifne številke;
 4. Pravna sredstva:
 - proti meritorni odločbi − po 1. točki te tarifne številke, zvišano za 25 %;
 - proti drugim odločbam − 50 % iz 1. točke te tarifne številke;
 - izredno pravno sredstvo − po 1. točki te tarifne številke, zvišano za 50 %.
 Tarifna številka 25
 Postopek za amortizacijo listin in protestiranje menic:
 1. Vloga:
 a) na podlagi katere se začne amortizacijski postopek:
 - pri vrednosti listine do 1.000 točk 50 točk;
 - pri vrednosti listine nad 1.000 točk 100 točk;
 b) druge obrazložene vloge med postopkom 50 točk;
 2. Vloga za protestiranje menice ali čeka − 25 % iz 1. točke tarifne
 številke 18, vendar ne manj kot 100 točk;
 a) proti meritorni odločbi – po 1. in 2. točki te tarifne številke, zvišano za 25 %;
 b) proti drugim sklepom − 50 % iz 1. točke pod a) in 2. točke te tarifne številke.
 Tarifna številka 26
 Nepravdni postopek po določbah zakona, ki ureja gospodarske družbe:
 1. Vloga, s katero se uvede postopek, in odgovor na to vlogo − glede na merila iz 3. člena te tarife od 300 – do 2.000 točk;
 3. Zastopanje
 X. IZVRŠILNI POSTOPEK
 Tarifna številka 27
 1. Predlog, s katerim se uvaja izvršilni postopek, − 50 % iz tarifne številke 18, vendar ne več kot 200 točk;
 2. Predlog za izdajo predhodne odredbe, predlog za izdajo začasne odredbe in za ugovor zoper le-ti − 50 % iz tarifne številke 18;
 3. Predlog za zavarovanje denarnih terjatev z zastavno pravico na nepremičnih in premičnih stvareh na podlagi sporazuma strank − 50 % iz tarifne številke 18;
 4. Zahteva za priznanje tujega izvršilnega naslova:
 - v ocenljivih zadevah − 50 % iz tarifne številke 18;
 - pri neocenljivih zadevah 200 točk;
 5. Sestava predloga dražbenih pogojev − po 1. točki tarifne številke 18;
 6. Redno in izredno pravno sredstvo ter odgovor na to pravno sredstvo − po tarifni številki 18;
 7. Druge obrazložene vloge:
 - 25 % iz tarifne številke 18, vendar ne manj kot 50 točk, če gre za izvršbo za uveljavitev denarne terjatve na denarno terjatev dolžnika;
 - 50 % iz tarifne številke 18, če gre za izvršbo za uveljavitev denarne terjatve na premične stvari;
 - 75 % iz tarifne številke 18, če gre za izvršbo za uveljavitev denarne terjatve na terjatev, da se izročijo ali dobavijo premične stvari ali da se izroči nepremičnina, ali na druge premoženjske ali materialne pravice, ali na nepremičnine, ali če gre za izvršbo za uveljavitev nedenarne terjatve;
 8. Zastopanje na naroku, ki ga razpišeta sodišče ali izvršitelj − 50 % iz tarifne številke 20.
 XI. UPRAVNI POSTOPEK
 Tarifna številka 28
 1. Vloga, s katero se uvaja upravni postopek, in odgovor na to vlogo:
 - v ocenljivih zadevah − po 1. točki tarifne številke 18, pri čemer se pri zastopanju pravnih oseb upošteva zgornja omejitev vrednosti storitve, ki je predvidena za gospodarske spore;
 - v neocenljivih zadevah 200 točk;
 2. Obrazložene vloge med postopkom:
 - prva obrazložena vloga − po prejšnji točki;
 - druge in nadaljnje obrazložene vloge − 50 % iz prejšnje točke;
 3. Druge vloge − 25 % iz 1. točke te tarifne številke;
 4. Zastopanje na naroku:
 5. Pravno sredstvo in odgovor na pravno sredstvo − po 1. točki te tarifne številke, zvišano za 25 %;
 6. Izredno pravno sredstvo in odgovor na izredno pravno sredstvo − po 1. točki te tarifne številke, zvišano za 50 %.
 XII. POSTOPKI PRED KONTROLNIMI IN INŠPEKCIJSKIMI ORGANI
 Tarifna številka 29
 1. Pripombe na zapisnik o opravljenem pregledu in druge obrazložene vloge pred izdajo odločbe kontrolnega organa:
 - prvi narok − po prejšnji točki;
 - drugi in nadaljnji naroki − 50 % iz prejšnje točke;
 3. V primeru obravnave več med seboj različnih zadev − vrednosti iz 1. in 2. točke te tarifne številke se zvišajo za 25 % za vsako dodatno obravnavano zadevo, vendar ne več kot za 100 %.
 XIII. UPRAVNI SPORI
 Tarifna številka 30
 1. Tožba in odgovor na tožbo:
 - v neocenljivih zadevah 500 točk;
 2. Obrazložene vloge:
 - nadaljnje obrazložene vloge − 50 % iz prejšnje točke;
 - druge vloge − 25 % iz prejšnje točke;
 - nadaljnji naroki − 50 % iz 1. točke te tarifne številke;
 4. Pravno sredstvo in odgovor na pravno sredstvo − po 1. točki te tarifne številke, zvišano za 25 %;
 5. Izredno pravno sredstvo in odgovor na izredno pravno sredstvo − po 1. točki te tarifne številke, zvišano za 50 %.
 XIV. POSTOPEK ZA REGISTRACIJO GOSPODARSKIH DRUŽB IN SAMOSTOJNEGA PODJETNIKA
 Tarifna številka 31
 1. Vloga za vpis:
 - ustanovitve gospodarske družbe v sodni register
 - samostojnega podjetnika
 2. Vloga za vpis sprememb v sodni register
 3. Predlog za prenehanje subjektov po skrajšanem postopku
 4. Druge obrazložene vloge − 50 % iz 1., 2. ali 3. točke te tarifne številke;
 5. Pravno sredstvo − po 1., 2. ali 3. točki te tarifne številke, zvišano za 25 %.
 XV. PRIPRAVA SPLOŠNIH AKTOV IN STATUSNE ZADEVE
 Tarifna številka 32
 1. Sestava ustanovitvenih aktov in drugih sporazumov v zvezi z ustanavljanjem gospodarskih družb ter njihovimi statusnimi spremembami in drugih splošnih aktov − po tarifni številki 35, glede na višino osnovnega kapitala, vendar ne manj kot
 500 točk;
 2. Priprava ustanovitvenih aktov in drugih sporazumov v zvezi z ustanavljanjem društev in drugih pravnih oseb se glede na merila iz 3. člena te tarife določi od 300 − do 1.000 točk;;
 3. Zastopanje strank na skupščini subjektov iz 1. (glede na višino zastopanega kapitala) in 2. točke te tarifne številke − 50 % iz 1. in 2. točke te tarifne številke;
 4. Vodenje skupščine subjektov iz 1. točke te tarifne številke − po 1. točki tarifne številke 18 glede na vrednost osnovnega kapitala, vendar ne manj kot 500 točk, vodenje skupščine subjektov iz 2. točke te tarifne številke − po 2. točki te tarifne številke.
 XVI. POSTOPEK PRISILNE PORAVNAVE, STEČAJNI, LIKVIDACIJSKI POSTOPEK IN POSTOPEK IZBRISA BREZ LIKVIDACIJE
 Tarifna številka 33
 1. Sestava predloga za začetek postopka zaradi insolventnosti:
 - Sestava predloga za začetek prisilne poravnave ter za uvedbo stečaja in ugovor zoper predlog za začetek stečajnega postopka − po 1. točki tarifne številke 18 ob upoštevanju vrednosti oziroma zneska, za katerega je dolžnik prezadolžen;
 - Sestava predloga za začetek stečajnega postopka po pooblastilu stečajnega dolžnika – 50 % iz prejšnje alinee;
 2. Obrazložene vloge med postopkom − 50 % iz prve alinee prejšnje točke;
 3. Priglasitev terjatev:
 - Priglasitev upniških terjatev na podlagi verodostojnih listin − po 1. točki tarifne številke 27;
 - Priglasitev drugih upniških terjatev in pravic − po 1. točki tarifne številke 18;
 - Priglasitev ločitvenih in izločitvenih zahtevkov − po 1. točki tarifne številke 18, zvišano za 50 %;
 - Priglasitev terjatev delavcev iz naslova plač in drugih prejemkov iz delovnega razmerja − po 1. točki tarifne številke 18, vendar ne več kot 200 točk;
 4. Zastopanje na narokih − 50 % iz 1. ali 3. točke te tarifne številke;
 5. Pravno sredstvo − po 1. točki te tarifne številke, zvišano za 25 %;
 6. Vloga ali pravno sredstvo v postopku izbrisa brez postopka likvidacije:
 - glede na vrednost osnovnega kapitala pravne osebe − po 1. točki tarifne številke 18, zvišano za 25 %, vendar najmanj 500 točk;
 - v primeru pravnih oseb brez osnovnega kapitala 500 točk.
 XVII. SESTAVLJANJE LISTIN
 Tarifna številka 34
 1. Pogodba o prenosu lastninske pravice na nepremičninah in o drugih stvarnih pravicah na nepremičninah − po 1. točki tarifne številke 18;
 2. Enostavna pogodba iz prejšnje točke, pogodba o odtujitvi ali zamenjavi premičnin, pogodba o prenosu obveznosti ali terjatev in posojilna ter posodbena pogodba − 50 % iz 1. točke tarifne številke 18. Za enostavno pogodbo se šteje tista pogodba, ki vsebuje samo bistvene sestavine (stranke, predmet, ceno, zemljiškoknjižno klavzulo);
 3. Pogodba o razdružitvi ali razdelitvi solastnega ali skupnega premoženja, pogodba o urejanju premoženjskih razmerij med zakoncema, menjalna pogodba za nepremičnine, pogodba o dosmrtnem preživljanju, pogodba o razdelitvi premoženja med dediči, izročilna pogodba, darilna pogodba za primer smrti in podobne pogodbe − po 1. točki te tarifne številke, zvišano za 25 %;
 4. Zakupna pogodba, najemna pogodba, podnajemna pogodba − od vrednosti zakupnine in najemnine za dogovorjeno dobo, vendar pri zakupni in najemni pogodbi največ za tri leta, pri podnajemni pogodbi pa največ za eno leto − po 1. točki tarifne številke 18, vendar največ 300 točk;
 5. Enostranska izjava (vknjižbeno dovoljenje, izbrisno dovoljenje, dovoljenje za bremen prosti odpis in pod.) − 25 % iz 1. točke te tarifne številke;
 6. Listina v neocenljivi zadevi:
 - v enostavni zadevi 50 točk;
 - v zahtevnejši zadevi 100 točk;
 7. Izjava poslednje volje:
 - enostavna, kadar oporočitelj določi samo dediče svojega premoženja 100 točk;
 - zapletena − po 1. točki tarifne številke 18, zvišano za 25 %, vendar najmanj 200 točk;
 - predlog za hrambo oporoke 100 točk;
 8. Listina, ki je sestavljena na obrazcu 100 točk;
 9. Vrednosti storitev iz 1. do 8. točke te tarifne številke (razen tretje alinee 7. točke) so določene za sestavo prvega osnutka listine. Pregled prvega osnutka listine iz 1. do 8. točke te tarifne številke (razen tretje alinee 7. točke) se obračuna v višini 50 % vrednosti storitev iz teh točk. Zastopanje stranke v pogajanjih in usklajevanje besedila listin v procesu pogajanj se obračuna po urnih postavkah iz druge in tretje alinee 1. točke tarifne številke 39.
 Tarifna številka 35
 1. Gospodarska pogodba: prvi osnutek − po tarifni številki 18;
 2. Gospodarska pogodba, pri kateri vrednost ni ugotovljiva: prvi osnutek − glede na zahtevnost od 200 do 1000 točk;
 3. Gospodarska pogodba s tujimi pogodbeniki: prvi osnutek − po 1. točki tarifne številke 18, zvišano za 200 %;
 4. Pregled prvega osnutka listine iz 1. do 3. točke te tarifne številke − v višini 50 % vrednosti storitev iz navedenih točk. Pogajanja in usklajevanje besedila gospodarskih pogodb v procesu pogajanj se obračuna po urnih postavkah iz druge in tretje alinee 1. točke tarifne številke 39.
 XVIII. ZEMLJIŠKOKNJIŽNI POSTOPEK
 Tarifna številka 36
 1. Vpisi:
 - predlog za vpis lastninske ali drugih stvarnih pravic 150 točk;
 - za vpis etažne lastnine 200 točk;
 - za vpis zaznamb 150 točk;
 - drugi vpisi 100 točk;
 2. Narok v zemljiškoknjižnem postopku − po prejšnji točki;
 3. Pravno sredstvo proti zemljiškoknjižnemu sklepu in odgovor na to sredstvo − po 1. točki te tarifne številke, zvišano za 25 %.
 XIX. POSTOPKI ZARADI PREKRŠKOV
 Tarifna številka 37
 1. Predlog s katerim se uvede postopek, odgovor na predlog, druge obrazložene vloge v postopkih za prekrške prekrškovnega organa (hitri postopki) ter zagovor obdolženca ali zastopanje oškodovanca na posameznih narokih:
 - v zadevah, kjer je izrečen vzgojni ukrep opomina 100 točk;
 - v zadevah, kjer je zagrožena globa − po 1. točki tarifne številke 18, vendar ne manj kot 100 točk;
 2. Predlog s katerim se uvede postopek, plačilni nalog, odgovor na predlog, druge obrazložene vloge, ter zagovor obdolženca in oškodovanca na narokih:
 - v zadevah, kjer je izrečen opomin ali vzgojni ukrep 150 točk;
 - v zadevah, kjer je zagrožena globa, − po 1. točki tarifne številke 18, vendar ne manj kot 150 točk;
 - v zadevah, kjer je podan poleg glavne kazni še izrek stranske kazni, kazenske točke v cestnem prometu, izgon tujca iz države ali odvzem predmetov − po prvi in drugi alinei te točke, zvišano za 50 %;
 - v zadevah, kjer je zagrožen uklonilni zapor 200 točk;
 - v ocenljivih zadevah carinskih, deviznih in davčnih prekrškov − po 1. točki tarifne številke 18, vendar ne manj kot 150 točk;
 - v neocenljivih zadevah deviznih in carinskih prekrškov 150 točk;
 3. Zagovor pravne in odgovorne osebe − po tarifni številki 12;
 4. Redno pravno sredstvo − po 1. in 2. točki te tarifne številke, zvišano za 25 %;
 5. Izredno pravno sredstvo − po 1. in 2. točki te tarifne številke, zvišano za 50 %.
 XX. UVELJAVLJANJE ODŠKODNINSKIH IN DRUGIH ZAHTEVKOV
 Tarifna številka 38
 1. Zahtevki in druge obrazložene vloge, na podlagi katerih poteka postopek za določitev odškodnine ali priznanje drugega zahtevka pri zavarovalnicah, gospodarskih družbah in drugih pravnih ali fizičnih osebah, odgovori na take vloge − po 1. točki tarifne številke 18;
 2. Obravnavanje zahtevkov pred navedenimi pravnimi osebami in njihovimi organi:
 - prvi narok − po 1. točki tarifne številke 18;
 - nadaljnji naroki − 50 % iz 1. točke tarifne številke 18;
 3. Pravno sredstvo − po 1. točki tarifne številke 18, zvišano za 25 %;
 4. Obrazložen opomin pred tožbo (v kolikor ne vsebuje zahtevka iz 1. točke te tarifne številke):
 - v ocenljivih zadevah − 25 % iz tarifne številke 18, vendar ne manj kot 100 točk;
 - v neocenljivih zadevah 100 točk.
 XXI. NASVETI, MNENJA IN UDELEŽBA NA KONFERENCAH, PREGLEDI SPISOV IN LISTIN
 Tarifna številka 39
 Če storitve iz te tarifne številke niso zajete v drugih tarifnih številkah, ker gre za samostojno storitev, obračuna odvetnik:
 1. Posveti, nasveti in mnenja:
 - za posvet za vsake začete pol ure 50 točk;
 - za pripravo ter udeležbo na konferencah in sestankih za vsake začete pol ure 100 točk;
 - za pisne pravne nasvete in pravna mnenja za vsake začete pol ure dela glede na zahtevnost od 50 − do 100 točk;
 2. Za preglede spisov, listin in druge dokumentacije ter za sestavo poročila o pregledu, za vsake začete pol ure 50 točk;
 3. Za obrazložene dopise (v kolikor ne gre za storitev iz 1. ali 4. točke tarifne številke 38) 50 točk;
 4. Za kratke dopise in obvestila 20 točk;
 5. Za pribavo zemljiškoknjižnih izpiskov, izpiskov iz sodnega registra in drugih izpiskov in podatkov, za vsak izpisek in podatek 50 točk;
 6. Za izpolnjevanje formularjev − za vsake začete pol ure 50 točk;
 7. Za razne druge storitve (npr. nakazila izvedenin, taks in podobno) za vsako storitev 20 točk;
 8. Hramba oporoke in drugih listin 100 točk.
 XXII. POSTOPKI V ZVEZI Z JAVNIMI NAROČILI
 Tarifna številka 40
 1. Zahtevek za revizijo − po 1. točki tarifne številke 18, upoštevaje zgornjo omejitev vrednosti storitve, ki je predvidena za gospodarske spore;
 2. Obrazložene vloge med postopkom − 50 % iz 1. točke tarifne številke 18;
 3. Zahteva za nadaljevanje postopka − 25 % iz 1. točke tarifne številke 18;
 4. Predlog za uvedbo pomirjevalnega postopka − 50 % iz 1. točke tarifne številke 18.
 XXIII. POSTOPKI ZARADI VARSTVA PRAVICE DO SOJENJA BREZ NEPOTREBNEGA ODLAŠANJA
 Tarifna številka 41
 1. Nadzorstvena pritožba in rokovni predlog 200 točk;
 2. Zahteva za pravično zadoščenje − po tarifni številki 38.
 XXIV. POSTOPKI PRED MEDNARODNIMI SODIŠČI
 Tarifna številka 42
 1. Vloga, s katero se začne postopek pred Mednarodnim sodiščem za človekove pravice, Sodišči Evropske skupnosti (Sodišče prve stopnje in Sodiščem Evropske skupnosti in Sodiščem za uslužbence), Mednarodnim kazenskim sodiščem, Mednarodnim pomorskim sodiščem ali drugimi mednarodnimi sodišči (mednarodna sodišča):
 - v ocenljivih zadevah − po 1. točki tarifne številke 18, vendar ne manj kot 2.000 točk;
 - v neocenljivih zadevah − glede na zahtevnost od 2.000 − do 4.000 točk;
 2. Prva obrazložena vloga med postopkom in zastopanje na vsaki obravnavi − 75 % iz prejšnje točke;
 3. Zahteva za obravnavo zadeve pred velikim senatom Evropskega sodišča za človekove pravice in odgovor nanjo, pritožba in odgovor na pritožbo pred Sodišči Evropske skupnosti ali katerakoli vloga, ki ima naravo pravnega sredstva pred drugim mednarodnim sodiščem ter vsaka nadaljnja vloga v pritožbenem postopku − po 1. točki te tarifne številke, zvišano za 25 %;
 4. Ta tarifna številka se uporabi, če ni drugače določeno za posamezno mednarodno sodišče ali ne velja izrecno predpisana tarifa za posamezno mednarodno sodišče, ki jo je odvetnik dolžan upoštevati.
 Tarifna številka 43
 Sodišče Evropskih skupnosti
 1. Vloga, s katero stranka zahteva brezplačno pravno pomoč 500 točk;
 2. Vloga, s katero stranka zahteva odpravo dejanj ali ukrepov, predlaga izdajo začasnih ukrepov, postavi predhodno vprašanje, poda zahtevo za intervencijo, predlaga izdajo zamudne sodbe ali odpravo le te, poda predlog za izredno revizijo in revizijo, vloži pritožbo zoper odločbo arbitraže, poda predlog za razlago sodne odločbe, predlaga izdajo predhodne odločbe, glede na zahtevnost od 1.000 − do največ 3.000 točk, vendar v zadevah, ki imajo naravo gospodarskega spora, največ 6.000 točk.
 Tarifna številka 44
 2. Vloga, s katero se predlaga začasne ukrepe, zahteva razlago sodbe, revizijo sodbe, predlaga, da se opravijo preiskovalni ukrepi, − glede na zahtevnost od 1.000 − do 3.000 točk;
 3. Vloga, s katero se postavi zahtevek za pravično denarno zadoščenje ali poda obrazložen predlog za sklenitev prijateljske poravnave, − glede na zahtevnost od 500 − do 1.000 točk;
 4. Druge obrazložene vloge, s katerimi se uveljavlja kakšna od pravic, ki gredo stranki v postopku 500 točk;
 5. Udeležba odvetnika na obravnavi ali seji senata sodišča, ki poteka izključno zaradi zaslišanja priče ali na kraju kjer je zaslišana priča − 1.000 točk na dan, vendar skupaj največ 3.000 točk;
 6. Sodelovanje odvetnika pri pogajanjih glede sklenitve prijateljske poravnave 500 točk;
 7. Odvetnik je upravičen tudi do povrnitve vseh ostalih stroškov v dejanski višini, ki so določeni v tej tarifi.
 XXV. POSTOPKI PRED DRUGIMI MEDNARODNIMI ORGANI IN ORGANIZACIJAMI
 Tarifna številka 45
 1. Vloga, s katero se začne postopek pred Evropsko komisijo, Uradom za harmonizacijo in notranji trg (OHIM), Evropskim patentnim uradom (EPO), Evropskim varuhom človekovih pravic ali drugim mednarodnim organom ali organizacijo:
 - v ocenljivih zadevah − po 1. točki tarifne številke 18, vendar ne manj kot 1000 točk;
 - v neocenljivih zadevah − glede na zahtevnost od 1.000 do 4.000 točk;
 2. Prva obrazložena vloga med postopkom in zastopanje na vsaki obravnavi − 75 % po prejšnji točki;
 3. Pritožba ali vloga, ki ima naravo pravnega sredstva v postopku in odgovor na takšno vlogo − po 1. točki te tarifne številke, zvišano za 25 %.
 XXVI. VREDNOTENJE STORITEV, KATERIH VREDNOST NI IZRECNO DOLOČENA V TARIFI
 Tarifna številka 46
 1. Storitve, ki so odvisne zlasti od porabljenega časa in v tarifi niso posebej ovrednotene, − za vsake začete pol ure po 50 točk;
 2. V neocenljivih zadevah, v katerih vrednost storitve s tarifo ni izrecno določena, vrednost obravnavanega predmeta pa se ne da ugotoviti s primerjavo po petem odstavku 4. člena te tarife, − za vsako posamezno storitev (vloge, zastopanje na narokih, pravna sredstva, ipd.) 100 točk.
 Ljubljana, dne 23. septembra 2014
 Odvetniške zbornice Slovenije
 Roman Završek l.r.
 K tej tarifi je dal soglasje minister za pravosodje dne 28. 7. 2014 pod št. 007-757/2012.
 Tarifa 28/18 Obvezna razlaga prve in druge alinee 1. točke tarifne številke 3 in 2. točke tarifne številke 4 Odvetniške tarife
 Statut 15/94 Statut Odvetniške zbornice Slovenije
 Zakon 18/93 Zakon o odvetništvu (ZOdv)
 Sklep 22/19 Sklep o spremembi vrednosti točke
 Odvetniška zbornica Slovenije
 Zakon 67/08 Zakon o odvetniški tarifi (ZOdvT)
 Tarifa Obvezna razlaga 20. člena Odvetniške tarife (Uradni list RS, št. 2/15)


type: caselaw

jurisdiction: US

text:
 195 Md. 131 (1950)
 73 A.2d 8
 McCREADY
 v.
 BYRD, PRESIDENT ET AL.
 [No. 139, October Term, 1949.]
 Court of Appeals of Maryland.
 Decided April 14, 1950.
 *132 The cause was argued before MARBURY, C.J., COLLINS, GRASON, HENDERSON and MARKELL, JJ.
 Donald G. Murray and Thurgood Marshall, with whom were Charles H. Houston and Robert L. Carter, on the brief, for appellant.
 Kenneth C. Proctor, Assistant Attorney General, with whom was Hall Hammond, Attorney General, on the brief, for appellees.
 MARKELL. J., delivered the opinion of the Court.
 This is an appeal from an order dismissing a petition for mandamus to require the governing board of the University of Maryland and officers of the university and its school of nursing to consider and act on petitioner's application, made on February 1, 1949, for admission as a first year student in the school of nursing, without regard to race or color, and admit her to the school upon her complying with the uniform lawful requirements for admission. No material facts are in dispute. Petitioner is a negro. She has all the educational and character requirements for admission. She was refused admission solely because of her race. The school of nursing is a branch or agency of the state government. It has been so held as to the law school. University of Maryland v. Murray, 169 Md. 478, 483, 182 A. 590, 103 A.L.R. 706.
 In 1948 the State of Maryland and other southern states, without the consent of Congress under section 10 of Article I of the Constitution, entered into a regional *133 compact, which was subsequently amended and, as amended, is set out in and was ratified by Chapter 282 of the Acts of 1949, effective June 1, 1949, relating to the development and maintenance of regional educational services and schools in the southern states in the professional, technological, scientific, literary and other fields, so as to provide greater educational advantages and facilities for the citizens of the several states who reside within such region. By arrangement pursuant to the regional compact the State of Maryland has sent a number of white students to study veterinary medicine in a school in another state and has sent, or is willing to send, negro students for the same purpose to a different school in another state. No instruction in veterinary medicine is offered by the University of Maryland or any other state agency in Maryland. Pursuant to the regional compact a contract for training in nursing education, dated July 19, 1949, was made between the Board of Control for Southern Regional Education, "a joint agency" created by the regional compact, and the State of Maryland, relating to nursing education of three first year students from the State of Maryland in Meharry Medical College, School of Nursing, at Nashville, Tennessee. Meharry Medical School and its school of nursing receive negro students only. In August, 1949 the University of Maryland offered petitioner a course in nursing at Meharry Medical College at a total over-all cost to her, including living and traveling expenses, which would not exceed the cost to her of attending the school of nursing at the University of Maryland. Petitioner declined the offer.
 From the uncontradicted testimony, in ample detail, of Doctor Pincoffs, since 1922 Professor of Medicine in the University of Maryland Medical School and chief physician at the University Hospital, and other witnesses called by respondents, it seems clear that in educational facilities and living conditions the nursing school at Meharry College is not only equal but superior to the University of Maryland nursing school. The offer to petitioner of a course in nursing at Meharry Medical *134 College therefore included every advantage except the one she now insists upon, viz., education in a state institution within the State of Maryland. Respondents stress the regional compact and the contract for training in nursing education. The terms and details of these agreements are not now material. Neither agreement mentions race. We may assume, without deciding, that the compact is valid without the consent of Congress. Under the contract the Board are only agents  or ambassadors  to negotiate a contract for nursing education between the State of Maryland and Meharry Medical College. Obviously no compact or contract can extend the territorial boundaries or the sovereignty of the State of Maryland to Nashville.
 In University of Maryland v. Murray, supra, the court affirmed an order for the issue of the writ of mandamus, commanding the officers and governing board of the University of Maryland to admit the petitioner, a negro, as a student in the law school. It was contended, among other things, that the State had discharged its obligation to the petitioner by providing certain scholarships at Howard University in Washington. This contention was rejected because the petitioner had a "rather slender chance" of getting a scholarship and, if he got one, would be subject to traveling or living expenses to which he would not be subject at the University of Maryland law school. The court, in its opinion by Chief Judge Bond, remarked, "And as the petitioner points out, he could not there have the advantages of study of the law of this state primarily, and of attendance on state courts, where he intends to practice." Supra, 169 Md. 486, 182 A. 593, 103 A.L.R. 706. As has been indicated, this was not the ground of decision. In its opinion the court also said, "Whether with aid in any amount it is sufficient to send the negroes outside the state for like education is a question never passed on by the Supreme Court, and we need not discuss it now." Supra, 169 Md. 487, 182 A. 594, 103 A.L.R. 706.
 The statement last quoted from the opinion, by Judge Bond, in the Murray case left open the question whether *135 it is sufficient to send negroes outside the state for education like that given white students in Maryland, and the remark first quoted left it arguable that in this respect there may be a difference between the study of law and the study of nursing. Law in Tennessee is not the same as law in Maryland; presumably a sound education in nursing is the same in Tennessee as in Maryland. The statement last quoted from the Murray case was of course correct when made, but it would not be correct if made now. Since the Murray case the question there left open has been "passed on by the Supreme Court" and has been foreclosed in a way that permits no distinction between the study of law and the study of nursing.
 In State of Missouri, ex rel. Gaines v. Canada, 305 U.S. 337, 59 S. Ct. 232, 83 L. Ed. 208, the court reversed a judgment of the Supreme Court of Missouri which denied a writ of mandamus to compel admission of a negro to the University of Missouri law school. One of the grounds of the decision of the state court was that "adequate provision [had] been made for the legal education of negro students in recognized schools outside of this State." Supra, 305 U.S. 346, 59 S. Ct. 235, 83 L. Ed. 208. The court, in its opinion by Mr. Chief Justice Hughes, referred at some length to the Murray case, quoted the above question specifically left open in that case, (supra, 305 U.S. 345, 59 S. Ct. 232, 83 L. Ed. 208), and referred to the remark first above quoted and to similar contentions made in the Missouri case. Supra, 305 U.S. 349, 59 S. Ct. 232, 83 L. Ed. 208. After mentioning these contentions, the opinion brushed them aside and decided the question left open in the Murray case on broad grounds which are no less applicable to a school of nursing than to a school of law.
 "We think that these matters are beside the point. The basic consideration is not as to what sort of opportunities other States provide, or whether they are as good as those in Missouri, but as to what opportunities Missouri itself furnishes to white students and denies to negroes solely upon the ground of color. The admissibility *136 of laws separating the races in the enjoyment of privileges afforded by the State rests wholly upon the equality of the privileges which the laws give to the separated groups within the State. The question here is not of a duty of the State to supply legal training, or of the quality of the training which it does supply, but of its duty when it provides such training to furnish it to the residents of the State upon the basis of an equality of right. By the operation of the laws of Missouri a privilege has been created for white law students which is denied to negroes by reason of their race. The white resident is afforded legal education within the State; the negro resident having the same qualifications is refused it there and must go outside the State to obtain it. That is a denial of the equality of legal right to the enjoyment of the privilege which the State has set up, and the provision for the payment of tuition fees in another State does not remove the discrimination.
 The equal protection of the laws is `a pledge of the protection of equal laws.' Yick Wo v. Hopkins, 118 U.S. 356, 369, 6 S. Ct. 1064, 1070, 30 L. Ed. 220. Manifestly, the obligation of the State to give the protection of equal laws can be performed only where its laws operate, that is, within its own jurisdiction. It is there that the equality of legal right must be maintained. That obligation is imposed by the Constitution upon the States severally as governmental entities,  each responsible for its own laws establishing the rights and duties of persons within its borders. It is an obligation the burden of which cannot be cast by one State upon another, and no State can be excused from performance by what another State may do or fail to do. That separate responsibility of each State within its own sphere is of the essence of statehood maintained under our dual system. It seems to be implicit in respondents' argument that if other States did not provide courses for legal education, it would nevertheless be the constitutional duty of Missouri when it supplied such courses for white students to make equivalent provision for negroes. But that plain duty would *137 exist because it rested upon the State independently of the action of other States. We find it impossible to conclude that what otherwise would be an unconstitutional discrimination, with respect to the legal right to the enjoyment of opportunities within the State, can be justified by requiring resort to opportunities elsewhere. That resort may mitigate the inconvenience of the discrimination but cannot serve to validate it." State of Missouri, ex rel. Gaines v. Canada, 305 U.S. 337, 349-350, 59 S. Ct. 232, 236, 83 L. Ed. 208.
 It would be bold indeed to suggest that the late Chief Justice ever used words without due regard for their meaning. His words might be subsequently overruled or qualified by the court. But the words quoted have not been overruled or qualified. On the contrary, a case from Oklahoma, essentially the same as the Missouri case, was argued on Thursday, January 8, 1948, and was reversed on the following Monday, with the following per curiam opinion: "On January 14, 1946, the petitioner, a Negro, concededly qualified to receive the professional legal education offered by the State, applied for admission to the School of Law of the University of Oklahoma, the only institution for legal education supported and maintained by the taxpayers of the State of Oklahoma. Petitioner's application for admission was denied, solely because of her color.
 "Petitioner then made application for a writ of mandamus in the District Court of Cleveland County, Oklahoma. The writ of mandamus was refused, and the Supreme Court of the State of Oklahoma affirmed the judgment of the District Court. [Sipuel v. Board of Regents of University of Oklahoma, 199 Okl. 36], 180 P.2d 135. We brought the case here for review.
 "The petitioner is entitled to secure legal education afforded by a state institution. To this time, it has been denied her although during the same period many white applicants have been afforded legal education by the State. The State must provide it for her in conformity with the equal protection clause of the Fourteenth Amendment and provide it as soon as it does for applicants *138 of any other group. State of Missouri, ex rel. Gaines v. Canada, 1938, 305 U.S. 337, 59 S. Ct. 232, 83 L. Ed. 208.
 "The judgment of the Supreme Court of Oklahoma is reversed and the cause is remanded to that court for proceedings not inconsistent with this opinion.
 "The mandate shall issue forthwith." Sipuel v. Board of Regents of University of Oklahoma, 332 U.S. 631, 632-633, 68 S. Ct. 299, 92 L. Ed. 247. We cannot subtract anything from what the Supreme Court has said. It would be superfluous to add anything.
 Order reversed, with costs, and case remanded with direction to issue the writ of mandamus as prayed, except as to changes required by lapse of time.


jurisdiction: EU

text:
 24.4.2017
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 129/30
 Žaloba podaná 6. marca 2017 – Kibelisa/Rada
 (Vec T-139/17)
 (2017/C 129/45)
 Jazyk konania: francúzština
 Účastníci konania
 Žalobca: Roger Kibelisa (Kinshasa, Demokratická republika Kongo) (v zastúpení: O. Okito, avocat)
 Žalovaná: Rada Európskej únie
 Návrhy
 Žalobca navrhuje, aby Všeobecný súd:
 —
 rozhodol o zrušení nariadenia (EÚ) 2016/2230, ktorým sa vykonáva rozhodnutie Rady (SZBP) 2016/2231 z 12. decembra 2016, ktorým sa zavádzajú určité osobitné reštriktívne opatrenia namierené proti osobám, ktoré porušujú zbrojné embargo voči Konžskej demokratickej republike, a mení a dopĺňa rozhodnutie 2010/788/SZBP v rozsahu, v akom sa týka pána Rogera Kibelisu,
 —
 nariadil, že Rada znáša svoje vlastné trovy konania a je povinná nahradiť trovy konania žalobcu ako aj všetkých vedľajších účastníkov konania.
 Dôvody a hlavné tvrdenia
 Na podporu svojej žaloby žalobca uvádza dva žalobné dôvody.
 1.
 Prvý žalobný dôvod založený na porušení podstatných formálnych náležitostí, ktorého sa dopustila Rada, a najmä na porušení práva na obranu žalobcu, porušení povinnosti odôvodnenia, ktorá prislúcha Rade, ako aj porušení práva žalobcu na účinný prostriedok nápravy.
 2.
 Druhý žalobný dôvod založený na porušení všeobecných zásad práva Európskej únie tým, že Rada porušila právo žalobcu vlastniť majetok.


text:
Paide lemmikloomade registri põhimäärus – Riigi Teataja
 Paide lemmikloomade registri põhimäärus
 Paide lemmikloomade registri põhimäärus - sisukord
 § 1 Lemmikloomade registri asutamine ja ametlik nimi
 § 3 Registri omanik ja registrisse kantavad andmed
 2 REGISTRI ÜLESEHITUS JA REGISTRI PIDAMISE ORGANISATSIOONILINE STRUKTUUR
 3 REGISTRISSE KANTAVAD ANDMED, ANDMETE REGISTRISSE KANDMISE KORD NING NENDE ÕIGUSLIK REŽIIM
 § 7 Registri digitaalsesse andmebaasi kantavad andmed
 § 8 Andmete registrisse kandmise kord
 § 9 Andmete õiguslik režiim
 4 JUURDEPÄÄS REGISTRI ANDMETELE, ANDMETE KAITSMINE JA SÄILITAMINE
 § 10 Registrist andmete väljastamine
 § 11 Registriandmete kaitsmine
 § 12 Registriandmete säilitamine
 5 JÄRELEVALVE TEOSTAMINE REGISTRI PIDAMISE ÜLE, REGISTRI PIDAMISE FINANTSEERIMINE JA LIKVIDEERIMINE
 § 13 Registri järelevalve
 § 14 Registri pidamise, finantseerimise ja registri likvideerimise kord
 RT IV, 07.03.2013, 43
 Vastu võetud 17.12.2009 nr 39
 Määrus kehtestatakse “Loomatauditõrje seaduse” § 11 lõike 1 ja “Avaliku teabe seaduse” § 435 alusel.
 § 1. Lemmikloomade registri asutamine ja ametlik nimi
 (1) Paide lemmikloomade registri (edaspidi register) asutab, selle põhimääruse kehtestab ja muudab Paide Linnavolikogu (edaspidi volikogu).
 (2) Registri ametlik nimi on Paide lemmikloomade register.
 Registri asutamise ja kasutusele võtmise eesmärgid Paide linna haldusterritooriumil on:
 1) registreeritud koerte ja kasside üle arvestuse pidamine;
 2) registreeritud koerte ja kasside kohta informatsiooni kogumine;
 3) registreeritud koerte ja kasside kohta informatsiooni väljastamine;
 4) registreeritud järelevalveta koerte ja kasside omanike kiire leidmine ja koera tagastamine omanikule.
 § 3. Registri omanik ja registrisse kantavad andmed
 (1) Register on Paide Linnavalitsuse register, milles sisalduvaid andmeid kasutavad juriidilised ja füüsilised isikud paragrahvis 10 nimetatud eesmärkidel.
 (2) Registrisse kantakse omaniku avalduse alusel koerad ja kassid.
 2. peatükk REGISTRI ÜLESEHITUS JA REGISTRI PIDAMISE ORGANISATSIOONILINE STRUKTUUR
 (3) Register koosneb kahest osast:
 1) kehtivad andmed - kehtivad andmed Paide linnas registreeritud koerte, kasside ja nende omanike kohta;
 2) ebaõiged ja aegunud andmed - Paide linnas registreeritud koerte, kasside ja nende omanike kohta avastatud ebaõiged ja kehtetuks muutunud andmed.
 (4) Kehtivate ja aegunud andmete koosseis on ühesugune, välja arvatud juhul, kui registri vastutav töötleja on andmete koosseisu laiendanud pärast andmete arhiveerimist.
 (1) Registri vastutav töötleja on Paide Linnavalitsus (edaspidi vastutav töötleja).
 2) korraldab registri pidamist reguleerivate Paide linna õigusaktide eelnõude ning
 dokumentatsiooni koostamist;
 5) sõlmib registri volitatud töötlejatega lepingud registri andmete töötlemiseks;
 7) lahendab registri pidamisel tekkivaid probleeme;
 9) tagab andmetele juurdepääsu nende sihipäraseks kasutamiseks;
 (1) Registri volitatud töötlejad on eraõiguslikud isikud, kes vastutava töötlejaga sõlmitud lepingu alusel töötlevad registriandmeid (veterinaararstid) või teostavad andmekogu majutamist.
 (2) Registrit majutav volitatud töötleja:
 2) arendab ning võimaldab kasutada registri pidamiseks vajalikku tarkvara;
 3) osutab registri majutusteenust, hooldust ja haldust;
 4) tagab registriandmete turvalisuse ja säilimise.
 (3) Registri pidamisel registri andmeid töötlev volitatud töötleja (edaspidi volitatud töötleja):
 3) rakendab meetmeid andmekaitse, andmetele juurdepääsu ja nende säilimise
 tagamiseks;
 4) teavitab vastutavat töötlejat koheselt registri pidamisel tekkinud probleemidest ja talle teatavaks saanud andmete mittesihipärasest kasutamisest;
 5) täidab muid seadustest, teistest õigusaktidest, põhimäärusest ning vastutava töötajaga sõlmitud lepingust tulenevaid ülesandeid.
 3. peatükk REGISTRISSE KANTAVAD ANDMED, ANDMETE REGISTRISSE KANDMISE KORD NING NENDE ÕIGUSLIK REŽIIM
 § 7. Registri digitaalsesse andmebaasi kantavad andmed
 (1) Registrisse kantakse Paide linna haldusterritooriumil asuvad koerad ja kassid vastavalt Paide linna koerte ja kasside pidamise eeskirjale ning registri põhimäärusele.
 (2) Registri volitatud töötlejale esitavad andmeid Paide linna haldusterritooriumil peetavate koerte ja kasside omanikud.
 (4) Volitatud töötleja registreerib koera ning koeraomaniku andmed ankeedi täitmisel hiljemalt seitsme tööpäeva jooksul, arvates koera märgistamise kuupäevast. Kui volitatud töötlejal puudub juurdepääs veebipõhisele registrile, esitab ta registreerimisandmed digitaalsel või paberkandjal hiljemalt seitsme tööpäeva jooksul vastutavale töötlejale.
 (5) Volitatud töötleja kannab registrisse Paides registreeritud koerte, kasside ja nende omanike andmed, samuti koera/kassi vaktsineerinud veterinaararsti nime ning viimase vaktsineerimise kuupäeva.
 (6) Registrisse kantavad koera/kassi andmed on:
 1) registrikood - tarkvara poolt omistatav koera/kassi registrikande identifikaator;
 2) registreerimisnumber - volitatud veterinaararsti poolt antud märgistusnumber või mikrokiip;
 6) tõug või tõuta koera puhul koera välimuse lühikirjeldus;
 7) muu eritunnus;
 8) asukoht;
 9) registreerinud veterinaararsti nimi;
 (7) Registrisse kantavad koera/kassi omaniku andmed on:
 4) telefoninumber.
 § 8. Andmete registrisse kandmise kord
 (1) Registriandmete esitaja on kohustatud tagama registrisse kandmiseks esitatud andmete õigsuse.
 (2) Registri volitatud töötleja võtab koera/kassi registreerimisel omanikult kirjaliku nõusoleku andmete avaldamise kohta paragrahvis 10 lõikes 5 sätestatud juhtudel paragrahvis 10 lõikes 6 märgitud ulatuses.
 (3) Registrisse andmete esitamise kohta peavad arvestust registri volitatud töötlejad.
 (4) Avastatud ebaõiged andmed parandatakse, säilitades paranduste järjepidevuse. Kehtetuks muutunud andmed kantakse kehtivate andmete registriosast kehtetute andmete registriossa.
 § 9. Andmete õiguslik režiim
 Registriandmetel on informatiivne ja statistiline tähendus. Andmete registrisse kandmine ei too endaga kaasa õiguslikke tagajärgi, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
 4. peatükk JUURDEPÄÄS REGISTRI ANDMETELE, ANDMETE KAITSMINE JA SÄILITAMINE
 § 10. Registrist andmete väljastamine
 (1) Andmete väljastamine registrist on tasuta.
 (2) Registrist väljastatavad andmeid vastutav töötleja ja volitatud töötleja neile esitatud avalduse alusel, millele on märgitud taotleja nimi, kontaktandmed, soovitud andmed ja nende kasutamise eesmärk.
 1) avalikus kohas järelevalveta koera leidnud isik soovib koera tagastada omanikule;
 2) avalikus kohas järelevalveta koera kinni püüdnud Paide Linnavalitsuse poolt määratud juriidiline isik soovib koera tagastada tema omanikule;
 3) avalikus kohas ilma järelevalveta viibinud koer on põhjustanud kahju.
 (6) Registrist avalduse alusel väljastamisele kuuluvad üksnes paragrahvi 7 lõike 6 punktides 3 ja 6 ning lõike 7 punktides 2 ja 4 nimetatud andmed koera ja koeraomaniku kohta.
 (7) Registrist ametlike väljavõtete saamiseks on õigus registri vastutaval töötlejal ja volitatud töötlejal. Ametliku väljavõtte korral kuuluvad avaldamisele kõik registris sisalduvad andmed, kui päringus ei ole määratud teisiti.
 (8) Ametlike väljavõtete saamiseks Paide linna koduleheküljelt volitatud kasutajanime ja parooliga, on õigus registri vastutaval töötlejal ja volitatud töötlejal.
 (9) Andmete väljastamise kohta peetakse elektroonilist kanderaamatut, kuhu märgitakse kellele, millal, mis põhjusel ja millised andmed on väljastatud.
 § 11. Registriandmete kaitsmine
 (1) Andmetele juurdepääsu haldamine on registri vastutava töötleja ülesanne. Juurdepääs registri-andmetele on kaitstud kasutajanime ja parooliga.
 (2) Registri volitatud töötlejale juurdepääsu andmise ja sulgemise kord sätestatakse lepinguga.
 (3) Vastutava töötleja poolt volitatud isikule juurdepääsuõiguse andmiseks esitab viimane vastava taotluse, milles on toodud isiku ees- ja perekonnanimi, tema poolt täidetavad ülesanded registri pidamisel ja juurdepääsuõiguse kehtivuse soovitav aeg. Juurdepääsuõigus võib olla tähtajatu. Registri vastutav töötleja avab ühe tööpäeva jooksul, pärast taotluse saamist, juurdepääsu ja teavitab sellest juurdepääsu saanud isikut.
 § 12. Registriandmete säilitamine
 (1) Registri vastutav töötleja korraldab registrist turvakoopia tegemise ja säilitamise.
 (2) Registri andmetest tehakse arhiivikoopia üks kord aastas mida säilitatakse 25 aastat.
 5. peatükk JÄRELEVALVE TEOSTAMINE REGISTRI PIDAMISE ÜLE, REGISTRI PIDAMISE FINANTSEERIMINE JA LIKVIDEERIMINE
 § 13. Registri järelevalve
 (2) Registri üle järelevalvet teostaval volitatud isikul on õigustutvuda registrisse kantud andmete ja nende alusdokumentidega ning saada teavet andmete registrist väljastamise ja kasutamise kohta.
 § 14. Registri pidamise, finantseerimise ja registri likvideerimise kord
 (1) Registri pidamist, täiendamist ja arendamist finantseeritakse Paide linna eelarvest selleks eraldatud vahenditest.
 (2) Registri vastutav töötleja tasub paragrahvis 7 lõigetes 6 ja 7 märgitud andmete sisestamise eest vastavalt volitatud töötlejaga sõlmitud lepingus sätestatud korrale ning registri majutamise eest vastavalt registrit majutava volitatud töötlejaga sõlmitud lepingule.
 (5) Registri likvideerimisel otsustatakse andmete üleandmine registri volitatud töötleja poolt vastutavale töötlejale, teise andmekogusse, Paide Linnavalitsuse arhiivi või nende hävitamiseks. Volikogu määrab üleandmise või hävitamise tähtaja.
 Määrus jõustub 01. jaanuaril 2010.a


type: contracts

text:
 Важна правна забележка
 |
 22006D0150
 Решение No 150/2006 на Съвместния комитет на ЕИП от 8 декември 2006 година
 Официален вестник n° L 089 , 29/03/2007 стр. 0011 - 0011 Официален вестник n° L 089 , 29/03/2007 стр. 0021 - 0021
 Решение на Съвместния комитет на ЕИПNo 150/2006от 8 декември 2006 годиназа изменение на приложение II (Технически правила, стандарти, изпитвания и сертифициране) към Споразумението за ЕИПСЪВМЕСТНИЯТ КОМИТЕТ НА ЕИП,като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, изменено с Протокола за адаптиране на Споразумението за Европейското икономическо пространство, по-нататък наричано "Споразумението", и по-специално член 98 от него,като има предвид, че:(1) Приложение II към Споразумението е изменено с Решение No 28/2004 на Съвместния комитет на ЕИП от 19 март 2004 г. [1].(2) Директива 2003/33/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 26 май 2003 г. за сближаване на законовите, подзаконовите и административните разпоредби на държавите-членки относно рекламирането и спонсорството на тютюневи изделия [2] следва да бъде включена в Споразумението,РЕШИ:Член 1След точка 4 (Решение 2003/641/ЕО на Комисията) от глава XXV от приложение II към Споразумението се добавя следната точка:"5. 32003 L 0033: Директива 2003/33/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 26 май 2003 г. за сближаване на законовите, подзаконовите и административните разпоредби на държавите-членки относно рекламирането и спонсорството на тютюневи изделия (ОВ L 152, 20.6.2003 г., стр. 16), поправена в ОВ L 67, 5.3.2004 г., стр. 34."Член 2Текстовете на Директива 2003/33/ЕО, поправена в ОВ L 67, 5.3.2004 г., стр. 34, на исландски и норвежки език се публикуват в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз и са еднакво автентични.Член 3Настоящото решение влиза в сила на 9 декември 2006 г., при условие че всички нотификации до Съвместния комитет на ЕИП съгласно член 103, параграф 1 от Споразумението са направени [***].Член 4Настоящото решение се публикува в раздела за ЕИП и в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз.Съставено в Брюксел на 8 декември 2006 година.За Съвместния комитет на ЕИППредседателOda Helen Sletnes[1] ОВ L 127, 29.4.2004 г., стр. 136.[2] ОВ L 152, 20.6.2003 г., стр. 16.[***] Посочени са конституционни изисквания.--------------------------------------------------


type: legislation

text:
 Avis juridique important
 |
 32001D0587
 2001/587/CE: Décision du Conseil du 18 juin 2001 relative à la conclusion de l'accord entre la Communauté européenne et la République de Lettonie concernant la participation de la République de Lettonie à l'Agence européenne pour l'environnement et au réseau européen d'information et d'observation pour l'environnement
 Journal officiel n° L 213 du 07/08/2001 p. 0047 - 0047
 Décision du Conseildu 18 juin 2001relative à la conclusion de l'accord entre la Communauté européenne et la République de Lettonie concernant la participation de la République de Lettonie à l'Agence européenne pour l'environnement et au réseau européen d'information et d'observation pour l'environnement(2001/587/CE)LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE,vu le traité instituant la Communauté européenne, et notamment son article 175, paragraphe 1, en liaison avec son article 300, paragraphe 2, premier alinéa, première phrase, et paragraphe 3, premier alinéa,vu la proposition de la Commission,vu l'avis du Parlement européen(1),considérant ce qui suit:(1) L'Agence européenne pour l'environnement et le réseau européen d'information et d'observation pour l'environnement ont été établis par le règlement (CEE) n° 1210/90(2).(2) Le Conseil européen de Luxembourg (en décembre 1997) a fait de la participation aux programmes et aux agences communautaires un moyen d'accélérer la stratégie de préadhésion des pays d'Europe centrale et orientale. En ce qui concerne les agences, les conclusions du Conseil européen prévoient que "les États candidats pourront participer à des agences communautaires, sur décision à prendre au cas par cas".(3) Le Conseil européen d'Helsinki (en décembre 1999) a réaffirmé le caractère inclusif du processus d'adhésion, qui regroupe désormais treize pays candidats dans un cadre unique, les pays candidats participant à ce processus sur un pied d'égalité.(4) Le 14 février 2000, le Conseil a autorisé la Commission à conduire les négociations concernant la participation des pays candidats à l'adhésion à l'Agence européenne pour l'environnement. La Commission a signé l'acte final des négociations le 9 octobre 2000.(5) Il y a lieu d'approuver l'accord auquel il est fait référence dans la présente décision,DÉCIDE:Article premierL'accord entre la Communauté européenne et la République de Lettonie concernant la participation de la République de Lettonie à l'Agence européenne pour l'environnement et au réseau européen d'information et d'observation pour l'environnement est approuvé au nom de la Communauté.Le texte de l'accord figure à l'annexe de la présente décision.Article 2Le président du Conseil est autorisé à désigner la ou les personne(s) habilitée(s) à déposer la notification prévue à l'article 18 de l'accord.Article 3La présente décision est publiée au Journal officiel des Communautés européennes.Fait à Luxembourg, le 18 juin 2001.Par le ConseilLe présidentM. Winberg(1) Avis rendu le 31 mai 2001 (non encore paru au Journal officiel).(2) JO L 120 du 11.5.1990, p. 1. Règlement modifié en dernier lieu par le règlement (CE) n° 933/1999 (JO L 117 du 5.5.1999, p. 1).