text:
JURIDICE.ro » CJUE. C-483/16, Sziber. Clauze abuzive în contractele încheiate cu consumatorii. Concluziile AG
 Protecția consumatorilor – Clauze abuzive în contractele încheiate cu consumatorii – Contracte de credit încheiate într‐o monedă străină – Reglementare națională care adaugă cerințe procedurale în cazul invocării caracterului abuziv al clauzelor din contractele încheiate cu consumatorii
 La data de 7 mai 2008, domnul Zsolt Sziber și doamna Mónika Szeder, în calitate de debitori, au încheiat cu ERSTE Bank Hungary Zrt. (denumită în continuare „ERSTE Bank”) un contract de împrumut exprimat în franci elvețieni, dar care a fost acordat și trebuia rambursat în forinți maghiari, precum și un contract de ipotecă, anexă la contractul de împrumut. Contractul de împrumut prevedea că pentru calcularea ratelor de rambursare a împrumutului era aplicabil cursul de schimb la vânzare al băncii, în timp ce suma avansată era convertită în forinți maghiari la cursul de schimb la cumpărare al băncii. De asemenea, contractul prevedea dreptul instituției de credit de a modifica unilateral contractul (prin majorarea dobânzii, a comisioanelor și a costurilor).
 Considerând că acest contract este nelegal, domnul Sziber a formulat o acțiune la Fővárosi Törvényszék (Curtea din Budapesta, Ungaria). În cererea sa, modificată ulterior, domnul Sziber a invocat, în primul rând, că acest contract este nul în totalitate pentru mai multe motive: (i) întrucât nu menționează valoarea ratelor, în special valoarea capitalului și a dobânzilor, astfel încât obligația contractuală este imposibil de executat; (ii) întrucât nu se poate plăti o sumă în valută într‐un cont de împrumut în forinți maghiari; (iii) întrucât cursul de schimb aplicabil conversiei în valută nu este stabilit în mod clar în contract; (iv) întrucât instituția de credit nu a efectuat o evaluare responsabilă a împrumutului în raport cu solvabilitatea debitorului ținând seama între altele de riscul cursului de schimb și (v) întrucât consumatorul nu putea aprecia întinderea riscului pe care îl implică cursul de schimb pe baza unor informații neclare și neinteligibile care i‐au fost furnizate.
 În subsidiar, domnul Sziber a solicitat să se constate că numai unele dintre clauzele contractuale erau abuzive și, implicit, nule. În special, acesta a susținut că clauza de la punctul VII.2 din contract era abuzivă în măsura în care consumatorul, căruia i s‐au furnizat informații neclare și neinteligibile, nu putea aprecia pe deplin întinderea riscului pe care îl implică cursul de schimb. Clauza prevăzută la punctul VIII.13 din contract era, în opinia sa, abuzivă deoarece informațiile oficiale furnizate de bancă au devenit parte integrantă din contract, acordând astfel băncii dreptul de a adăuga la contract astfel încât s‐a creat un dezechilibru între drepturile și obligațiile părților. Potrivit domnului Sziber, clauzele prevăzute la punctele II.1. (calculul ratelor în conformitate cu informațiile oficiale furnizate de bancă), III.2. (rata dobânzii și gradul de variabilitate al acesteia) și III.3. (dreptul de a majora dobânzile) din contract sunt abuzive și, prin urmare, nule.
 În această privință, domnul Sziber a susținut că nu a fost în măsură să evalueze întinderea riscului prezentat de rata de schimb. În plus, a susținut că acest caracter abuziv al clauzelor în ceea ce privește (i) calcularea ratelor în conformitate cu informațiile oficiale furnizate de instituția de credit, (ii) rata dobânzii și gradul de variabilitate al acesteia, precum și (iii) dreptul de a majora dobânzile atrage nulitatea acestor clauze.
 În cursul procedurii însă, unele dintre legile naționale aplicabile au fost modificate și s‐au introdus norme suplimentare. Într‐adevăr, un număr mare de acțiuni – similare sau echivalente cu cele introduse de domnul Sziber – au fost introduse la instanțele maghiare. La data de 16 iunie 2014, luând în considerare Hotărârea Curții Kásler, Kúria (Curtea Supremă, Ungaria) a statuat că anumite clauze contractuale din contractele de credit pentru consumatori erau abuzive. Cu toate acestea, Kúria (Curtea Supremă) nu a declarat nulitatea acestor contracte, statuând că anumite clauze ar putea fi modificate. În special, aceasta a decis că cursul de cumpărare și cursul de vânzare aplicate ca rate de conversie în contractele de împrumut în monedă străină au trebuit să fie înlocuite de cursul de schimb valutar oficial anunțat de Banca Națională a Ungariei. Sumele plătite anterior în exces de consumator trebuiau rambursate de instituția de credit.
 Având în vedere că încheierea contractelor de împrumut într‐o monedă străină constituia o practică obișnuită, legiuitorul maghiar a decis să codifice jurisprudența Kúria (Curții Supreme) și a adoptat norme procedurale specifice pentru a aborda consecințele acestei jurisprudențe. În special, s‐au adoptat legile DH 1, DH 2 și DH 3, prezentate la punctele 6-14 de mai sus (denumite în continuare „reglementarea națională în discuție”).
 Având în vedere noul cadru juridic, instanța de trimitere a apreciat că, în prezenta cauză, aplicarea cursului de schimb la vânzare al ERSTE Bank pentru conversia ratelor periodice și dreptul băncii de a modifica unilateral contractul erau lipsite de validitate. În consecință, sumele plătite de domnul Sziber către ERSTE Bank în aplicarea acestor clauze au fost plătite în mod nejustificat și trebuiau să fie rambursate. În plus, dat fiind că domnul Sziber avea cereri suplimentare, instanța de trimitere l‐a invitat să își modifice cererea în conformitate cu dispozițiile articolului 37 din Legea DH 2. Cu toate acestea, domnul Sziber nu a reacționat la această solicitare.
 Întrucât domnul Sziber nu și‐a modificat cererea, Fővárosi Törvényszék (Curtea din Budapesta – Capitală) a considerat că se află în imposibilitate de a se pronunța cu privire la celelalte aspecte de fond ale cauzei. În conformitate cu articolul 37 din Legea DH 2, cauza ar fi trebuit să fie închisă. Cu toate acestea, având îndoieli cu privire la interpretarea corectă a unor dispoziții ale dreptului Uniunii și cu privire la compatibilitatea anumitor reglementări naționale cu dispozițiile menționate, această instanță a decis, prin ordonanța din 29 august 2016, să suspende judecarea cauzei și să adreseze Curții următoarele întrebări preliminare:
 „1) Următoarele dispoziții ale dreptului Uniunii, și anume [articolul 169 TFUE], articolul 38 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene [(denumită în continuare «carta»)] [...], articolul 7 alineatele (1) și (2) din [Directiva 93/13] coroborat cu articolul 8 din aceeași directivă, precum și considerentul (47) al Directivei 2008/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind contractele de credit pentru consumatori și de abrogare a Directivei 87/102/CEE a Consiliului trebuie interpretate în sensul că se opun unei reglementări naționale (și aplicării acesteia) care stabilește condiții suplimentare în detrimentul părții din procedură (reclamant sau pârât) care, în perioada 1 mai 2004-26 iulie 2014, în calitate de consumator, a încheiat un contract de împrumut în care era inclusă o clauză abuzivă ce permitea majorarea unilaterală a dobânzilor, a costurilor sau a comisioanelor ori stipula o diferență între cursul de cumpărare și cel de vânzare, ca urmare a faptului că, în conformitate cu aceste condiții suplimentare, pentru a putea invoca în fața instanțelor drepturile care decurg din nulitatea respectivelor contracte încheiate cu consumatorii și în special pentru ca instanța să poată soluționa pe fond cauza, este obligatorie depunerea unui act procesual civil cu un anumit conținut (în principal, o cerere introductivă, o cerere de modificare a cererii introductive sau o excepție privind nulitatea invocată de pârât – împotriva cererii de obligare a consumatorului – ori o cerere de modificare a acestei excepții, o cerere reconvențională a pârâtului sau o cerere de modificare a acestei cereri reconvenționale), în timp ce cealaltă parte din procedură care nu a încheiat un contract de împrumut în calitate de consumator sau care a încheiat în aceeași perioadă, în calitate de consumator, un alt contract de împrumut decât cel menționat anterior nu trebuie să prezinte un astfel de act cu un anumit conținut?
 2) Atât în cazul unui răspuns afirmativ al Curții, cât și în cazul unui răspuns negativ la prima întrebare preliminară, care este formulată în termeni mai generali decât această a doua întrebare preliminară, dispozițiile dreptului Uniunii menționate în cuprinsul primei întrebări trebuie interpretate în sensul că se opun aplicării în cazul părții din procedură care a încheiat, în calitate de consumator, un contract de împrumut în sensul primei întrebări preliminare a următoarelor condiții suplimentare obligatorii:
 a) în cadrul procedurii judiciare, cererea introductivă, cererea de modificare a cererii introductive sau excepția nulității invocată de pârât – împotriva cererii de obligare a consumatorului – ori cererea de modificare a acestei excepții, cererea reconvențională a pârâtului sau cererea de modificare a acestei cereri reconvenționale pe care trebuie să o depună partea din procedură (reclamant sau pârât) care a încheiat, în calitate de consumator, un contract de împrumut în sensul primei întrebări preliminare este admisibilă – cu alte cuvinte, poate fi examinată pe fond – numai dacă prin actul respectiv, partea din procedură solicită instanței nu doar să constate nulitatea totală sau parțială a contractului de împrumut încheiat cu consumatorii în sensul primei întrebări preliminare, ci și să aplice consecințele juridice ale nulității totale, în condițiile în care cealaltă parte din procedură care nu a încheiat un contract de împrumut în calitate de consumator sau care a încheiat în aceeași perioadă, în calitate de consumator, un alt contract de împrumut decât cel menționat anterior nu trebuie să depună un astfel de act cu un anumit conținut;
 b) în cadrul procedurii judiciare, cererea introductivă, cererea de modificare a cererii introductive sau excepția nulității invocată de pârât – împotriva cererii de obligare a consumatorului – ori cererea de modificare a acestei excepții, cererea reconvențională a pârâtului sau cererea de modificare a acestei cereri reconvenționale pe care trebuie să o depună partea din procedură (reclamant sau pârât) care a încheiat, în calitate de consumator, un contract de împrumut în sensul primei întrebări preliminare este admisibilă – cu alte cuvinte, poate fi examinată pe fond – numai dacă prin actul respectiv, pe lângă constatarea judiciară a nulității totale a contractului încheiat cu consumatorii în sensul primei întrebări preliminare, nu se solicită, dintre consecințele juridice ale nulității totale, repunerea pe cale judiciară în situația anterioară încheierii contractului, în condițiile în care cealaltă parte din procedură care nu a încheiat un contract de împrumut în calitate de consumator sau care a încheiat în aceeași perioadă, în calitate de consumator, un alt contract de împrumut decât cel menționat anterior nu trebuie să depună un astfel de act cu un anumit conținut?
 c) în cadrul procedurii judiciare, cererea introductivă, cererea de modificare a cererii introductive sau excepția nulității invocată de pârât – împotriva cererii de obligare a consumatorului – ori cererea de modificare a acestei excepții, cererea reconvențională a pârâtului sau cererea de modificare a acestei cereri reconvenționale pe care trebuie să o depună partea din procedură (reclamant sau pârât) care a încheiat, în calitate de consumator, un contract de împrumut în sensul primei întrebări preliminare este admisibilă – cu alte cuvinte, poate fi examinată pe fond – numai dacă în actul respectiv figurează o lichidare a conturilor foarte complexă din punct de vedere matematic (în conformitate cu dispozițiile naționale) în legătură cu perioada cuprinsă între data începerii raportului juridic contractual și data formulării cererii, care trebuie efectuată ținând seama și de normele care reglementează conversia în forinți și care trebuie să includă o detaliere defalcată, verificabilă din punct de vedere aritmetic, în care să se indice ratele exigibile care trebuie plătite în temeiul contractului, ratele plătite de reclamant, ratele exigibile care trebuie plătite și care sunt stabilite fără a lua în considerare clauza nulă, precum și valoarea diferenței dintre acestea, și care trebuie să menționeze, sub forma unei sume totale, valoarea creanței pe care partea din procedură care a încheiat, în calitate de consumator, un contract de împrumut în sensul primei întrebări preliminare, o datorează instituției de credit sau eventuala plată excedentară, în condițiile în care cealaltă parte din procedură care nu a încheiat un contract de împrumut în calitate de consumator sau care a încheiat în aceeași perioadă, în calitate de consumator, un alt contract de împrumut decât cel menționat anterior nu trebuie să depună un astfel de act cu un anumit conținut?
 3) Dispozițiile dreptului Uniunii enumerate în cuprinsul primei întrebări preliminare trebuie interpretate în sensul că încălcarea acestora prin impunerea condițiilor suplimentare menționate anterior (în cuprinsul primei și al celei de a doua întrebări preliminare) constituie în același timp o încălcare a articolelor 20, 21 și 47 din [cartă], având în vedere de asemenea (parțial, tot conform primei și celei de a doua întrebări preliminare) că instanțele din statele membre trebuie să aplice dreptul Uniunii în materia protecției consumatorilor inclusiv în ceea ce privește situațiile de fapt care nu au caracter transfrontalier, cu alte cuvinte, în situații pur interne, în conformitate cu Hotărârea din 5 decembrie 2000, Guimont (C‐448/98, EU:C:2000:663, punctul 23), și cu Hotărârea din 10 mai 2012, Duomo Gpa și alții (C‐357/10-C‐359/10, EU:C:2012:283, punctul 28), precum și cu Ordonanța din 3 iulie, Tudoran (C‐92/14, EU:C:2014:2051, punctul 39), sau trebuie să se considere este vorba despre o cauză cu caracter transfrontalier pentru simplul fapt că respectivele contracte de împrumut la care se referă prima întrebare preliminară constituie «contracte de împrumut în valută»?”
 Având în vedere faptul că instanța de trimitere a declarat că se află în imposibilitatea de se pronunța din cauza lipsei de reacție a reclamantului, Curtea a întrebat dacă această cauză era încă pendinte în fața acestei instanțe. Prin scrisoarea din 27 octombrie 2016, Fővárosi Törvényszék (Curtea din Budapesta – Capitală) a răspuns afirmativ, explicând că soluția dată în cauză (examinarea fondului cauzei sau respingerea pe motive procedurale) depinde de răspunsurile pe care le va da Curtea la întrebările adresate.
 În prezenta cauză au depus observații scrise ERSTE Bank, guvernul maghiar și Comisia. Aceste părți au prezentat de asemenea observații orale în ședința din 24 octombrie 2017.
 Avocatul general propune Curții să declare inadmisibilă cererea formulată de Fővárosi Törvényszék (Curtea din Budapesta – Capitală, Ungaria).
 În subsidiar, propune Curții să răspundă la întrebările preliminare după cum urmează:
 „– Articolul 7 alineatul (1) din Directiva 93/13/CEE a Consiliului din 5 aprilie 1993 privind clauzele abuzive în contractele încheiate cu consumatorii nu se opune unei reglementări naționale care introduce cerințe procedurale precum cele prevăzute la articolul 37 din Legea nr. XL din 2014 pentru acțiunile introduse de consumatorii care au încheiat într‐o anumită perioadă contracte de credit care conțin clauze contractuale abuzive.
 – Dispozițiile Directivei 93/13 sunt aplicabile și în situațiile în care nu există un element transfrontalier.”
 Aflaţi mai mult despre C-483/16, clauze abuzive, contracte de credit, Curtea de Justitie a Uniunii Europene (CJUE), monedă străină, Sziber


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 8.9.2014
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 303/42
 Talan väckt den 13 juni 2014 – Pannonhalmi Főapátság mot parlamentet
 (Mål T-453/14)
 2014/C 303/50
 Rättegångsspråk: ungerska
 Parter
 Sökande: Magyar Bencés Kongregáció Pannonhalmi Főapátság (Pannonhalma, Ungern) (ombud: advokaten D. Sobor)
 Svarande: Europaparlamentet
 Yrkanden
 Sökanden yrkar att tribunalen ska
 —
 ogiltigförklara beslutet MS/sd[IPOL-COM-PETI D (2014) 14486] som Europaparlamentets utskott för framställningar meddelade den 16 april 2014, om att lägga den framställan som inlämnats i ärendet Castillo Lónyai de Rusovce (Slovakien) till handlingarna utan ytterligare åtgärd,
 —
 förplikta Europaparlamentets utskott för framställningar att pröva framställan och vidta alla de åtgärder som lagen kräver,
 —
 förplikta Europaparlamentet att ersätta rättegångskostnaderna.
 Grunder och huvudargument
 Till stöd för sin talan åberopar sökanden att utskottet för framställningar har åsidosatt förfarandebestämmelserna genom att inte motivera det angripna beslutet.
 Sökanden anger att enligt artikel 201.8 i Europaparlamentets arbetsordning ska sådana framställningar som kommissionen anser inte ska föranleda ytterligare åtgärd läggas till handlingarna och de som inkommit med framställningarna underrättats om denna åtgärd samt motivet till denna. Sökanden tillägger att kommissionen i strid mot vad som anges i nämnda bestämmelse inte har motiverat varför den anser att innehållet i framställan saknar anknytning till unionens verksamhet. Sökanden åberopar även tribunalens dom av den 14 september 2011 i mål T-308/07, Tegebauer mot parlamentet (REU 2011, s. II-279).


type: legislation

text:
 10.12.2014
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 L 353/1
 REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 1309/2014 DELLA COMMISSIONE
 del 9 dicembre 2014
 recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di taluni ortofrutticoli
 LA COMMISSIONE EUROPEA,
 visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
 visto il Regolamento (UE) n. 1308/2013 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 17 dicembre 2013, recante organizzazione comune dei mercati dei prodotti agricoli e che abroga i regolamenti (CEE) n. 922/72, (CEE) n. 234/79, (CE) n. 1037/2001 e (CE) n. 1234/2007 del Consiglio (1),
 visto il regolamento di esecuzione (UE) n. 543/2011 della Commissione, del 7 giugno 2011, recante modalità di applicazione del regolamento (CE) n. 1234/2007 del Consiglio nei settori degli ortofrutticoli freschi e degli ortofrutticoli trasformati (2), in particolare l'articolo 136, paragrafo 1,
 considerando quanto segue:
 (1)
 Il regolamento di esecuzione (UE) n. 543/2011 prevede, in applicazione dei risultati dei negoziati commerciali multilaterali dell'Uruguay round, i criteri per la fissazione da parte della Commissione dei valori forfettari all'importazione dai paesi terzi, per i prodotti e i periodi indicati nell'allegato XVI, parte A, del medesimo regolamento.
 (2)
 Il valore forfettario all'importazione è calcolato ciascun giorno feriale, in conformità dell'articolo 136, paragrafo 1, del regolamento di esecuzione (UE) n. 543/2011, tenendo conto di dati giornalieri variabili. Pertanto il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea,
 HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
 Articolo 1
 I valori forfettari all'importazione di cui all'articolo 136 del regolamento di esecuzione (UE) n. 543/2011 sono quelli fissati nell'allegato del presente regolamento.
 Articolo 2
 Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
 Fatto a Bruxelles, il 9 dicembre 2014
 Per la Commissione,
 a nome del presidente
 Jerzy PLEWA
 Direttore generale dell'Agricoltura e dello sviluppo rurale
 (1) GU L 347 del 20.12.2013, pag. 671.
 (2) GU L 157 del 15.6.2011, pag. 1.
 ALLEGATO
 Valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di taluni ortofrutticoli
 (EUR/100 kg)
 Codice NC
 Codice dei paesi terzi (1)
 Valore forfettario all'importazione
 0702 00 00
 AL
 65,0
 IL
 116,6
 MA
 82,6
 TN
 139,2
 TR
 107,0
 ZZ
 102,1
 0707 00 05
 AL
 63,5
 EG
 191,6
 JO
 258,6
 MA
 164,1
 TR
 137,5
 ZZ
 163,1
 0709 93 10
 MA
 67,0
 TR
 126,4
 ZZ
 96,7
 0805 10 20
 AR
 35,3
 MA
 68,6
 SZ
 37,7
 TR
 61,9
 UY
 32,9
 ZA
 47,9
 ZW
 33,1
 ZZ
 45,3
 0805 20 10
 MA
 66,2
 ZZ
 66,2
 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90
 IL
 107,2
 JM
 168,3
 TR
 76,7
 ZZ
 117,4
 0805 50 10
 TR
 71,7
 ZZ
 71,7
 0808 10 80
 BA
 32,4
 BR
 54,7
 CA
 135,6
 CL
 79,5
 NZ
 96,9
 US
 93,0
 ZA
 99,9
 ZZ
 84,6
 0808 30 90
 CN
 82,9
 TR
 174,9
 ZZ
 128,9
 (1) Nomenclatura dei paesi stabilita dal Regolamento (UE) n. 1106/2012 della Commissione, del 27 novembre 2012, che attua il regolamento (CE) n. 471/2009 del Parlamento europeo e del Consiglio, relativo alle statistiche comunitarie del commercio estero con i paesi terzi, per quanto riguarda l'aggiornamento della nomenclatura dei paesi e territori (GU L 328 del 28.11.2012, pag. 7). Il codice «ZZ» corrisponde a «altre origini».


text:
 4.11.2017
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 287/1
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2017/1983 НА КОМИСИЯТА
 от 27 октомври 2017 година
 относно класирането на някои стоки в Комбинираната номенклатура
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕС) No 952/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 9 октомври 2013 г. за създаване на Митнически кодекс на Съюза (1), и по-специално член 57, параграф 4 и член 58, параграф 2 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 С цел да се осигури еднакво прилагане на Комбинираната номенклатура, приложена към Регламент (ЕИО) No 2658/87 на Съвета (2), е необходимо да се приемат мерки относно класирането на стоките, посочени в приложението към настоящия регламент.
 (2)
 С Регламент (ЕИО) No 2658/87 се определят общите правила за тълкуване на Комбинираната номенклатура. Тези правила се прилагат също така и към всяка друга номенклатура, която изцяло или частично се основава на нея, с която се добавят допълнителни подраздели към нея и която е създадена със специални разпоредби на Съюза с оглед на прилагането на тарифни и други мерки, свързани с търговията със стоки.
 (3)
 В съответствие с тези общи правила стоките, описани в колона 1 от таблицата в приложението, следва да бъдат класирани в кода по КН, посочен в колона 2, на основание на посоченото в колона 3 от същата таблица.
 (4)
 Целесъобразно е да се предвиди обвързващата тарифна информация, която е издадена по отношение на обхванатите от настоящия регламент стоки и която не е в съответствие с него, да може да продължи да се ползва от титуляря за известен срок по силата на член 34, параграф 9 от Регламент (ЕС) No 952/2013. Този срок следва да бъде три месеца.
 (5)
 Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета по Митническия кодекс,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 Стоките, описани в колона 1 от таблицата в приложението, се класират в Комбинираната номенклатура в кода по КН, посочен в колона 2 от същата таблица.
 Член 2
 Обвързващата тарифна информация, която не е в съответствие с настоящия регламент, може да продължи да се ползва по силата на член 34, параграф 9 от Регламент (ЕС) No 952/2013 за срок от три месеца от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
 Член 3
 Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
 Съставено в Брюксел на 27 октомври 2017 година.
 За Комисията,
 от името на председателя,
 Stephen QUEST
 Генерален директор
 Генерална дирекция „Данъчно облагане и митнически съюз“
 (1) ОВ L 269, 10.10.2013 г., стр. 1.
 (2) Регламент (ЕИО) No 2658/87 на Съвета от 23 юли 1987 г. относно тарифната и статистическа номенклатура и Общата митническа тарифа (ОВ L 256, 7.9.1987 г., стр. 1).
 ПРИЛОЖЕНИЕ
 Описание на стоките
 Класиране
 (код по КН)
 Основания
 (1)
 (2)
 (3)
 Изделие с форма на необработена плоскост с ширина приблизително 125 cm, дебелина приблизително 7,5 cm и дължина приблизително 2 000 cm. Изработено е чрез слепване на фурнирни слоеве от смърч, от бор или от смеси от тези два вида дървесина.
 Фурнирните слоеве са разположени така, че посоката на дървесните влакна е еднаква във всички слоеве. Някои слоеве може да са разположени също и перпендикулярно. Отделните слоеве са свързани помежду си с фенолформалдехидно лепило чрез високотемпературно пресоване. Ръбовете и краищата на повърхността са с восъчно покритие.
 В зависимост от използваната за изделието дървесина фурнирните слоеве са с първоначална дебелина 2,8—3,2 mm и плътност 445 kg/m3 (фурнир от смърч) и 500 kg/m3 (фурнир от бор). След процеса на пресоване (при налягане 2,8 N/mm2) отделните пресовани слоеве в крайния продукт са с дебелина приблизително 2,75 mm, а плътността на крайния продукт обикновено е между 540 kg/m3 (фурнир от смърч) и 620 kg/m3 (фурнир от бор).
 Вж. изображението (*1)
 4412 99 85
 Класирането се определя от разпоредбите на Общи правила 1 и 6 за тълкуване на Комбинираната номенклатура и от текстовете на кодове по КН 4412 , 4412 99 и 4412 99 85 .
 Изделието е подобен слоест дървен материал по смисъла на позиция 4412 (вж. също третата алинея от Обяснителните бележки към Хармонизираната система (ОБХС) за позиция 4412 ).
 Класирането в позиция 4413 се изключва, тъй като изделието не отговаря на определението за „уплътнен“ дървен материал“ в бележка 2 към глава 44, защото пресоването, на което се подлага, увеличава плътността му само с 24 % и повърхността на изделието остава мека, както се вижда от физическата му проверка.
 Класирането в позиция 4418 също се изключва, тъй като изделието не може да се определи като дървено изделие, използвано при строителството на сгради, с форма на сглобено изделие или като разпознаваеми несглобени части (вж. също първата алинея от ОБХС към позиция 4418 ). То е предназначено за обща употреба и няма обективни характеристики, които да го правят разпознаваемо като дърводелско изделие и част за конструкции от дърво.
 Поради това изделието трябва да бъде класирано в код по КН 4412 99 85 като „друг подобен слоест дървен материал“.
 (*1) Изображението е само за информация.


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 11992M/PRO/SEBC/02
 Traité sur l'Union européenne - Protocole sur les statuts du système européen de banques centrales et la Banque centrale européenne - Chapitre II: Objectifs et missions du SEBC - Article 2: Objectifs
 Journal officiel n° C 191 du 29/07/1992 p. 0069
 Article 2 Objectifs Conformément à l'article 105 paragraphe 1 du traité, l'objectif principal du SEBC est de maintenir la stabilité des prix. Sans préjudice de l'objectif de stabilité des prix, le SEBC apporte son soutien aux politiques économiques générales dans la Communauté, en vue de contribuer à la réalisation des objectifs de la Communauté, tels que définis à l'article 2 du traité. Le SEBC agit conformément au principe d'une économie de marché ouverte où la concurrence est libre, en favorisant une allocation efficace des ressources et en respectant les principes fixés à l'article 3 A du traité.


text:
 Avis juridique important
 |
 21983A0330(01)
 Aftale om ændring af aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Guinea-Bissaus regering om fiskeri ud for Guinea-Bissaus kyst
 EF-Tidende nr. L 084 af 30/03/1983 s. 0002 - 0008 den spanske specialudgave: Kapitel 04 bind 2 s. 0087 den portugisiske specialudgave: Kapitel 04 bind 2 s. 0087
 ++++ AFTALE om aendring af aftalen mellem Det europaeiske oekonomiske Faellesskab og republikken Guinea-Bissaus regering om fiskeri ud for Guinea-Bissaus kyst Artikel 1 1 . Protokollen og bilaget til aftalen mellem Det europaeiske oekonomiske Faellesskab og regeringen for republikken Guinea-Bissau om fiskeri ud for Guinea-Bissaus kyst affattes saaledes : " PROTOKOL mellem Det europaeiske oekonomiske Faellesskab og republikken Guinea-Bissaus regering PARTERNE I DENNE PROTOKOL - SOM HENVISER til aftalen mellem Det europaeiske oekonomiske Faellesskab og regeringen for republikken Guinea-Bissau om fiskeri ud for Guinea-Bissaus kyst undertegnet den 27 . februar 1980 i Bruxelles , ER BLEVET ENIGE OM FOELGENDE Artikel 1 Denne protokol gaelder udoevelse af fiskeri inden for en periode paa tre aar fra protokollens ikrafttraedelsesdato i 1983 . De i artikel 4 omtalte lofter fastsaettes til foelgende for hvert aar i denne periode : 1 . Trawlere til bundfiskeri : 7 500 BRT . Inden for hvert aar kan en del af denne tonnage udnyttes saaledes , at dens aarlige gennemsnit ikke overskrider 3 500 BRT . 2 . 25 tunfiskerfartoejer med fryseanlaeg ( gennemsnitsstoerrelse 900 BRT ) . 3 . 25 tunfiskerfartoejer med ombordvaerende konservesfremstilling af fersk fangst ( gennemsnitsstoerrelse 130 BRT ) . Artikel 2 1 . Den i aftalens artikel 9 omtalte oekonomiske godtgoerelse fastsaettes til 4 275 000 ECU for den i artikel 1 omtalte periode , dvs . 1 425 000 ECU for hvert aar , denne protokol gaelder . 2 . Denne godtgoerelse omfatter ogsaa tilgodehavende for perioder under de midlertidige ordninger , som har vaeret gaeldende siden den 1 . marts 1982 . Artikel 3 1 . Anvendelsen af den i artikel 2 fastsatte godtgoerelse henhoerer udelukkende under Guinea-Bissaus regerings kompetence . 2 . Guinea-Bissaus regering underretter Faellesskabet om programmet for godtgoerelsens anvendelse . Artikel 4 1 . Godgoerelsen tilvejebringes i tre aarlige rater , der er lige store . 2 . Godtgoerelsesbeloebene indbetales paa en konto , der aabnes i et finansieringsinstitut efter Guinea-Bissaus regerings valg . Artikel 5 Faellesskabet bidrager desuden til finansieringen af et guineansk forskningsprogram , hvis formaal er at oege kendskabet til fiskeressourcerne i republikken Guinea-Bissaus fiskerizone , med et beloeb paa hoejst 250 000 ECU i den i artikel 1 omtalte periode . Artikel 6 Saafremt Faellesskabet ikke gennemfoerer de i denne protokol fastsatte indbetalinger , suspenderes fiskeriaftalen . Artikel 7 Denne protokol traeder i kraft paa den dato , hvor parterne giver hinanden meddelelse om afslutningen af de for dens ikrafttraeden fornoedne procedurer . BILAG BETINGELSER FOR FISKERI I GUINEA-BISSAUS FISKERIZONE FOR FARTOEJER , DER SEJLER UNDER EF-MEDLEMSSTATERS FLAG A . Bestemmelser vedroerende ansoegning og udstedelse af licenser Foelgende fremgangsmaader anvendes ved ansoegning og ved udstedelse af licenser , der tillader foelgende fartoejer , som sejler under EF-medlemsstaters flag , at udoeve fiskeri i Guinea-Bissaus fiskerizone : Faellesskabets kompetente myndigheder fremsender gennem Kommissionens delegation i Guinea-Bissau til republikken Guinea-Bissaus fiskeriministerium en ansoegning for hvert fartoej , som oensker at udoeve fiskeri i medfoer af denne aftale , senest 30 dage foer datoen for den oenskede gyldighedsperiodes begyndelse . Ansoegningen udfaerdiges i overensstemmelse med de formularer , som republikken Guinea-Bissaus regering udleverer i dette oejemed , og som er gengivet under punkt A . * . 1 . Bestemmelser for trawlere a ) Ansoegningerne ledsages af bevis for , at der er stillet bankgaranti paa et beloeb , som svarer til gebyret for hver licens . Denne garanti tilfalder myndighederne i Guinea-Bissau , dersom licensen ikke benyttes . b ) Uanset aftalens artikel 4 , stk . 3 , kan licensen udstedes paa foelgende maade : I . for de 3 500 BRT , der kan udnyttes som aarligt gennemsnit : for perioder bestaaende af hele maaneder , som omfatter mindst tre kalendermaaneder og angives ved ingivelse af licensansoegningen ; II . for de oevrige 4 000 BRT : for perioder paa et helt eller halvt kalenderaar ; hver ansoegning kan udgoere en fiskerplan for flere fartoejer af samme kategori , der oenskes indsat i perioder , som omfatter mindst tre maaneder og ligger i forlaengelse af hinanden . c ) I . Gebyrerne for den i litra b ) , punkt I naevnte tonnage fastsaettes til 120 ECU/BRT om aaret . II . Gebyrerne for den i litra b ) , punkt II naevnte tonnage fastsaettes til 100 ECU/BRT om aaret . Uanset aftalens artikel 5 , stk . 2 , kan gebyrerne paa rederens anmodning betales kvartalsvis eller halvaarlig ; i saa fald forhoejes de med henholdsvis 5 og 3 % . d ) Betalingen af gebyrerne kan paa betingelser , som fastsaettes af den blandede kommission , fra en naermere fastsat dato helt eller delvis afloeses af fiskeleverancer . 2 . Bestemmelser for tunfiskerfartoejer a ) Gebyrer for fangst , som tages i Guinea-Bissaus fiskerizone , fastsaettes til 20 ECU/t . b ) Licensansoegningerne for hvert fartoejskategori indsendes efter betaling af et fast , samlet beloeb , som svarer til gebyrerne for : - 900 tons tun , som tages af tunfiskerfartoejer med fryseanlaeg , - 100 tons tun , som tages af tunsfiskerfartoejer med ombordvaerende konservesfremstilling , der stilles samtidig en bankgaranti som sikkerhed for betaling af det beloeb , der herudover er skyldigt , saafremt de aarlige fangster overskrider denne maengde . Fangstmaengderne opgoeres efter den statistik , som er opstillet af Den internationale kommission for bevarelse af tun i Atlanterhavet ( ICCAT ) . I tilfaelde , hvor der aftales landing i henhold til aftalens artikel 8 , fastsaettes gebyrerne i den blandede komité til et lavere beloeb . 3 . De kompetente myndigheder i Guinea-Bissau kontrollerer hver enkelt ansoegning for at sikre , at den er i overensstemmelse med bestemmelserne i aftalen og med Guinea-Bissaus lovgivning , og de fastsaetter gebyret i henhold til tariffen . Guinea-Bissaus regering meddeler Faellesskabet programmet for , hvorledes godtgoerelsen skal anvendes . 4 . Dersom der opstaar vanskeligheder eller behov for yderligere oplysninger i forbindelse med gennemgangen af ansoegningerne og ved udstedelsen af licenserne konsulterer repraesentanterne for de kontraherende parter hinanden , idet Guinea-Bissaus fiskeriministerium og Kommissionen for De europaeiske Faellesskabers delegation i Guinea-Bissau fungerer som mellemled . B . Fangstjournaler 1 . Fartoejer med tilladelse til at fiske i Guinea-Bissaus farvande i medfoer af denne aftale skal til Guinea-Bissaus fiskeriministerium indsende fangstjournaler som vist under punkt B.1 . Fangstjournalerne udarbejdes maanedligt og skal indsendes mindst en gang i kvartalet . Dersom denne bestemmelse overtraedes , forbeholder Guinea-Bissaus regering sig ret til at suspendere det paagaeldende fartoejs licens , indtil formaliteten er bragt i orden . 2 . EF-fartoejer , der fisker i Guinea-Bissaus fiskerizone skal tillade og medvirke til , at embedsmaend fra Guinea-Bissau , som er paalagt tilsyn og kontrol med overholdelsen af aftalens bestemmelser , kan gaa om bord og udoeve deres funktioner . C . Uddannelsesstipendier De to parter er enige om , at en foroegelse af den faglige kompetence og viden hos de personer , der beskaeftiger sig med havfiskeri , er et vigtigt led i samarbejdets heldige gennemfoerelse . Derfor fremmer Faellesskabet mulighederne for , at guineanske statsborgere kan faa adgang til medlemsstaternes institutioner , og yder dem i dette oejemed studie - og uddannelsesstipendier i de forskellige videnskabelige , tekniske og oekonomiske discipliner vedroerende fiskeri , i et omfang af 10 treaarige stipendier , eller hvad der svarer hertil paa aarsbasis . A . I . REPUBLIKKEN GUINEA-BISSAU FISKERIMINISTERIET FORMULAR TIL ANSOEGNING OM FISKERILICENS ( 1 ) 1 . Gyldighedsperiode : fra ... til ... 2 . Fartoejets navn : ... 3 . Rederens navn : ... 4 . Hjemstedshavn og registreringsnummer : ... 5 . Fiskeritype : ... 6 . Tilladt maskestoerrelse : ... 7 . Fartoejets laengde : ... 8 . Fartoejets bredde : ... 9 . Bruttotonnage : ... 10 . Lastrumskapacitet : ... 11 . Maskinkraft : ... 12 . Konstruktionstype : ... 13 . Fartoejets normale besaetningsstoerrelse : ... 14 . Radioelektrisk udstyr : ... 15 . Skibsfoererens navn : ... Ovenstaaende oplysninger gives paa rederens eller dennes repraesentants fulde ansvar . Dato for ansoegningen : ... ( 1 ) Ansoegningens originaleksemplar udfaerdiges paa portugisisk og fransk . B . I . /S . I FISKERIMINISTERIET Fartoejets navn : * * Nationalitet ( flag ) : * * FANGSTJOURNAL Maskinkraft : * * Bruttotonnage ( t ) : * ( BRT ) * Maaned : ... Aar : ... Fangstmetode : * * Landingshavn : * * Dato * Fangstomraade * Antal nettraek * Antal fangsttimer * Fiskearter * * Laengde * Bredde * * * * * * * * * * I alt * 1 / * * * * * * * * * * * * * 2 / * * * * * * * * * * * * * 3 / * * * * * * * * * * * * * 4 / * * * * * * * * * * * * * 5 / * * * * * * * * * * * * * 6 / * * * * * * * * * * * * * 7 / * * * * * * * * * * * * * 8 / * * * * * * * * * * * * * 9 / * * * * * * * * * * * * * 10 / * * * * * * * * * * * * * 11 / * * * * * * * * * * * * * 12 / * * * * * * * * * * * * * 13 / * * * * * * * * * * * * * 14 / * * * * * * * * * * * * * 15 / * * * * * * * * * * * * * 16 / * * * * * * * * * * * * * 17 / * * * * * * * * * * * * * 18 / * * * * * * * * * * * * * 19 / * * * * * * * * * * * * * 20 / * * * * * * * * * * * * * 21 / * * * * * * * * * * * * * 22 / * * * * * * * * * * * * * 23 / * * * * * * * * * * * * * 24 / * * * * * * * * * * * * * 25 / * * * * * * * * * * * * * 26 / * * * * * * * * * * * * * 27 / * * * * * * * * * * * * 28 / * * * * * * * * * * * * * 29 / * * * * * * * * * * * * * 30 / * * * * * * * * * * * * * 31 / * * * * * * * * * * * * * B . 1/S . 2 VEJLEDNING I UDFYLDELSE AF FANGSTJOURNALEN Hver skibsfoerer er ansvarlig for de oplysninger , der hver maaned sendes til fiskeriministeriet . Han udfyldet fangstjournalen paa en saadan maade , at den bliver til nytte i samarbejdet . De kraevede oplysninger er foelgende : 1 . Maaned : Aar : 2 . Fartoejets navn : Nationalitet ( flag ) : 3 . Maskinkraft i HK : Bruttotonnage ( BRT ) : 4 . Fangstmetode ( fiskeredskab ) : Landingshavn : Statistikken over fangst og fiskeriindsats er opdelt i to dele : I foerste del kraeves oplysninger om den daglige fiskeriindsats ( hver vandret linje svarer til oplysninger for en dag ) . Foerste blad anvendes for de foerste 15 dage i maaneden og andet blad for de sidste 15 dage i maaneden . Skibsfoereren skal angive den zone , hvor han fisker , ved hjaelp af laengde - og breddegrader . Han angiver det antal gange , han udsaetter nettet hver dag . Han anfoerer det samlede antal fangsttimer pr . dag . Den anden del af bladet skal indeholde oplysninger om fangster i kg eller i tons . Det oplyses , om det er kg eller tons . Der er i alt 7 kolonner til raadighed . Hver kolonne skal indeholde oplysninger om en fiskeart . Her er kun plads til de 6 vigtigste arter . Kolonnen foer " i alt " kolonnen er forbeholdt samlige oevrige arter i alt for disse arter ) og baerer betegnelsen " Diverse " . De maanedlige blade sendes hver maaned behoerigt udfyldte til fiskeriministeriet for de fartoejer , der lander deres fangster i Bissau . For de oevrige fartoejer sendes de maanedlige statistikblade behoerigt udfyldte til fiskeriministeriet hver tredje maaned . 2 . Foelgende stk . 3 indsaettes i aftalen i form af brevveksling mellem Det europaeiske oekonomiske Faellesskab og regeringen for republikken Guinea-Bissau om fiskeri ud for Guinea-Bissaus kyst : " 3 . I tunfiskerisaesonen i Guinea-Bissaus farvande paamoenstrer den del af tunfiskerflaaden , der lander fersk fangst , otte guineanske soefold paa vilkaar , som fastsaettes af den blandede kommission . " Artikel 2 Denne aftale traeder i kraft paa den dato , hvor parterne giver hinanden notifikation om , at de hertil kraevede procedurer er afsluttede .


type: wikipedia

text:
Jonny spielt auf (Jonny spelar upp) är en jazzopera i två delar med text och musik av Ernst Krenek.
 Historia
 Krenek hade en serie atonala och neoklassicistiska verk bakom sig då han 1925 började arbeta på Jonny spielt auf, där han utnyttjade moderna dansrytmer och enkla, tonala harmonier. Med sin spännande handling om den gamla kulturens möte med och förnyelse genom en representant för den nya världen tilltalade Kreneks opera mellankrigspubliken, och succén var given från första stund. Operan hade premiär på Stadttheater i Leipzig 10 februari 1927. Publiken älskade verket på ett sätt som annars endast var förunnar operetter. Operan upplevde 500 föreställningar under en enda säsong. Fram till 1930 hade verket inscenerats på 70 operahus (bland annat på Stora Teatern i Göteborg 10 april 1930). Från att ha varit en musiker, som ständigt plågats av ekonomiska bekymmer, blev Krenek efter succén i ett slag en förmögen kompositör.
 Krenek skrev själv om verket:
 Librettot var intet annat än ytterligare uttryck för min ständiga behandling av frihetsidén, denna gång ställd i förhållande till min upplevelse av yttervärlden. Jonny och hans Amerika var symboler för det livskraftiga, för optimistisk livsbejakelse, frihet från onyttig grubbel och hängivelse åt ögonblickets lycka. Jonny var en lyckodröm, då jag kände, att alla dessa element som jag beundrade så varmt och som jag så lidelsefullt önskade att jag hade, i verkligheten var främmande för min natur.
 Som symbolgestalt förkroppsligade Jonny den nya människan, som med styrka och intuitiv musikalitet kommer att avlösa den trötta, gamla europeiska kulturen och dess betungande traditioner (som i operan representeras av den dekadente virtuosen och den grubblande tonsättaren). Det var just den här öppenheten inför tidsandan som gav operan dess publika genombrott, men den ledde också till att den samtida eliten kom att ifrågasätta Kreneks seriösa avsikter, även om det inte råder något tvivel om att hans artificiella stil, som även lyser igenom i jazzsekvenserna, verkligen är konstmusik. Krenek hyllades som den förste som hade skrivit en verklig zeitoper (samtidsopera), men redan i slutet av 1920-talet uppstod politiska problem då nazisterna protesterade mot att en svart var verkets huvudperson, och dessutom påstod de att Krenek var halvjude. Protesterna ökade och 1938 förbjöds Kreneks musik som Entartete Kunst. Trots sin succé i början har Jonny spielt auf uppförts endast några få gånger sedan förbudet upphävdes efter andra världskriget.
 Personer
 Kompositören Max (Tenor)
 Sångerskan Anita (Sopran)
 Jonny, afroamerikansk jazzviolinist (Baryton)
 Violinvirtuosen Daniello (Baryton)
 Städerskan Yvonne (Sopran)
 Impressarion (Buffobas)
 Hotelldirektören (Tenor)
 En anställd vid järnvägen (Tenor)
 Tre poliser (Tenor, baryton, bas)
 En städerska, en uppassare, en nattvakt på hotellet, en polistjänsteman, två chaufförer, ett kvinnligt butiksbiträde, en bärare (stumma roller)
 Hotellgäster, resenärer, publik, glaciärens röst (kör)
 Handling
 Del 1
 På en klipplatå i Alperna möter tonsättaren Max sångerskan Anita och de beger sig tillsammans till en glaciär, där hon genom att försäkra honom om sin kärlek lyckas skingra hans dystra tankar. Men i mötet med ensamheten grips Anita av ångest och vill att de skall återvända till hotellet. Där måste hon snart lämna Max för att förbereda sig inför operaföreställningen. Till minne av deras möte skänker Max henne manuskriptet till sin opera, där hon skall sjunga en roll. Hon lovar att komma tillbaka till honom och går med banjon i handen ut till den väntande bilen. Violinvirtuosen Daniello bor på ett hotell i Paris där den afroamerikanske Jonny leder en jazzorkester. Jonny är fascinerad av Daniellos instrument och förmår städerskan Yvonne att släppa in honom i Daniellos rum så att han får se närmare på fiolen, men virtuosen har tagit den med sig till en konsert. Då han kommer hem blir han överfallen av en skara autografjägare och ställer in fiolen på sitt rum, och därpå går han ned i restaurangen. Även Anita bor på hotellet, och då hon är tillbaka efter ett uppförande av Max opera möter hon Jonny. Han blir genast betagen av den vackra flickan och gör närmanden. De överrumplas av Daniello som också är dragen till Anita och ger Jonny pengar för att han skall dra sig tillbaka, så att han själv kan ta med Anita ned i restaurangen. Daniello är inte sen att utnyttja situationen för ett kärleksäventyr och de går upp på hans rum där hon snart glömmer allt om Max som väntar på henne. Men nästa dag förvånas han över att Anita vill återvända till Max. När han ber om något som ett minne, skänker Anita honom en ring. Under tiden har Jonny spelat Daniello ett spratt genom att byta ut dennes värdefulla violin mot Anitas banjo och hon har sedan utan att veta om det burit med sig violinen i banjofodralet därifrån. Daniello gör en stöldanmälan hos hotelldirektören. Denne har samma morgon grälat på våningsstäderskan Yvonne, och nu anklagar han henne för stölden och avskedar henne på fläcken. Daniello anar dock ett samband mellan stölden och hans möte med Anita och svär att hämnas. Därför ger han Yvonne, som Anita vill ta med sig som husa, den ring Anita gett honom till minne av deras möte och ber henne överlämna den till Max med vänliga hälsningar från honom. Jonny förklarar att han vill säga upp sig från hotellet eftersom även han äger en värdefull fiol, och han vill inte riskera att den blir stulen. Just när Anita och Yvonne går ut genom dörren får Anita erbjudande om ett kontrakt i USA, som hon genast undertecknar. Hon är på väg att glömma sin banjolåda men Jonny skyndar sig att ge henne den, och utan att veta om det bär hon alltså ut den stulna fiolen från hotellet.
 Del 2
 Max är olycklig eftersom Anita är borta på natten. Anita kommer äntligen tillbaka till Max på hotellet i Alperna och berättar för honom om det amerikanska kontraktet. När hon drar sig tillbaka för att vila ger Yvonne Max ringen, och han förstår genast hur ringen har kommit i Daniellos besittning. Han blir djupt uppskakad och rusar upp i bergen. Jonny har följt efter Anita och klättrar in genom fönstret till hennes rum för att lägga beslag på fiolen. Yvonne, som älskar Jonny, kan inte förmå sig att ange honom, men när Anita kommer in berättar hon för henne om ringen. Anita förstår att hon håller på att förlora Max. Han har tagit sin tillflykt till glaciären och överväger att begå självmord genom att störta sig ned i glaciären. Men glaciärens stämma uppmanar honom att vända tillbaka till människorna. Då han kommer ned till hotellet hör han via hotellhögtalaren Anita sjunga den melodi som han har komponerat och han vill återvända till henne. Efter sången annonseras ett jazznummer i radion, spelat av Jonny. Han tar med sig Daniellos violin, som Anita utan att veta om har burit med sig från dennes rum. Daniello känner igen tonen från sin violin. Innan den varskodda polisen anländer, hinner Jonny ta sig till järnvägsstationen. Där träffar han Max, som skall resa till Amerika tillsammans med Anita, som har ett engagemang där. Jonny placerar instrumentet i deras bagage. I sista minuten talar Daniello skadeglatt om för Anita att Max skall gripas för stölden, men Yvonne vill rädda Max genom att vittna till hans fördel. Daniello försöker med våld förhindra detta, men hamnar i samband med handgemänget under det ankommande tåget. Yvonne får syn på Jonny som smyger omkring på stationen och hon ber honom att hjälpa Max. Jonny lovar Anita att reda upp det hela om han får tillbaka fiolen. Han övermannar polischauffören, tar dennes plats i bilen innan poliserna placerar Max i bilen. I rasande fart kör de genom staden, där Jonny kastar av poliserna och sedan återvänder de till järnvägsstationen, där Max i sista ögonblicket hinner med tåget till Amsterdam, där Anita och han skall ta båten till Amerika. Som dagens - och tidens - hjälte klättrar Jonny upp i ett signaltorn och spelar, framtidens människa och konstnär, upp sin musik på mästarfiolen så alla dansar.
 Källor
 Operor av Ernst Krenek
 Tyskspråkiga operor
 Musikåret 1927
 Zeitoper


text:
Franjo Galović (Koprivnica, 1690. – Lepoglava, 12. siječnja 1728.), bio je hrvatski katolički svećenik, pisac i profesor.
 Životopis
 Franjo Galović rodio se u Koprivnici 1690. godine. Nakon završenog osnovnog obrazovanja u rodnom gradu stupio je u pavlinski red. Redovničke zavjete položio je 25. listopada 1711. godine, u 21. godini. Tada je već bio stekao akademsko zvanje logicus. Kao profesor je predavao u učilištu u Lepoglavi, filozofiju i bogoslovlje, od 1719. do 1722. godine i od 1723. do 1727. godine, a 1721. godine napisao je djelo Philosophia naturalis peripathetica, koje se u rukopisu čuva u knjižnici pavlinskog samostana u Jasnoj Gori (Bibliotheca Claromontana) u Poljskoj.
 Izvori
 Hrvatski katolički svećenici
 Životopisi, Lepoglava
 Životopisi, Koprivnica


type: other

text:
Inforádió - Belföld - Ellenzi a zálogjogi módosítást a Kúria
 Ellenzi a zálogjogi módosítást a Kúria
 InfoRádió / Exterde Tibor,
 2016.05.25. 18:57
 Módosítást nyújtott be az igazságügyi miniszter a két éve életbe lépett polgári törvénykönyvhöz, amely főként a zálogjog alapvető átalakítását célozza. Darák Péter az InfoRádió Aréna című műsorában azt mondta, a Kúriát nem terheli jogalkotói felelősség, és ellenzi a módosítást.
 A Kúria elnöke azt mondta: az ítélkezés szempontjából összegezték tapasztalataikat. Darák Péter hozzátette: fontos, hogy legyen megfelelő idő egy jogszabály alkalmazására, tapasztalatok összegzésére. Szerinte két év nem túl hosszú idő.
 „A Kúria nem jogalkotó és nem is terheli jogalkotói felelősség. A törvénytervezet előterjesztőjét sújtja vagy terheli, ruházza olyan felelősséggel, amelyért helyt kell állnia. Ezzel szemben a Kúria a jogalkalmazás egységéért és magas színvonaláért felelős szervezet, az ítélkezés szempontjából összegzi a tapasztalatokat. A Kúriánál ezért nagyon nagy súllyal esik latba mindig az, hogy legyen elegendő idő egy jogszabály alkalmazására való felkészülésre, az alkalmazási tapasztalatok megszületésére és összegzésére. Ilyen szempontból két év a Kúria felfogása szerint nem túl hosszú idő.”
 Darák Péter arról is beszélt, hogy az új Ptk. alapján megkötött szerződések miatt nem érkezett beadvány a Kúriára.
 „Az új Ptk. alapján megkötött szerződések, zálogjogi megállapodásokkal kapcsolatos jogviták még el sem nagyon kezdődtek. A kérdés az, hogy azok az ügyvédek, bankjogászok, akik az új zálogjogi szabályok alapján kialakították a szerződéses konstrukcióikat, jól kezelhetőnek, hasznosnak tartják-e ezeket, illetve hogyan reagálnak arra, hogy a két éve bevezetett szabályok helyett egyszer csak egy, a régi Ptk-hoz jobban hasonlító szabályrendszer lép megint életbe.”
 A parlament honlapján olvasható javaslat szerint a módosítások indoka, célja a zálogjogi területen a hozzájárulás a gazdasági növekedéshez, továbbá az uniós szabályoknak megfelelés, más területeken pedig az alaptörvény rendelkezéseinek átültetése. A Kúria polgári kollégiuma nem támogatja a Ptk. tervezett módosítását.
 A Kúria elnöke az InfoRádió Aréna című műsorában a büntetőeljárási reform fontosságáról is beszélt. Darák Péter szerint ez az egész igazságügyi rendszeren segíteni fog.
 Az elmúlt hónapokban voltak olyan nagy bírósági ügyek, amikor az ügyészség a bíróságot kritizálta túl enyhe ítélet miatt, és volt olyan is, amikor a bíróság tett szemrehányást az ügyészség túl hanyag munkája miatt. Az ügyészség és a bíróság vitája sokszor a sajtó előtt vitázott ezekről. A Kúria elnöke most abban bízik a jövőben a büntetőeljárásban résztvevő személyek hatásköre és felelőssége jobban elhatárolódik majd egymástól, így a szervezetben felmerült problémák is csökkenhetnek.
 „Azt hiszem, hogy az egész igazságszolgáltatás rendszerén segíteni fog. Szeretnénk, ha határozott megfogalmazást tartalmazna az új büntetőeljárási törvény; az ügyész mennyiben és hogyan felel bizonyíték szolgáltatásáért, rendelkezésre állásáért, a bírónak milyen jogosítványai vannak és milyen felelősséget hordoz, hiánypótlás elrendelhetősége. A megfelelő javaslatok megérkeztek, a megfogalmazások finomítása folyamatban van. Ha azt elérjük, hogy mindenféle szubjektív megközelítés nélkül kifejti egy-egy szervezet az álláspontját egy ügy kapcsán, akár nyilvánosan is, és ez nem vált át kölcsönös bírálatba, akkor már hatalmas előrelépést tettünk.”
 Darák Péter arról is beszélt, hogy a Kúria joggyakorlat elemző csoportja azt javasolta, hogy legyen lehetőség a hatályon kívüli helyező végzések kúriai felülvizsgálatára. Ezt a törvényhozó elfogadta és a Kúria szakmai szempontból vizsgálhatja majd ezeket az eseteket.
 A büntetőeljárási reform az egész igazságügyi rendszeren segít


text:
 31.1.2015
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 26/19
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/153 AL COMISIEI
 din 30 ianuarie 2015
 de derogare de la Regulamentul (CE) nr. 1918/2006 în ceea ce privește plafoanele lunare pentru eliberarea licențelor de import în cadrul contingentului tarifar aferent anului 2015 pentru uleiul de măsline originar din Tunisia
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 187 litera (a),
 întrucât:
 (1)
 La articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1918/2006 al Comisiei (2) se stabilesc plafoanele lunare pentru cantitatea de ulei de măsline pentru care pot fi eliberate licențe de import în cadrul volumului global al contingentului prevăzut la alineatul (1) al respectivului articol.
 (2)
 Pentru a înlesni comerțul cu ulei de măsline între Uniune și Tunisia pentru anul de producție curent, este necesar să se deroge de la Regulamentul (CE) nr. 1918/2006 și să se autorizeze plafoane lunare diferite pentru perioada 1 februarie 2015-31 octombrie 2015 fără a aduce atingere volumului global al contingentului tarifar prevăzut la articolul 2 alineatul (1) din regulamentul menționat.
 (3)
 Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru organizarea comună a piețelor agricole,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Prin derogare de la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1918/2006 și fără a aduce atingere volumului contingentului tarifar prevăzut la articolul 2 alineatul (1) din respectivul regulament, se autorizează eliberarea licențelor în perioada 1 februarie 2015-31 octombrie 2015 în limita următoarelor plafoane lunare:
 —
 câte 9 000 de tone pentru fiecare dintre lunile februarie și martie; și
 —
 câte 8 000 de tone pentru fiecare dintre lunile aprilie-octombrie.
 Articolul 2
 Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 30 ianuarie 2015.
 Pentru Comisie
 Președintele
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) JO L 347, 20.12.2013, p. 671.
 (2) JO L 365, 21.12.2006, p. 84.


text:
Ruusa Raamatukogu põhimäärus – Riigi Teataja
 Ruusa Raamatukogu põhimäärus
 Ruusa Raamatukogu põhimäärus - sisukord
 § 1 Raamatukogu nimi ja asukoht
 § 2 Raamatukogu õiguslik seisund
 § 4 Põhimääruse kinnitamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine
 § 10 Raamatukogu nõukogu moodustamine
 § 15 Lugeja ja tema vastutus
 § 16 Varad ja raamatupidamine
 § 17 Rahalised vahendid
 § 18 Aruandlus ja kontroll
 6 RAAMATUKOGU ÜMBERKORRALDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
 § 19 Raamatukogu ümberkorraldamine või tegevuse lõpetamine
 § 20 Õigusaktide kehtetuks tunnistamine
 RT IV, 09.08.2013, 19
 Vastu võetud 19.05.2010 nr 10
 Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 34 ning rahvaraamatukogu seaduse § 6 lõike 1 alusel.
 § 1. Raamatukogu nimi ja asukoht
 (1) Raamatukogu nimi on Ruusa Raamatukogu (edaspidi raamatukogu).
 (1) Raamatukogu asukoht ja aadress on Mõisavahe tee 19, Ruusa küla, Räpina vald, Põlva maakond, sihtnumber 64403.
 (1) Raamatukogu on Räpina Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav rahvaraamatukogu, mis juhindub oma tegevuses rahvaraamatukogu seadusest, teistest õigusaktidest, UNESCO rahvaraamatukogude manifestist ja käesolevast põhimäärusest.
 (2) Raamatukogul on Räpina valla eelarves iseseisev eelarve.
 Raamatukogu teeninduspiirkonnaks on järgmised Räpina valla külad: Pindi, Pääsna, Ruusa, Tsirksi, Võiardi ja Võuküla.
 § 4. Põhimääruse kinnitamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine
 Raamatukogu põhimääruse kinnitab, muudab või tunnistab kehtetuks Räpina Vallavolikogu vallavalitsuse ettepanekul.
 Raamatukogu tegevuse eesmärk on tagada teeninduspiirkonna elanikele vaba ja piiramatu juurdepääs informatsioonile, teadmistele, inimmõtte saavutustele ning kultuurile, toetada elukestvat õppimist ja enesetäiendamist.
 (1) Raamatukogu kogub, säilitab ja teeb lugejale kättesaadavaks temale vajalikud trükised, auvised ja teised teavikud (edaspidi teavikud) ning avalikud andmebaasid.
 2) teha kättesaadavaks raamatukogus puuduvad teavikud, kasutades raamatukogudevahelist laenutust ning tellides raamatukogu kogudes puuduvad teavikud lugeja soovil ja kulul.
 3) osutada tasuta raamatukogu põhiteenuseid (teavikute kohapeal kasutamine, kojulaenutus, avalikule teabele üldkasutatava andmesidevõrgu kaudu ligipääsu võimaldamine), vajadusel koduteenindust;
 4) osutada tasulisi eriteenuseid, mille eest võetava tasu suuruse kinnitab vallavalitsus;
 5) tagada teatme- ja teabeteenindus;
 6) korraldada üldsusele teavikute tutvustamiseks näitusi ja muid raamatukoguüritusi;
 7) tegeleda kodulootööga, koguda koduloolisi andmeid;
 8) teha koostööd Räpina valla teiste hallatavate asutustega, teiste raamatukogude ja kultuuriasutustega eeskätt Kagu-Eestis ning kolmanda sektoriga;
 9) korraldada Avaliku Internetipunkti töö;
 10) täita muid põhitegevusest tulenevaid ülesandeid.
 (1) Raamatukogu tööd juhib juhataja.
 (1) Juhataja kohustub tagama raamatukogule õigusaktidega antud ülesannete täitmise ning kandma vastutust raamatukogu arengu ja rahaliste vahendite õiguspärase kasutamise ning käesoleva põhimääruse täitmise eest.
 (2) Juhatajal on raamatukogu nimel finantsdokumentidele allkirja andmise õigus.
 (3) Raamatukogu juhataja:
 1) tegutseb raamatukogu nimel, esindab asutust suhetes füüsiliste ja juriidiliste isikutega;
 2) sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab lepingud oma pädevuse piires;
 3) annab välja käskkirju raamatukogu töö korraldamiseks;
 4) täiendab kogusid ostude, vahetuse ja annetustega;
 5) vastutab raamatukogu tegevuse seaduslikkuse eest ning asutuse kasutusse antud vallavara säilimise ja õiguspärase kasutamise eest;
 6) esitab kinnitamiseks raamatukogu kasutamise eeskirja, eelarve projekti ja põhimääruse täiendamise või muutmise ettepanekud;
 7) on aruandekohustuslik vallavalitsuse, Põlva Keskraamatukogu ning Kultuuriministeeriumi ees;
 8) lahendab muid seaduse, käesoleva põhimääruse, juhataja töölepingu ja ametijuhendiga tema pädevusse antud küsimusi.
 § 10. Raamatukogu nõukogu moodustamine
 (1) Raamatukogu nõukogu (edaspidi nõukogu) on raamatukogu juures tegutsev organ, kelle ülesanne on suunata raamatukogu tegevust ning teha ettepanekuid juhatajale ja vallavalitsusele asutuse arengu, vara ja eelarvega seotud küsimustes.
 (4) Nõukogu koosseisu volitused kehtivad neli aastat.
 (6) Nõukogu esimese koosoleku nõukogu moodustamise järel kutsub kokku juhataja.
 1) raamatukogu tegevuse nõustamine ja hindamine ning vallavalitsusele ettepanekute tegemine raamatukoguteeninduse otstarbekamaks korraldamiseks;
 2) raamatukogu eelarveprojekti läbivaatamine ja heakskiitmine;
 3) raamatukogu tööplaani- ja tegevusaruande läbivaatamine, neile hinnangu andmine;
 4) raamatukogu kasutamise eeskirja ning eriteenuste nimekirja ja teenuste hinnakirja läbivaatamine ja heakskiitmine;
 5) muude raamatukogu tegevust puudutavate küsimuste läbi arutamine.
 (3) Nõukogu koosolekud kutsub kokku nõukogu esimees, tema äraolekul aseesimees, v.a käesoleva põhimääruse § 9 lõikes 6 sätestatud juhul.
 (4) Nõukogu võtab otsused vastu lihthäälteenamusega.
 (5) Raamatukogu eriteenuste eest võetava tasu suuruse kinnitab vallavalitsus.
 § 15. Lugeja ja tema vastutus
 (8) Kojulaenutamise õigus võetakse kuni üheks aastaks ära lugejalt, kes on rikkunud või jätnud tagastamata teaviku ning jätnud vastava teaviku asendamata või kahju hüvitamata.
 § 16. Varad ja raamatupidamine
 (1) Raamatukogu vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vastavalt Räpina Vallavolikogu poolt kehtestatud korrale.
 (2) Raamatukogu raamatupidamist korraldab vallavalitsus.
 § 17. Rahalised vahendid
 Raamatukogu rahalised vahendid kujunevad:
 3) raamatukogu põhiteenustega seotud tasulistest teenustest;
 § 18. Aruandlus ja kontroll
 (1) Raamatukogu esitab oma tegevuse kohta finants- ja statistilisi aruandeid õigusaktidega kehtestatud ulatuses ja korras.
 (2) Teenistuslikku järelevalvet raamatukogu tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostab vallavalitsus.
 (3) Raamatukogu finantsmajanduslikku tegevust ja vara kasutamise sihipärasust kontrollib Räpina Vallavolikogu revisjonikomisjon.
 6. peatükk RAAMATUKOGU ÜMBERKORRALDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
 § 19. Raamatukogu ümberkorraldamine või tegevuse lõpetamine
 (1) Raamatukogu ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise otsustab Räpina Vallavolikogu.
 (2) Raamatukogu ümberkorraldamisest või tegevuse lõpetamisest teavitab vallavalitsus Kultuuriministeeriumi vähemalt üks kuu enne kavandatavat tähtaega.
 (3) Tegevuse lõpetanud raamatukogu õigused ja kohustused, sealhulgas vara ja dokumentatsiooni säilitamine, lähevad üle vallavalitsusele või tema poolt määratud asutusele.
 § 20. Õigusaktide kehtetuks tunnistamine
 Tunnistada kehtetuks Räpina Vallavolikogu 26.04.2001 määrusega nr 9 kinnitatud „Ruusa Raamatukogu põhimäärus”.
 Määrus jõustub 01. juunil 2010. a.


text:
Filosofian ja elämänkatsomustiedon opettajat Feto ry on vuonna 1985 perustettu yhdistys, johon kuuluu filosofian ja elämänkatsomustiedon opettajia. Yhdistys pyrkii kehittämään näiden aineiden opetusta ja tukemaan opettajia suomalaisissa lukioissa ja peruskouluissa. Jäseniä yhdistykseen kuuluu noin 250. Yhdistys perustettiin, kun elämänkatsomustieto tuli kouluihin uutena oppiaineena vuonna 1985. Uuteen opettajajärjestöön yhdistyivät kahden pienen, toisiaan tukeviksi nähtyjen aineen eli filosofian ja elämänkatsomustiedon opettajat.
 Feto järjestää koulutusta jäsenilleen yhteistyössä Opetushallituksen ja yliopistojen kanssa. Feto on ollut myös mukana järjestämässä filosofian kesälukiota Virossa sekä Nuorten filosofiatapahtuma Nufitia. Järjestö on tehnyt yhteistyötä myös Prometheus-leirin tuki ry:n kanssa. Feto järjesti ensimmäisen Prometheus-leirin vuonna 1989.
 Yhdistys toivoo kaikkien filosofiaa ja elämänkatsomustietoa opettavien opettajien tai sellaisiksi aikovien liittyvän yhdistyksen jäseniksi.
 Lähteet
 Kirjallisuutta
 Feto ry:n vuosikirjat
 Aiheesta muualla
 Yhdistyksen kotisivut.
 Suomalaiset opettajajärjestöt
 Elämänkatsomustieto
 Suomalainen filosofia


text:
 31.10.2013
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 L 291/54
 ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS
 N:o 88/2013,
 annettu 3 päivänä toukokuuta 2013,
 ETA-sopimuksen liitteen XIII (Liikenne) muuttamisesta
 ETA:N SEKAKOMITEA, joka
 ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)
 Sisävesialusten teknisistä vaatimuksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/87/EY liitteiden muuttamisesta 10 päivänä joulukuuta 2012 annettu komission direktiivi 2012/48/EU (1) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.
 (2)
 Sisävesialusten teknisistä vaatimuksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/87/EY liitteen II muuttamisesta 10 päivänä joulukuuta 2012 annettu komission direktiivi 2012/49/EU (2) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.
 (3)
 Sen vuoksi olisi muutettava ETA-sopimuksen liitettä XIII,
 ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
 1 artikla
 Lisätään ETA-sopimuksen liitteessä XIII olevaan 47a kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/87/EY) luetelmakohdat seuraavasti:
 ”—
 32012 L 0048: komission direktiivi 2012/48/EU, annettu 10 päivänä joulukuuta 2012 (EUVL L 6, 10.1.2013, s. 1).
 —
 32012 L 0049: komission direktiivi 2012/49/EU, annettu 10 päivänä joulukuuta 2012 (EUVL L 6, 10.1.2013, s. 49)”.
 2 artikla
 Direktiivien 2012/48/EU ja 2012/49/EU islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.
 3 artikla
 Tämä päätös tulee voimaan 4 päivänä toukokuuta 2013, jos kaikki ETA-sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (3).
 4 artikla
 Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.
 Tehty Brysselissä 3 päivänä toukokuuta 2013.
 ETA:n sekakomitean puolesta
 Puheenjohtaja
 Gianluca GRIPPA
 (1) EUVL L 6, 10.1.2013, s. 1.
 (2) EUVL L 6, 10.1.2013, s. 49.
 (3) Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.


text:
 19.7.2008
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 183/27
 Žaloba podaná 22. mája 2008 – JOOP!/ÚHVT
 (Vec T-191/08)
 (2008/C 183/51)
 Jazyk konania: nemčina
 Účastníci konania
 Žalobkyňa: JOOP! GmbH (Hamburg, Nemecko) (v zastúpení: H. Schmidt-Hollburg, W. Möllering, A. Löhde, H. Leo, A. Witte, T. Frank, A. Theil, H.-P. Rühland, B. Willers a T. Rein, advokáti)
 Žalovaný: Úrad pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory)
 Návrhy žalobkyne
 —
 zrušiť rozhodnutie prvého odvolacieho senátu Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu zo 6. marca 2008 vo veci R 1822/2007-1,
 —
 zaviazať žalovaného na náhradu trov tohto konania, ako aj konania pred odvolacím senátom.
 Žalobné dôvody a hlavné tvrdenia
 Prihlasovaná ochranná známka: obrazová ochranná známka, ktorá zobrazuje výkričník, pre tovary zaradené do tried 14,18 a 25 (prihláška č. 5 332 176).
 Rozhodnutie prieskumového pracovníka: zamietnutie prihlášky.
 Rozhodnutie odvolacieho senátu: zamietnutie odvolania.
 Dôvody žaloby: porušenie článku 7 ods. 1 písm. b) a c) nariadenia č. 40/94 (1), keďže prihlásená ochranná známka má rozlišovaciu spôsobilosť a nie je potrebné ponechať ju na voľné užívanie.
 (1) Nariadenie Rady (ES) č. 40/94 z 20. decembra 1993 o ochrannej známke spoločenstva (Ú. v. ES L 11, s. 1; Mim. vyd. 17/001, s. 146).


text:
 8.9.2007
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 211/47
 Prasība, kas celta 2007. gada 13. jūlijā — Coesagro/Padome un Komisija
 (Lieta T-246/07)
 (2007/C 211/87)
 Tiesvedības valoda — spāņu
 Lietas dalībnieki
 Prasītāja: S. Coop. And. Ecijana de Servicios Agropecuarios (Coesagro), Seviļa (Spānija) (pārstāvis — Luis Ortiz Blanco, abogado)
 Atbildētājas: Eiropas Savienības Padome un Eiropas Kopienu Komisija
 Prasītājas prasījumi:
 —
 apmierināt prasību par zaudējumu atlīdzību saskaņā ar EKL 288. pantu un piespriest Padomei un Komisijai solidāri izmaksāt prasītājai finansiālu kompensāciju par kopējo summu EUR 1 035 466,00 (viens miljons trīsdesmit pieci tūkstoši četri simti sešdesmit seši) apmērā;
 —
 piespriest atbildētājām atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.
 Pamati un galvenie argumenti
 Pamati un galvenie argumenti ir tādi paši kā tie, kas jau ir izvirzīti lietā T-217/07 Las Palmeras/Padome un Komisija.


text:
Ein Photodiodenverstärker oder auch Fotodiodenverstärker ist ein elektronischer Verstärker, der den Photostrom einer Photodiode verstärkt.
 Die einfachste Möglichkeit ist ein Bipolartransistor, dessen Basisstrom der Fotostrom ist. Die Kombination in einem Bauelement ist der Fototransistor, der jedoch nicht als Verstärker bezeichnet wird.
 Für Messzwecke und hohe Linearitäts- und Empfindlichkeits-Anforderungen werden aus Operationsverstärkern gebildete Transimpedanzverstärker (TIA von engl. Transimpedance Amplifier) eingesetzt, die eine zum Fotostrom proportionale elektrische Spannung abgeben.
 Einsatzgebiet und Bedeutung
 Der Photodiodenverstärker stellt das Standardverfahren dar, wenn es darum geht, Lichtintensitäten mithilfe von Photodioden messtechnisch zu erfassen. Die Schaltung ist in der Praxis relativ einfach zu realisieren, da man neben einer Stromversorgung und einem Operationsverstärker lediglich eine Photodiode und eine Rückkopplungsimpedanz benötigt. Der nutzbare optische Spektralbereich hängt allein von der verwendeten Photodiode ab. Es gibt spezialisierte Photodioden für den sichtbaren (VIS), den ultravioletten (UV) und den infraroten (IR) Bereich. Der übertragene elektronische Frequenzbereich hängt sowohl von der Photodiode als auch vom Operationsverstärker und der Rückkopplungsimpedanz ab.
 Der Photodiodenverstärker weist einen weiten, linearen Dynamikbereich auf. Bei einem festen Rückkopplungswiderstand beträgt der Dynamikbereich etwa 103 bis 104, je nach Rauscheigenschaften von Photodiode und Operationsverstärker. Typische Werte für den Rückkopplungswiderstand liegen bei 100 Ω bis 1 GΩ. Durch Wechsel des Rückkopplungswiderstands kann damit ein sehr großer Intensitätsbereich abgedeckt werden. Es ist jedoch zu beachten, dass die Bandbreite mit zunehmendem Rückkopplungswiderstand verringert wird. Darüber hinaus muss berücksichtigt werden, dass die Dimensionierung der optimalen Rückkopplungskapazität vom Rückkopplungswiderstand abhängt.
 Mit Photodioden, ausgenommen Avalanche-Photodioden, werden in der Regel nicht ganz die hohen Lichtsensitivitäten von Photomultipliern erreicht. Aufwand und Kosten für die benötigte Elektronik sind bei der Photodiode jedoch erheblich geringer.
 Elektrisches Verhalten
 Definition von relevanten Größen in üblichen Einheiten
 Die im Folgenden definierten Parameter gelten für alle Gleichungen in diesem Artikel. Ergänzend sind die zugehörigen SI-Einheiten bzw. abgeleiteten SI-Einheiten angegeben.
 : Verstärkung bzw. Transimpedanz in V/A des Photodiodenverstärkers (ist im Allgemeinen komplexwertig)
 : Photostrom in A
 : Ausgangsspannung in V
 : Kreisfrequenz in 1/s
 : Schwingungsfrequenz in Hz
 : Imaginäre Einheit
 : Rückkopplungswiderstand bzw. Feedback-Widerstand in Ω
 : Rückkopplungskapazität bzw. Feedback-Kapazität in F
 : Maximale Leerlaufspannungsverstärkung bzw. Open-loop-Spannungsverstärkung (bei ) des Operationsverstärkers (OPV)
 : Transitfrequenz in Hz des Operationsverstärkers (bei dieser Frequenz ist die Leerlaufspannungsverstärkung gleich 1)
 : Grenzfrequenz (−3 dB) in Hz des Photodiodenverstärkers
 : Parallelkapazität der Photodiode in F
 : Parallelwiderstand der Photodiode in Ω
 Alle im Folgenden dargestellten Gleichungen sind grundsätzlich auch für beliebige andere Stromquellen als Photodioden anwendbar, wenn diese durch eine parallel geschaltete Impedanz charakterisierbar sind.
 Gleichstromverhalten
 Im Gleichstromfall beträgt die Verstärkung (Transimpedanz):
 Hier wird die Verstärkung also allein vom Rückkopplungswiderstand bestimmt. Wegen der Rückkopplung auf den negativen Eingang ist das Vorzeichen der Ausgangsspannung invertiert. Um eine positive Ausgangsspannung zu erhalten, kann man die Photodiode auch umdrehen. Der Photostrom, welcher stets in der Dioden-Sperrrichtung fließt, ist dann auch im Schaltbild entsprechend andersherum einzuzeichnen.
 Übertragungsverhalten bei Annahme eines idealen OPVs
 Wenn ein idealer OPV ( und ) angenommen wird, beträgt die Verstärkung (Transimpedanz):
 Da auf der rechten Seite der Gleichung die imaginäre Einheit auftaucht, ist die Transimpedanz komplexwertig, was bedeutet, dass der Photodiodenverstärker eine Phasenverschiebung verursachen kann. Beim idealen OPV weist der Verstärker ein einfaches Tiefpassverhalten 1. Ordnung auf. Dabei entstehen keine Amplitudenüberhöhungen. Dieses Verhalten kann durch eine hinreichend (siehe unten) große Rückkopplungskapazität erzwungen werden, wobei jedoch die Grenzfrequenz, d. h. die Bandbreite, verringert wird. Die Grenzfrequenz (−3 dB) beträgt hier:
 Übertragungsverhalten bei Annahme eines realen (kompensierten) OPVs
 Im Allgemeinen müssen die realen Eigenschaften des Operationsverstärkers berücksichtigt werden, um insbesondere bei höheren Frequenzen das Übertragungsverhalten des Photodiodenverstärkers angemessen analytisch beschreiben zu können. Die Verstärkung (Transimpedanz) beträgt in guter Näherung:
 Bei der Herleitung dieser Gleichung wurde angenommen, dass der OPV kompensiert ist, d. h., ein Tiefpassverhalten 1. Ordnung aufweist. Der OPV ist dann durch zwei Parameter ( und ) beschreibbar. Terme, die oder enthalten, können ggf. vernachlässigt werden, weil diese beiden Werte in der Regel sehr klein sind.
 Da im Nenner auftaucht, weist der Photodiodenverstärker ein Tiefpassverhalten 2. Ordnung auf. Entsprechend kann (in Abhängigkeit von den Bauteileeigenschaften) eine Amplitudenüberhöhung (siehe unten) in der Nähe der Grenzfrequenz auftreten.
 Um die weiteren Gleichungen übersichtlich zu halten, werden folgende Abkürzungen eingeführt:
 Die Grenzfrequenz (−3 dB) ergibt sich dann zu:
 Der Amplitudengang lässt sich mit folgender Gleichung berechnen:
 Aus dem Amplitudengang kann abgeleitet werden, bei welcher Frequenz ggf. eine Amplitudenüberhöhung (Gain-Peak) auftritt:
 Der Phasengang wird durch folgende Gleichung beschrieben:
 Die Polstelle im Argument der Arcustangens-Funktion wird durch den Phasensprung um −180° bei kompensiert. Die Invertierung des Eingangssignals findet durch die frequenzunabhängige Addition von 180° Berücksichtigung.
 Die Sprungantwort des Photodiodenverstärkers kann mit Hilfe der Laplace-Transformation berechnet werden. Dabei ist folgende Fallunterscheidung durchzuführen:
 Fall A)
 Es ergeben sich Überschwinger bei der Sprungantwort:
 Fall B)
 Es ergeben sich keine Überschwinger bei der Sprungantwort:
 Gelegentlich schaltet man in Sperrrichtung eine Vorspannung in Reihe zur Photodiode, um eine steilere Sprungantwort zu erhalten. Dieser Effekt basiert darauf, dass die effektive Parallelkapazität der Photodiode sinkt, wenn man eine Vorspannung verwendet. Die aufgeführten Gleichungen für das Übertragungsverhalten bleiben dabei jedoch gültig.
 Dimensionierung der Rückkopplungskapazität zur Vermeidung von Amplitudenüberhöhungen
 Um Überhöhungen im Amplitudengang (Gain-Peak) und damit auch zeitliches Überschwingen zu vermeiden, ohne die Bandbreite des Photodiodenverstärkers unnötig einzuschränken, sollte die Rückkopplungskapazität folgendermaßen gewählt werden:
 Diese Gleichung gilt unter Annahme eines kompensierten OPVs und stellt eine kritische Dämpfung (entspricht einem Tiefpassverhalten 1. Ordnung) her. Bei Verwendung von unkompensierten OPVs muss ggf. etwas größer gewählt werden, um Amplitudenüberhöhungen zu vermeiden. An dieser Gleichung wird deutlich, dass das frequenzabhängige und zeitliche Übertragungsverhalten des Photodiodenverstärkers maßgeblich von der Parallelkapazität der Photodiode und von der Transitfrequenz des OPVs abhängt. Der Einfluss dieser beiden Größen darf daher insbesondere dann nicht vernachlässigt werden, wenn die Photodiode großflächig (d. h. großes ) ist und/oder die Transitfrequenz des OPVs klein ist.
 Quellen
 Verstärker


text:
 12.9.2009
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 220/10
 Решение на Съда (втори състав) от 16 юли 2009 г. (преюдициално запитване от Hof van Cassatie van België — Белгия) — Distillerie Smeets Hasselt NV/Belgische Staat, Louis De Vos, Bollen, Mathay & Co BVBA, ликвидатор на Transterminal Logistics NV, Daniel Van den Langenbergh, Firma De Vos NV и Belgische Staat/Bollen, Mathay & Co BVBA, ликвидатор на Transterminal Logistics NV и Louis De Vos/Belgische Staat
 (Дело C-126/08) (1)
 (Регламент (ЕИО) No 2913/92 - Митнически кодекс на Общността - Последващо събиране на вносни или износни митнически сборове - Вземане под отчет на размера на митническите сборове - Вписване в счетоводните документи или на друг носител на счетоводна информация - Вписване в протокол, равностойно на вземане под отчет - Предоставяне на копие от протокола, равностойно на уведомяване за размера на законно дължимите митнически сборове)
 2009/C 220/15
 Език на производството: нидерландски
 Запитваща юрисдикция
 Hof van Cassatie van België
 Страни в главното производство
 Жалбоподатели: Distillerie Smeets Hasselt NV, Belgische Staat, Louis De Vos
 Ответници: Belgische Staat, Louis De Vos, Bollen, Mathay & Co BVBA, ликвидатор на Transterminal Logistics NV, Daniel Van den Langenbergh, Firma De Vos NV
 Предмет
 Преюдициално запитване — Hof van Cassatie van België — Тълкуване на член 217, параграф 1, и на член 221, параграф 1 от Регламент (ЕИО) No 2913/92 на Съвета от 12 октомври 1992 година относно създаване на Митнически кодекс на Общността (редакция, която е в сила през 1992 г.) (ОВ L 302, стр. 1; Специално издание на български език 2007 г., глава 2, том 5, стр. 58) — Последващо събиране на вносни или износни митнически сборове — Изискуемост или не на взетия под отчет размер на митническите сборове преди уведомяването на длъжника — Понятие за „вписване в счетоводните документи или на друг носител на счетоводна информация“
 Диспозитив
 Член 217 от Регламент (ЕИО) No 2913/92 на Съвета от 12 октомври 1992 година относно създаване на Митнически кодекс на Общността трябва да се тълкува в смисъл, че държавите членки могат да предвидят, че вземането под отчет на размера на митническите сборове, който произтича от митническо задължение, се осъществява с вписването на посочения размер в протокола, съставен от компетентните митнически органи и установяващ нарушение на приложимото митническо законодателство.
 (1) ОВ 142, 7.6.2008 г.


text:
 20.9.2016
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 254/5
 A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1676 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2016. szeptember 7.)
 egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Saucisson sec d'Auvergne/Saucisse sèche d'Auvergne (OFJ)]
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,
 mivel:
 (1)
 Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Franciaország kérelmét a „Saucisson sec d'Auvergne”/„Saucisse sèche d'Auvergne” elnevezés bejegyzésére. (2)
 (2)
 A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Saucisson sec d'Auvergne”/„Saucisse sèche d'Auvergne” elnevezést be kell jegyezni,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 A „Saucisson sec d'Auvergne”/„Saucisse sèche d'Auvergne” (OFJ) elnevezés bejegyzésre kerül.
 Az első albekezdésben említett elnevezés a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. mellékletének 1.2. osztályába – Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.) – tartozó terméket jelöl.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2016. szeptember 7-én.
 a Bizottság részéről,
 az elnök nevében,
 Phil HOGAN
 a Bizottság tagja
 (1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.
 (2) HL C 160., 2016.5.4., 14. o.
 (3) A Bizottság 2014. június 13-i 668/2014/EU végrehajtási rendelete a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).


text:
Ο Άλφρεντ Λούις Κρέμπερ (Alfred Louis Kroeber, 11 Ιουνίου 1876 - 5 Οκτωβρίου 1960) ήταν Αμερικανός κοινωνικός ανθρωπολόγος. Υπήρξε μία από τις μορφές που άσκησαν σημαντική επιρροή στην αμερικανική αρχαιολογία και ανθρωπολογία κατά το πρώτο μισό του 20ού αιώνα.
 Ο Κρέμπερ γεννήθηκε στο Χομπόκεν του Νιού Τζέρσεϊ (Hoboken, New Jersey). Έλαβε το διδακτορικότου υπό την εποπτεία του Φραντς Μποάζ (Franz Boas) στο πανεπιστήμιο της Κολούμπια (Columbia University), το 1901. Η θέση του στηρίχθηκε σε μελέτες πεδίου με τους Ινδιάνους Αραπάχο. Το μεγαλύτερο κομμάτι της σταδιοδρομίας του το πέρασε στην Καλιφόρνια, κυρίως στο πανεπιστήμιο Μπέρκλεϊ. Τα γραφεία του εκεί τμήματος ανθρωπολογίας στεγάζονται σε ένα κτήριο γνωστό ως Αίθουσα Κρέμπερ.
 Αν και έγινε περισσότερο γνωστός ως κοινωνικός ανθρωπολόγος, παρήγαγε σημαντικό έργο στην αρχαιολογία,ενώ η σημαντικότερη πιθανώς προσφορά του -από την οπτική γωνία της αρχαιολογίας- είναι οι διασυνδέσεις που δημιούργησε ανάμεσα στην αρχαιολογική επιστήμη και τον πολιτισμό. Διενήργησε αρκετές ανασκαφές στο Νέο Μεξικό, το Μεξικό και το Περού.
 Ο Κρέμπερ και οι μαθητές του έκαναν σημαντικό έργο όσον αφορά στη συλλογή πολιτισμικών πληροφοριών για τις δυτικές φυλές τών Ιθαγενών Αμερικανών. Όλη η μελέτη εκδόθηκε ως Εγχειρίδιο των Ινδιάνων της Καλιφόρνιας, το 1925. Οι προσπάθειες να διασωθούν οι πληροφορίες που αφορούσαν αυτές τις φυλές ονομάστηκε "Σωστική Εθνογραφία". Ο Κρέμπερ πιστώνεται για την ανάπτυξη των ιδεών πολιτισμική περιοχή και πολιτισμική διαμόρφωση, στο Πολιτισμικές και Φυσικές Περιοχές των Ιθαγενών της Βόρειας Αμερικής, του 1939. Η επιρροή του ήταν τόσο μεγάλη, ώστε πολλοί σύγχρονοί του υιοθέτησαν τη γενειάδα και το μουστάκι του, όπως και τις απόψεις του ως κοινωνικού επιστήμονα.
 Ο Κρέμπερ και ο Ρόλαντ Ντίξον (Roland Dixon) επηρέασαν σημαντικά τη γενετική ταξινόμηση των γλωσσών των Ιθαγενών Αμερικανών, καθώς δημιούργησαν νέες γλωσσικές ομάδες όπως η Πενούτιες και οι Χοκάν. Εργάστηκε με τον Ίσι (Ishi), που ισχυριζόταν (όχι αδικαιολόγητα) ότι ήταν ο τελευταίος Ινδιάνος Γιαχί (Yahi) της Καλιφόρνιας. Η δεύτερη σύζυγός του, η Θεοδώρα Κρέμπερ (Theodora Kroeber), έγραψε την πολύ γνωστή βιογραφία του Ίσι, Ishi in Two Worlds, (Ο Ίσι σε Δύο Κόσμους).
 Το βιβλίο του, Ανθρωπολογία (1923, 1948), χρησιμοποιήθηκε ευρέως επί σειρά ετών.
 Ο Κρέμπερ ήταν πατέρας του ακαδημαϊκού συγγραφέα Καρλ Κρέμπερ (Karl Kroeber) και της συγγραφέως επιστημονικής φαντασίας Ούρσουλας Λε Γκεν από τη δεύτερη σύζυγό του Θεοδώρα. Υιοθέτησε επίσης τα δύο παιδιά της Θεοδώρας, τον Τεντ και τον Κλίφτον Κρέμπερ, (Clifton Kroeber). Ο Κλίφτον και ο Καρλ πρόσφατα (2003) έκδωσαν μαζί ένα βιβλίο για την περίπτωση Ίσι, Ishi in Three Centuries, (Ο Ίσι σε Τρεις Αιώνες). Είναι το πρώτο ακαδημαϊκό βιβλίο που περιέχει μελέτες για τον Ίσι γραμμένες από Ινδιάνους.
 Παραπομπές
 Εξωτερικοί σύνδεσμοι
 Αμερικανοί αρχαιολόγοι
 Αμερικανοί ανθρωπολόγοι
 Γερμανοί εθνολόγοι


text:
5 principios da constituição federal Trabalhos de casa - Ajuda botccyrxb.asbvme.us
 Princípio do juiz natural 51 o juiz natural na constituição federal 52 noção do da constituição federal de los principios. Direito constitucional objetivo atualizado em 07/08/2017 art 5° da constituição federal anterior próxima direito constitucional objetivo (art 5° da. A constituição federal, princípios e valores informadores do estado democrático de direito e dignidade da pessoa humana como parâmetro de interpretação jurídica. Pois bem o artigo 1o da constituição federal de 1988 traz quatorze princípios janeiro 5 2017 4 dezembro 1 julho 1 junho 1 fevereiro 1 2016 5 julho 1. Princípio da legalidade o princípio da legalidade está previsto no art 5° da constituição federal – não há crime sem lei anterior que o defina, nem pena. Senado federal - atividade legislativa - legislação selecione abaixo a emenda para acessar o respectivo texto compilado da constituição.
 No dia 5 de outubro de 2013 a constituição completou 25 anos de vigência e a data foi o governo federal lançou uma versão da constituição em. Comentários sobre artigo 5° da constituição federal de 1988 que engloba todo o capítulo i - princípio igualdade formal, ou princípio da isonomia. As constituições serão rígidas quando o procedimento de modificação da constituição é mais complexo artigos 1o a 4o da constituição federal. Os quais são o principio do devido processo legal, da isonomia do art 5° da constituição federal trata acerca do princípio do juiz natural primeiramente.
 Artigo 37 da constituição federal fala sobre os princípios que regem a administração pública mas o que isto quer dizer quer dizer 5 princípio da. O principio da complementaridade há entendimento doutrinário no sentido de que a criança de 0 a 5 anos ao que faz parte da constituição federal. Artigo 37 da constituição federal (princípios constitucionais da administração pública: (art 37, caput da constituição federal) em 5 partes. Apresentamos as principais mudanças da constituição de constituição federal de promulgada no dia 5 de outubro de 1988, a constituição possuía 245. A constituição federal de 1988 dispõe em seu artigo 5o do artigo 5,o da constituição federal fala-se muito no principio da igualdade e isonomia.
 O artigo 5o da constituição federal de 1988 é um marco na sociedade brasileira e trata dos direitos e garantias do cidadão. 5 conteúdos do artigo 5o da constituição federal do brasil e de legislativa a respeitar o principio da igualdade não podendo por meio de leis. Confira mais sobre a história da constituição no será chamada de constituição federal 5) constituição de 1946 com o fim da ii guerra mundial. O artigo 37 da constituição federal de 1988, elenca os princípios inerentes à administração pública, que são: legalidade, impessoalidade. Ele sintetiza os objetivos da constituição federal (5) o conceito de e com o direito civil quando pela ofensa a este principio normas são estabelecidas.
 Princípios administrativos da constituição federal o principio da legalidade manifesta 5 moralidade o princípio da moralidade não est. De acordo com o art 5o, inciso ii, da constituição federal, “ninguém será obrigado a fazer ou deixar de fazer alguma coisa senão em virtude de lei. A atual constituição federal é a sétima na história do brasil, e foi promulgada em 5 de outubro de 1988. Lei 5913/1997 do estado de alagoas criação da central de pagamentos de em relação à federal, a constituição dos a constituição da.
 5o da constituição federal, onde fica estipulado que leiam 1 comentários 0 mr melissa resch - 7 h art 5 da constituição federal de 88. Presentes no título i da constituição federal os princípios fundamentais designam elementos importantes para compreensão do brasil como estado 5 fundamentos.


text:
Rootsi Sotsiaaldemokraatlik Töölispartei (rootsi keeles Sveriges socialdemokratiska arbetareparti, lühidalt ka Socialdemokraterna, lühendid S ja SAP) on Rootsi suurim partei. Partei asutati 1889. aastal. 1917 toimus lõhenemine, mille tulemusel asutasid kommunistid ja revolutsionäärid eraldi partei, tänase Rootsi Vasakpartei. Töölispartei on võimul olnud aastatel 1917–1920, 1921–1923, 1925–1926, 1932–1936, 1936–1976, 1982–1991, 1994–2006, 2014–tänapäev. Partei logoks on punane roos, mille kujundas Fredrik Ström 1900. aastate alguses.
 Partei esimees oli alates 2012. aastast Stefan Löfven. 4. novembril 2021 valisid Rootsi sotsiaaldemokraadid oma uueks esimeheks rahandusminister Magdalena Anderssoni.
 Partei ideoloogia
 Ideoloogiliselt on partei sotsiaaldemokraatlik. Partei on täisliige Sotsialistlikus Internatsionaalis ja seda toetavad sinikraetöötajad, intellektuaalid ja avaliku sektori töötajad. Töölispartei saab palju tuge Rootsi Ametiühingute Föderatsioonilt (rootsi keeles lühend LO). Partei programm kombineerib valitsuse suunatud majanduse ja heaoluriigi põhimõtteid.
 Partei liikmeskond
 2014. aastal oli parteil umbes 100 000 liiget. Partei ühendab umbes 2500 üle riigi asuvat kohalikku haru.
 Partei organisatsiooniline struktuur
 Rootsi sotsiaaldemokraatlikus liikumises on eri sihtrühmadele suunatud iseseisvaid organisatsioone. Rahvuslik Föderatsioon Sotsiaaldemokraatlikud Naised Rootsis (rootsi keeles S-kvinnor) koondab sotsiaaldemokraatlikke naisi. Rootsi Sotsiaaldemokraatlike Noorte Liiga (rootsi keeles Sveriges Socialdemokratiska Ungdomsförbund või SSU) koondab noorte liikumist. Sotsiaaldemokraatlikud Üliõpilased (rootsi keeles Socialdemokratiska Studentförbundet) koondab sotsiaaldemokraatidest üliõpilasi. Kristlik Vennaskond (rootsi keeles Broderskap) korraldab kristlikke sotsiaaldemokraate.
 RSDTP valimistel
 Partei on Euroopa Sotsialistide Partei liige. 2004. aasta Euroopa Parlamendi valimistel saadi 5 kohta Rootsile määratud 19-st (23,9% häältest). 2006. aasta Rootsi parlamendivalimistel saadi 35,2% häältest (130 kohta 349-st), mis on Töölispartei nõrgim tulemus oma ajaloos. Erakond kaotas võimu Mõõduka Koalitsioonipartei juhitud parem- ja keskparteide blokile Allianss Rootsi Eest. Partei liider Göran Persson teatas valimiskaotuse selgumise järel oma tagasiastumisest liidri kohalt. 17. märtsist 2007 kuni 25. märtsini 2011 oli partei esimees Mona Sahlin, esimene naine partei juhi ametikohal. Pärast teda oli ametis Håkan Juholt, kes astus tagasi jaanuaris 2012. Seejärel sai erakonnajuhiks Stefan Löfven, kelle juhtimisel tuldi pärast 2014. aasta valimisi taas võimule, seda hoolimata kesisest valimistulemusest (113 kohta 349-st). Moodustati vähemusvalitsus rohelistega, valitsus tegi koostööd Vasakparteiga. 2018. aasta parlamendivalimistel saadi järjekordselt ajaloo nõrgim tulemus – 28,26% häältest (100 kohta 349-st). Pärast nelja kuu pikkuseks veninud valitsuskriisi astus ametisse Löfveni teine vähemusvalitsus, kus sotsiaaldemokraadid ja rohelised on võimul tänu poliitblokke ületavale koostööle Keskpartei ja liberaalidega. 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel saadi 5 kohta Rootsile määratud 21-st (23,48% häältest).
 Sotsiaaldemokraatidest peaministrid
 Hjalmar Branting (1920, 1921–1923, 1924–1925)
 Rickard Sandler (1925–1926)
 Per Albin Hansson (1932–1936, 1936–1946)
 Tage Erlander (1946–1969)
 Olof Palme (1969–1976, 1982–1986)
 Ingvar Carlsson (1986–1991, 1994–1996)
 Göran Persson (1996–2007)
 Stefan Löfven (2014–)
 Teised võtmeliikmed
 August Palm
 Alva Myrdal ja Gunnar Myrdal
 Endised ministrid
 Sten Andersson
 Pierre Schori
 Anna Lindh
 Jan O. Karlsson
 Viited
 Välislingid
 Partei koduleht (rootsi keeles)
 Rootsi parteid
 Sotsiaaldemokraatlikud parteid


text:
5.9.98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 278/15
 i vilka det ges en uttömmande uppräkning av möjlig- behandling skall göras som en helhetsbedömning av
 heterna till sjukförsäkring, inte täcker samtliga möjliga samtliga omständigheter tillsammans eller som en jäm-
 situationer och att de således är för restriktiva. förelse punkt för punkt på samma sätt som i mål avse-
 ende lika lön.
 Ð De tre direktiven har införlivats på ett felaktigt sätt
 vad avser kontrollen att sjukförsäkringen fortfarande Då frågan besvaras kan det läggas till grund att den
 gäller. omorganiseringsmodell/det avtal som målet rör vid en
 helhetsbedömning och som en helhet är könsneutral
 vad beträffar såväl dess verkan som dess föremål.
 3⁄4ven om värdmedlemsstaten enligt artikel 3 i direktiv
 90/364/EEG, artikel 3 i direktiv 90/365/EEG och
 artikel 4 i direktiv 93/96/EEG kan häva uppehållstill-
 Vidare kan det läggas till grund att omorganiserings-
 ståndet om den berörda personen inte längre uppfyller
 modellen/avtalet innehåller bestämmelser som isole-
 villkoren, bland annat om denne inte längre omfattas
 rade har könsbunden effekt, eftersom denna köns-
 av en sjukförsäkring, skall denna bestämmelse inte för-
 bundna effekt för några bestämmelsers vidkommande i
 stås så, att de behöriga myndigheterna aktivt och per-
 större utsträckning påverkar kvinnliga specialistläkare
 manent får genomföra kontroller av de personer som
 och för andra bestämmelsers vidkommande manliga
 omfattas av direktiven 90/364/EEG, 90/365/EEG och
 specialistläkare.
 93/96/EEG. Att bestämma något annat skulle inte bara
 strida mot dessa direktiv utan även mot artikel 8a i
 EG-fördraget.
 2) Om den första frågan besvaras jakande, begärs svar på
 frågan huruvida hänsyn till budgetsäkerhet, bespar-
 (1) Rådets direktiv 90/364/EEG av den 28 juni 1990 om rätt till ingar respektive planering av praktiken kan anses som
 bosättning (EGT L 180, 13.7.1990, s. 26).
 sådana objektiva och sakliga hänsyn som motiverar att
 (2) Rådets direktiv 90/365/EEG av den 28 juni 1990 om rätt till
 bosättning för anställda och egna företagare som inte längre är
 förhållandevis flera kvinnor än män drabbas av den
 yrkesverksamma (EGT L 180, 13.7.1990, s. 28). ovannämnda bestämmelsen.
 (3) Rådets direktiv 93/96/EEG av den 29 oktober 1993 om rätt
 till bosättning för studenter (EGT L 317, 18.12.1993, s. 59).
 3) Kan den ersättning för goodwill som klaganden får då
 hon överlåter praktiken till följd av att hon drar sig
 tillbaka på grund av ålder när hänsyn tas till klagandes
 ålder (född år 1939) jämställas med en löntagares pen-
 sionssparande?
 Begäran om förhandsavgörande enligt beslut av éstre
 Landsret av den 4 juni 1998 i målet mellan Birgitte Jùr- 4) Om EG-domstolen besvarar den tredje frågan jakande,
 gensen, å ena sidan, och Foreningen af Speciallñger och begärs svar på frågan om vilken betydelse det har för
 Sygesikringens Forhandlingsudval, å andra sidan svaret på den första frågan att en del av den skada
 (Mål C-226/98) som orsakats genom bestämmelsen i fråga utgörs av en
 lägre ersättning för goodwill vid överlåtelse, och däri-
 (98/C 278/24) genom ett sämre pensionsskydd, när hänsyn tas till att
 det i EG-domstolens dom i mål C-297/93 (3), Hupka
 (punkt 27), fastställdes att medlemsstaterna inte är
 éstre Landsret begär genom beslut av den 4 juni 1998, skyldiga att ge personer som har vårdat sina barn
 vilket inkom till domstolens kansli den 24 juni 1998, att någon fördel vad beträffar försäkring vid ålderdom
 Europeiska gemenskapernas domstol skall meddela ett för- eller att säkerställa någon rätt till förmåner på grund-
 handsavgörande i målet mellan Birgitte Jùrgensen, å ena val av perioder under vilka förvärvsarbete inte har
 sidan, och Foreningen af Speciallñger och Sygesikringens utförts på grund av vård av barn?
 Forhandlingsudvalg, å andra sidan, beträffande följande
 frågor: (1) Rådets direktiv 76/207/EEG av den 9 februari 1976 om
 genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor
 och mån i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning
 1) EG-domstolen ombeds meddela hur bedömningen av och befordran samt arbetsvillkor (EGT L 39, 14.2.1976, s. 40;
 indirekt diskriminering på grund av kön skall göras i svensk specialutgåva, område 5, häfte 1, s. 40).
 ett mål om likabehandling enligt rådets direktiv 76/ (2) Rådets direktiv 86/613/EEG av den 11 december 1986 om till-
 207/EEG (1) och rådets direktiv 86/613/EEG (2). lämpningen av principen om likabehandling av kvinnor och
 män med egen rörelse, bland annat jordbruk, samt om skydd
 för kvinnor med egen rörelse under havandeskap och moder-
 skap (EGT L 359, 19.12.1986, s. 56; svensk specialutgåva,
 Om utgångspunkten är att det i enlighet med EG-dom- område 6, volym 2, s. 133).
 stolens fasta rättspraxis i mål avseende lika lön skall (3) REG 1994, s. I-5535.
 göras en jämförelse punkt för punkt, ombeds domsto-
 len meddela om den jämförelse av anställningsförhål-
 landena som skall göras i ett mål avseende lika