type: other

text:
TWENTY-EIGHTH AMENDMENT OF THE CONSTITUTION (TREATY OF LISBON) BILL As initiated ARRANGEMENT OF SECTIONS. SCHEDULE Part 1 Part 2 - PDF
 TWENTY-EIGHTH AMENDMENT OF THE CONSTITUTION (TREATY OF LISBON) BILL As initiated ARRANGEMENT OF SECTIONS. SCHEDULE Part 1 Part 2
 Download "TWENTY-EIGHTH AMENDMENT OF THE CONSTITUTION (TREATY OF LISBON) BILL 2009. As initiated ARRANGEMENT OF SECTIONS. SCHEDULE Part 1 Part 2"
 1 TWENTY-EIGHTH AMENDMENT OF THE CONSTITUTION (TREATY OF LISBON) BILL 2009 As initiated ARRANGEMENT OF SECTIONS Section 1. Amendment of Article 29 of Constitution. 2. Citation. SCHEDULE Part 1 Part 2 [No. 49 of 2009] 2
 2 TWENTY-EIGHTH AMENDMENT OF THE CONSTITUTION (TREATY OF LISBON) BILL 2009 BILL entitled AN ACT TO AMEND THE CONSTITUTION. 5 WHEREAS by virtue of Article 46 of the Constitution any provision of the Constitution may be amended in the manner provided by that Article: AND WHEREAS it is proposed to amend Article 29 of the Constitution: 10 BE IT THEREFORE ENACTED BY THE OIREACHTAS AS FOLLOWS: Amendment of Article 29 of Constitution. 1. (1) Article 29 of the Constitution is hereby amended as follows: (a) in subsection 3 of section 4 of the Irish text 15 (i) the words den Chomhphobal Eorpach do Ghual agus Cruach (do bunuigheadh le Connradh do sínigheadh i bpáras an 18adh lá d Aibreán, 1951), de Chomhphobal Eacnamaíochta na heorpa (do bunuigheadh le Connradh do sínigheadh insan 20 Róimh an 25adh lá de Mhárta, 1957) agus, and (ii) the second sentence, shall be repealed, (b) in subsection 3 of section 4 of the English text (i) the words the European Coal and Steel Community 25 (established by Treaty signed at Paris on the 18th day of April, 1951), the European Economic Community (established by Treaty signed at Rome on the 25th day of March, 1957) and, and (ii) the second sentence, 30 shall be repealed, (c) subsections 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10 and 11 of section 4 of both the Irish text and the English text shall be repealed, 4
 3 (d) the subsections, the texts of which are set out in Part 1 of the Schedule, shall be inserted after subsection 3 of section 4 of the Irish text, (e) the subsections, the texts of which are set out in Part 2 of the Schedule, shall be inserted after subsection 3 of 5 section 4 of the English text. (2) The amendment of section 4 of Article 29 of the Constitution effected by this Act shall (a) subject to paragraph (b), have effect upon and from the entry into force of the Treaty of Lisbon amending the 10 Treaty on European Union and the Treaty establishing the European Community, signed at Lisbon on the 13th day of December 2007, and (b) in so far as it inserts subsection 5 of that section, have effect upon and from the passing of this Act. 15 (3) Subsection 5 (inserted by this Act) of section 4 of Article 29 of the Constitution shall, before the entry into force of the treaty referred to in paragraph (a) of subsection (2), be numbered subsection 12. Citation. 2. (1) The amendment of the Constitution effected by this Act 20 shall be called the Twenty-Eighth Amendment of the Constitution. (2) This Act may be cited as the Twenty-Eighth Amendment of the Constitution (Treaty of Lisbon) Act SCHEDULE PART Dearbhaíonn Éire a tiomantas i leith an Aontais Eorpaigh ar laistigh de a oibríonn ballstáit an Aontais sin le chéile chun an tsíocháin, comhluachanna agus leas a bpobal a chur chun cinn. 5 Tig leis an Stát Conradh Liospóin ag leasú an Chonartha ar an Aontas Eorpach agus an Chonartha ag bunú an Chomhphobail 30 Eorpaigh, arna shíniú i Liospóin an 13ú lá de Nollaig 2007 ( Conradh Liospóin ), a dhaingniú agus tig leis a bheith ina chomhalta den Aontas Eorpach a bhunaítear de bhua an Chonartha sin. 6 Ní dhéanann aon fhoráil atá sa Bhunreacht seo dlíthe a d achtaigh, gníomhartha a rinne nó bearta a ghlac an Stát roimh theacht i 35 bhfeidhm do Chonradh Liospóin, ar theacht i bhfeidhm dó nó tar éis teacht i bhfeidhm dó, de bhíthin riachtanais na n-oibleagáidí mar chomhalta den Aontas Eorpach dá dtagraítear i bhfo-alt 5 den alt seo nó den Chomhphobal Eorpach um Fhuinneamh Adamhach, a chur ó bhail dlí ná cosc a chur le dlíthe a d achtaigh, gníomhartha a 40 rinne nó bearta a ghlac i an taontas Eorpach sin nó an Comhphobal Eorpach um Fhuinneamh Adamhach nó institiúidí den chéanna, 6
 4 ii na Comhphobail Eorpacha nó an taontas Eorpach a bheidh ar marthain díreach roimh theacht i bhfeidhm do Chonradh Liospóin, nó institiúidí den chéanna, nó iii comhlachtaí atá inniúil faoi na conarthaí dá dtagraítear san alt seo, 5 ó fheidhm dlí a bheith acu sa Stát. 7 Tig leis an Stát na roghnuithe nó na roghanna a fheidhmiú i a bhfuil feidhm ag Airteagal 20 den Chonradh ar an Aontas Eorpach a bhaineann le comhar feabhsaithe maidir leo, ii faoi Phrótacal Uimh. 19 ar acquis Schengen arna 10 chomhtháthú isteach i gcreat an Aontais Eorpaigh atá i gceangal leis an gconradh sin agus leis an gconradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh (ar a dtugtaí an Conradh ag bunú an Chomhphobail Eorpaigh), agus iii faoi Phrótacal Uimh. 21 maidir le seasamh na Ríochta 15 Aontaithe agus na héireann i dtaca leis an limistéar saoirse, slándála agus ceartais, atá i gceangal amhlaidh, lena n-áirítear an rogha go scoirfidh an Prótacal sin Uimh. 21, go hiomlán nógo páirteach, d fheidhm a bheith aige maidir leis an Stát, 20 ach beidh aon fheidhmiú den sórt sin faoi réir ceadú a fháil roimh ré ó dhá Theach an Oireachtais. 8 Tig leis an Stát aontú leis na cinntí, leis na rialacháin nó leis na gníomhartha eile arna ndéanamh i faoin gconradh ar an Aontas Eorpach agus faoin gconradh 25 ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh á údarú do Chomhairle an Aontais Eorpaigh gníomhú ar shlí seachas d aontoil, ii faoi na conarthaí sin lena n-údaraítear an gnáthnós imeachta reachtach a ghlacadh, agus iii faoi fhomhír (d) d Airteagal 82.2, faoin tríú fomhír 30 d Airteagal 83.1 agus faoi mhíreanna 1 agus 4 d Airteagal 86 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, a bhaineann leis an limistéar saoirse, slándála agus ceartais, ach beidh aontú le haon chinneadh, rialachán nó gníomh den sórt sin faoi réir ceadú a fháil roimh ré ó dhá Theach an Oireachtais Ní ghlacfaidh an Stát cinneadh arna dhéanamh ag an gcomhairle Eorpach chun comhchosaint a bhunú de bhun Airteagal 42 den Chonradh ar an Aontas Eorpach i gcás go mbeadh an Stát san áireamh sa chomhchosaint sin. PART Ireland affirms its commitment to the European Union within which the member states of that Union work together to promote peace, shared values and the well-being of their peoples. 8
 5 5 The State may ratify the Treaty of Lisbon amending the Treaty on European Union and the Treaty establishing the European Community, signed at Lisbon on the 13th day of December 2007 ( Treaty of Lisbon ), and may be a member of the European Union established by virtue of that Treaty. 5 6 No provision of this Constitution invalidates laws enacted, acts done or measures adopted by the State, before, on or after the entry into force of the Treaty of Lisbon, that are necessitated by the obligations of membership of the European Union referred to in subsection 5 of this section or of the European Atomic Energy 10 Community, or prevents laws enacted, acts done or measures adopted by i the said European Union or the European Atomic Energy Community, or by institutions thereof, ii the European Communities or European Union existing 15 immediately before the entry into force of the Treaty of Lisbon, or by institutions thereof, or iii bodies competent under the treaties referred to in this section, from having the force of law in the State The State may exercise the options or discretions i to which Article 20 of the Treaty on European Union relating to enhanced cooperation applies, ii under Protocol No. 19 on the Schengen acquis integrated into the framework of the European Union annexed to that 25 treaty and to the Treaty on the Functioning of the European Union (formerly known as the Treaty establishing the European Community), and iii under Protocol No. 21 on the position of the United Kingdom and Ireland in respect of the area of freedom, 30 security and justice, so annexed, including the option that the said Protocol No. 21 shall, in whole or in part, cease to apply to the State, but any such exercise shall be subject to the prior approval of both Houses of the Oireachtas The State may agree to the decisions, regulations or other acts i under the Treaty on European Union and the Treaty on the Functioning of the European Union authorising the Council of the European Union to act other than by unanimity, ii under those treaties authorising the adoption of the 40 ordinary legislative procedure, and iii under subparagraph (d) of Article 82.2, the third subparagraph of Article 83.1 and paragraphs 1 and 4 of Article 86 of the Treaty on the Functioning of the European Union, relating to the area of freedom, security 45 and justice, 10
 6 but the agreement to any such decision, regulation or act shall be subject to the prior approval of both Houses of the Oireachtas. 9 The State shall not adopt a decision taken by the European Council to establish a common defence pursuant to Article 42 of the Treaty on European Union where that common defence would 5 include the State. 12
 AN NÁISIÚN CONSTITUTION OF IRELAND
 AN NÁISIÚN BUNREACHT NA héireann CONSTITUTION OF IRELAND i THE NATION Le ceannach díreach ón Oifig Dhíolta Foilseachán Rialtais Teach Sun Alliance Sráid Theach Laighean Baile Átha Cliath 2 nó trí aon díoltóir


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 30.12.2019
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 336/274
 REGULAMENTUL DE PUNERE IN APLICARE (UE) 2019/2243 AL COMISIEI
 din 17 decembrie 2019
 de stabilire a modelului fișei de sinteză a contractului care trebuie utilizat de furnizorii de servicii de comunicații electronice destinate publicului în temeiul Directivei (UE) 2018/1972 a Parlamentului European și a Consiliului
 (Text cu relevanță pentru SEE)
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Directiva (UE) 2018/1972 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 de instituire a Codului european al comunicațiilor electronice (1), în special articolul 102 alineatul (3),
 întrucât:
 (1)
 Pentru a identifica principalele elemente ale fișei de sinteză a contractului pe care furnizorii de servicii de comunicații electronice destinate publicului trebuie să o pună la dispoziția consumatorilor, a microîntreprinderilor, a întreprinderilor mici și a organizațiilor non-profit, în temeiul articolului 102 alineatele (1) și (2) din Directiva (UE) 2018/1972, ar trebui stabilit un model care să prevadă principalele elemente ale fișei de sinteză a contractului. Fișa de sinteză a contractului ar trebui să fie ușor de citit, de înțeles și de comparat, cu o structură și un format comun.
 (2)
 Informațiile din fișa de sinteză a contractului, fie că sunt imprimate sau disponibile pe cale electronică, trebuie să respecte cerințele de accesibilitate relevante din legislația Uniunii care armonizează cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor, prevăzute în Directiva (UE) 2019/882 a Parlamentului European și a Consiliului (2).
 (3)
 Fișa de sinteză a contractului trebuie să respecte obligațiile care decurg din legislația privind protecția consumatorilor, cum ar fi Directiva 93/13/CEE a Consiliului (3), Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4) și Directiva 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului (5). De asemenea, fișa de sinteză trebuie să respecte drepturile și obligațiile care decurg din legislația privind protecția datelor cu caracter personal, de exemplu din Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului (6).
 (4)
 Pentru ca textul să fie ușor de citit, fișa de sinteză a contractului nu ar trebui să depășească, cu excepția cazului în care acest lucru este justificat în mod corespunzător, echivalentul unei pagini A4 imprimate pe o singură față și cu un tip de font ușor de citit. Pentru pachetele de servicii, aceasta nu ar trebui să depășească trei pagini A4 imprimate pe o singură față și cu un tip de font ușor de citit. O lungime mai mare s-ar putea justifica, de exemplu, din motive de accesibilitate pentru consumatorii cu handicap. Pentru a asigura comparabilitatea între ofertele de servicii de comunicații electronice, formatul fișei de sinteză a contractului ar trebui să includă rubrici care să grupeze diferitele elemente. Pentru a facilita înțelegerea și identificarea rapidă de către consumatori a informațiilor importante, elementele relevante de la fiecare rubrică ar trebui descrise în propoziții scurte. Pentru a facilita citirea și imprimarea, între margini și textul fișei de sinteză a contractului ar trebui să se lase suficient spațiu.
 (5)
 Ușurința de citire a unui tip de font depinde de diverși factori și include relația dintre distanța de vizualizare, înălțimea caracterelor și posibilitatea ca fontul să fie ușor de mărit atunci când textul este furnizat pe cale electronică. Atunci când este citit de aproape, un font de cel puțin 10 puncte este considerat ușor de citit pentru mulți consumatori. Titlurile rubricilor ar trebui să se distingă în mod clar de restul textului, de exemplu printr-o dimensiune mai mare a fontului. Pentru ca textul să fie mai ușor de citit, s-ar putea folosi fonturi utilizate în mod obișnuit, de tip „sans-serif”. Ușurința de citire ar trebui să fie, de asemenea, asigurată prin utilizarea unui contrast suficient între font și fundal, cu respectarea practicilor celor mai recente, în special atunci când se utilizează culori.
 (6)
 Cu toate că fișa de sinteză a contractului ar trebui, în mod normal, să fie prezentată utilizând o dimensiune a fontului de cel puțin 10 puncte, dispozitivele sau canalele electronice utilizate pentru vânzarea serviciilor de comunicații electronice, cum ar fi serviciile preplătite vândute în principal de către comercianții cu amănuntul, ar putea impune reducerea fontului fișei de sinteză a contractului în cazul în care acest lucru este justificat, de exemplu pentru a se încadra pe ambalaj sau pe dispozitiv. Serviciile preplătite sunt uneori vândute în ambalaje de dimensiuni care ar face imposibilă utilizarea unui font de 10 puncte.
 (7)
 Informațiile necesare ar trebui să fie furnizate direct în fișa de sinteză, și nu prin trimitere la alte surse de informații, cu excepția cazului în care acest lucru este prevăzut în mod expres în instrucțiunile de completare a fișei de sinteză. Utilizarea de elemente vizuale – cum ar fi simboluri, pictograme și alte elemente grafice – ori utilizarea de hyperlinkuri sau de ferestre pop-up nu ar trebui să afecteze ușurința de citire și nu ar trebui să fie inoportună și să distragă atenția consumatorului de la conținutul fișei de sinteză. Conținutul fișei de sinteză a contractului ar trebui să se concentreze asupra informațiilor esențiale de care consumatorul are nevoie pentru a compara ofertele și a lua o decizie în cunoștință de cauză.
 (8)
 Ar trebui evitate limbajul specializat, jargonul tehnic și acronimele.
 (9)
 Descrierea serviciilor într-un mod standardizat este extrem de importantă pentru consumatori. Ar trebui specificate serviciile incluse în fișa de sinteză a contractului și volumele aferente fiecărei perioade de facturare, dacă este cazul. Volumele ar trebui să se refere la cantitatea de apeluri, mesaje și date incluse în serviciu, precum și la politica utilizării rezonabile în materie de roaming aplicată de furnizor, dacă este cazul. Apelurile ar trebui măsurate în minute sau în secunde în conformitate cu informațiile precontractuale ale furnizorului, mesajele ar trebui măsurate pe unitate, iar datele ar trebui măsurate în megaocteți sau gigaocteți, după cum este cazul.
 (10)
 Fișa de sinteză a contractului ar trebui să ofere informații care să le permită consumatorilor să ia legătura cu furnizorul, în special în cazul plângerilor. Datele de contact relevante pot include, pe lângă o adresă de e-mail sau un număr de telefon, posibilitatea de a utiliza formulare web sau alte tipuri de contactare directă.
 (11)
 Serviciile de comunicații electronice ar trebui să fie descrise în mod clar și ar trebui să se indice principalele caracteristici ale fiecărui serviciu. Când este cazul, ar trebui descris tipul de echipament.
 (12)
 Articolul 4 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) 2015/2120 al Parlamentului European și al Consiliului (7) prevede obligația ca într-un contract care include servicii de acces la internet să se furnizeze o explicație clară și inteligibilă cu privire la viteza minimă, disponibilă în mod normal, maximă și promovată de descărcare și de încărcare în cazul rețelelor fixe sau viteza estimată maximă și promovată de descărcare și de încărcare în cazul rețelelor mobile. Articolul 102 alineatul (3) litera (f) din Directiva (UE) 2018/1972 prevede obligația de a include un rezumat al acestor informații în fișa de sinteză a contractului. Fișa de sinteză a contractului ar trebui să includă viteza minimă, disponibilă în mod normal și maximă de descărcare și de încărcare pe care o au serviciile de acces la internet în cazul rețelelor fixe și viteza estimată maximă de descărcare și de încărcare pe care o au serviciile de acces la internet în cazul rețelelor mobile.
 (13)
 Articolul 4 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (UE) 2015/2120 prevede obligația ca într-un contract care include servicii de acces la internet să se furnizeze o explicație clară și inteligibilă a căilor de atac aflate la dispoziția consumatorilor în conformitate cu legislația națională în cazul în care există o diferență între performanța reală a serviciului de acces la internet și performanța indicată în contract. Articolul 102 alineatul (3) litera (f) din Directiva (UE) 2018/1972 prevede obligația de a include un rezumat al acestor informații în fișa de sinteză a contractului. Fișa de sinteză a contractului ar trebui să includă rezumatul căilor de atac aflate la dispoziția consumatorilor în temeiul legislației naționale în cazul în care există o diferență între performanța reală a serviciului de acces la internet și performanța indicată în contract în ceea ce privește viteza sau alți parametri de calitate a serviciului.
 (14)
 Informațiile privind prețul ar trebui să includă prețul de activare aplicabil, taxele recurente și aferente consumului, cum ar fi prețul pe perioadă de facturare și pe lună, pentru a permite comparabilitatea, eventualele reduceri și, dacă este cazul, prețul echipamentelor. În cazul în care se aplică un preț promoțional, acest lucru ar trebui indicat în mod clar, precizându-se perioada de valabilitate a reducerii și prețul întreg fără oferta promoțională. Informațiile privind tarifele care nu sunt incluse în prețul recurent pot fi numeroase și ar trebui să fie suficient ca în fișa de sinteză să se indice faptul că aceste informații sunt disponibile separat în cadrul informațiilor precontractuale complete, de exemplu prin mijloace electronice.
 (15)
 Informațiile privind condițiile de încetare a contractului de la rubrica „Durata, reînnoirea și încetarea contractului” ar trebui să se refere, inclusiv în ceea ce privește ofertele propuse în cadrul unui pachet, la încetarea contractului din cauza expirării duratei contractului și a rezilierii anticipate a acestuia, după caz, în temeiul dreptului Uniunii și al legislației naționale; aici ar trebui să fie incluse și tarifele datorate în cazul rezilierii anticipate a contractului și informațiile privind deblocarea echipamentelor terminale.
 (16)
 În cazul în care informațiile privind diferite produse și servicii pentru utilizatorii finali cu handicap sunt numeroase și variate, în fișa de sinteză a contractului se poate indica faptul că aceste informații detaliate sunt disponibile separat, de exemplu prin mijloace electronice.
 (17)
 În secțiunea opțională privind alte informații relevante, furnizorii pot include informații suplimentare care trebuie furnizate, în temeiul dreptului Uniunii sau al dreptului național, înainte ca un consumator să își asume obligații în baza unui contract sau al oricărei oferte corespunzătoare. Aici pot fi incluse, de exemplu, informații privind schimbarea furnizorului, securitatea, prelucrarea datelor cu caracter personal, consumul de energie sau generarea de emisii de carbon. Atunci când statele membre își exercită libertatea de a menține sau de a introduce în dreptul lor intern dispoziții referitoare la aspecte care nu intră sub incidența articolului 102 din Directiva (UE) 2018/1972, informațiile relevante pot fi incluse de către furnizori în această secțiune opțională.
 (18)
 În temeiul articolului 123 din Directiva (UE) 2018/1972, Comisia ar trebui să revizuiască periodic aplicarea prezentului regulament de punere în aplicare în vederea elaborării raportului privind aplicarea titlului III din partea III a directivei.
 (19)
 Organismul Autorităților Europene de Reglementare în Domeniul Comunicațiilor Electronice a fost consultat.
 (20)
 Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru comunicații,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Modelul fișei de sinteză a contractului
 Atunci când pun la dispoziție fișa de sinteză a contractului, furnizorii de servicii de comunicații electronice destinate publicului – altele decât serviciile de transmisie utilizate pentru furnizarea de servicii între dispozitive – utilizează modelul prevăzut în partea A a anexei, în conformitate cu instrucțiunile prevăzute în partea B a anexei.
 Articolul 2
 Prezentarea conținutului
 1. Fișa de sinteză a contractului nu depășește, cu excepția cazului în care acest lucru este justificat în mod corespunzător, echivalentul unei pagini A4 imprimate pe o singură față. În cazul în care sunt grupate într-un singur contract mai multe servicii sau mai multe servicii și echipamente terminale care conțin cel puțin un serviciu de acces la internet sau un serviciu de comunicații interpersonale bazat pe numere care este destinat publicului, fișa de sinteză a contractului nu depășește, cu excepția cazului în care acest lucru este justificat în mod corespunzător, echivalentul a trei pagini A4 imprimate pe o singură față.
 2. Informațiile din fișa de sinteză a contractului trebuie să fie prezentate în ordinea rubricilor prevăzute în anexă, în format portret. Tipul de font utilizat trebuie să fie de așa natură încât textul să fie ușor de citit. Dimensiunea fontului trebuie să fie de cel puțin 10 puncte. În circumstanțe justificate în mod corespunzător, dimensiunea fontului poate fi redusă; în astfel de cazuri, trebuie să se prevadă posibilitatea de a mări fișa de sinteză a contractului prin mijloace electronice sau de a primi o fișă de sinteză a contractului cu o dimensiune a fontului de cel puțin 10 puncte.
 3. Conținutul fișei de sinteză a contractului trebuie să fie ușor de citit, cu un contrast suficient între font și fundal, în special atunci când se utilizează culori. Textul nu trebuie să fie acoperit de elemente vizuale.
 4. Fișa de sinteză a contractului trebuie să fie redactată într-un limbaj care să poată fi ușor de citit și de înțeles de către consumatori. Fișa de sinteză a contractului trebuie să se concentreze asupra informațiilor esențiale de care consumatorul are nevoie pentru a compara ofertele și a lua o decizie în cunoștință de cauză.
 5. Titlurile rubricilor trebuie să iasă în evidență în mod clar față de restul textului.
 Articolul 3
 Intrare în vigoare și aplicare
 Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Se aplică de la 21 decembrie 2020.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 17 decembrie 2019
 Pentru Comisie,
 Președinta
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) JO L 312, 17.12.2018, p. 36.
 (2) Directiva (UE) 2019/882 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 privind cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor (JO L 151, 7.6.2019, p. 70).
 (3) Directiva 93/13/CEE a Consiliului din 5 aprilie 1993 privind clauzele abuzive în contractele încheiate cu consumatorii (JO L 95, 21.4.1993, p. 29).
 (4) Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori și de modificare a Directivei 84/450/CEE a Consiliului, a Directivelor 97/7/CE, 98/27/CE și 2002/65/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 149, 11.6.2005, p. 22).
 (5) Directiva 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 privind drepturile consumatorilor, de modificare a Directivei 93/13/CEE a Consiliului și a Directivei 1999/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 85/577/CEE a Consiliului și a Directivei 97/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 304, 22.11.2011, p. 64).
 (6) Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).
 (7) Regulamentul (UE) 2015/2120 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2015 de stabilire a unor măsuri privind accesul la internetul deschis și tarifele cu amănuntul pentru comunicațiile în interiorul UE reglementate și de modificare a Directivei 2002/22/CE privind serviciul universal și drepturile utilizatorilor cu privire la rețelele și serviciile electronice de comunicații și a Regulamentului (UE) nr. 531/2012 privind roamingul în rețelele publice de comunicații mobile în interiorul Uniunii (JO L 310, 26.11.2015, p. 1).
 ANEXĂ
 MODEL DE FIȘĂ DE SINTEZĂ A CONTRACTULUI
 PARTEA A – Model
 [Denumirea serviciului]
 [Furnizorul/logoul furnizorului]
 [Date de contact]
 Fișă de sinteză a contractului
 •
 Prezenta fișă de sinteză a contractului prevede principalele elemente ale acestei oferte de servicii, în conformitate cu legislația UE (1).
 •
 Aceasta ajută la compararea ofertelor de servicii.
 •
 Informațiile complete cu privire la serviciu sunt furnizate în alte documente.
 Serviciu
 (servicii și echipamente)
 [...]
 Vitezele serviciului de internet și căi de atac
 [...]
 Preț
 [...]
 Durata, reînnoirea și încetarea contractului
 [...]
 Caracteristici pentru utilizatorii finali cu handicap
 [...]
 Alte informații relevante
 [...]
 PARTEA B – Instrucțiuni pentru completarea modelului fișei de sinteză a contractului
 Serviciul sau marca comercială a serviciului (serviciilor) de comunicații electronice oferit(e) trebuie să figureze imediat deasupra titlului „Fișă de sinteză a contractului”. Numele furnizorului urmează imediat după denumirea serviciului (serviciilor) de comunicații electronice. Furnizorul poate introduce logoul în dreapta titlului „Fișă de sinteză a contractului”. Cele trei propoziții introductive fac parte integrantă din fișa de sinteză a contractului și nu pot fi modificate.
 Sub numele furnizorului trebuie menționate numele, adresa și datele de contact direct ale acestuia și, dacă sunt diferite, datele de contact direct pentru plângeri. Fișa de sinteză a contractului trebuie să fie datată.
 În cazul în care contractul nu include furnizarea de echipamente terminale, în rubrica referitoare la servicii și echipamente se elimină trimiterea la echipamente sau se precizează că aceasta nu se aplică. În cazul în care contractul nu include un serviciu de acces la internet, secțiunea „Vitezele serviciului de acces la internet și căi de atac” se elimină sau se precizează că aceasta nu se aplică. În cazul în care nu sunt furnizate alte informații, secțiunea „Alte informații relevante” se elimină sau se precizează că aceasta nu se aplică.
 În partea A este utilizat un font cursiv pentru a ilustra faptul că rubricile sus-menționate și informațiile aferente nu sunt obligatorii în toate circumstanțele. Parantezele pătrate utilizate în partea A se înlocuiesc cu informațiile solicitate.
 Secțiunea „Serviciu (servicii și echipamente)”
 Se include aici descrierea principalelor caracteristici ale serviciului (serviciilor) de comunicații electronice, de exemplu servicii de telefonie vocală fixă, de telefonie vocală mobilă, de acces la internet mobil, de acces la internet fix, serviciu de transmisie de televiziune sau servicii de comunicații interpersonale care nu se bazează pe numere. În cazul pachetelor de servicii care intră sub incidența articolului 107 din Directiva (UE) 2018/1972, se descriu, de asemenea, tipul echipamentului terminal și serviciile, cum ar fi, de exemplu, pachetele TV, serviciile video la cerere sau alte servicii mass-media, dacă este cazul. În cazul serviciilor de transmisie de televiziune și al pachetelor care includ astfel de servicii, dacă nu este posibilă enumerarea tuturor canalelor incluse în pachet, pot fi descrise tipurile de pachete TV oferite. În cazul pachetelor de servicii, serviciile se enumeră în ordinea menționată în acest paragraf. Descrierea include, dacă este cazul, volumul sau cantitatea de apeluri, mesaje și date și politica utilizării rezonabile în materie de roaming aplicată de furnizor.
 Secțiunea „Vitezele serviciului de internet și căi de atac”
 În cazul în care serviciul include accesul la internet, se adaugă un rezumat al informațiilor solicitate în temeiul articolului 4 alineatul (1) literele (d) și (e) din Regulamentul (UE) 2015/2120. Pentru serviciul de acces la internet fix trebuie precizată viteza minimă disponibilă în mod normal și maximă de descărcare și de încărcare, iar pentru serviciul de acces la internet mobil trebuie precizată viteza estimată maximă de descărcare și de încărcare. Se furnizează un rezumat al căilor de atac aflate la dispoziția consumatorilor în conformitate cu legislația națională în cazul în care există o diferență permanentă sau care se repetă la intervale regulate între performanța reală a serviciului de acces la internet în ceea ce privește viteza sau alți parametri de calitate a serviciului și performanța indicată în contract.
 Secțiunea „Preț”
 Pentru serviciile de comunicații electronice furnizate pentru plăți directe în bani, această secțiune include prețurile de activare a serviciului și taxele recurente sau aferente consumului.
 Pentru contractele de abonament se include prețul recurent pe perioadă de facturare, cu toate taxele incluse, și, în cazul în care perioada de facturare este diferită de o lună, se include și prețul pe lună. Trebuie indicate eventualele prețuri fixe suplimentare, cum ar fi cele pentru activarea serviciului și, dacă este cazul, prețul echipamentelor, precum și eventualele reduceri pe durată limitată.
 Dacă este cazul, în fișa de sinteză a contractului trebuie precizate taxele aferente consumului care se vor aplica după depășirea volumelor incluse în prețul recurent. Dacă este cazul, trebuie să se precizeze că separat sunt disponibile informații cu privire la tarifele serviciilor suplimentare care nu sunt incluse în prețurile recurente.
 În cazul în care serviciul este prestat fără o plată directă în bani, dar sub rezerva anumitor obligații impuse utilizatorilor ca o condiție a serviciului, acest lucru trebuie precizat.
 Secțiunea „Durata, reînnoirea și încetarea contractului”
 În fișa de sinteză a contractului trebuie incluse informațiile privind durata contractului în luni și condițiile principale de reînnoire și încetare a acestuia, din cauza expirării duratei contractului sau a rezilierii sale anticipate, după caz. Tot aici trebuie incluse tarifele datorate în cazul rezilierii anticipate, precum și informațiile privind deblocarea echipamentelor terminale. Aceste informații nu vor aduce atingere altor motive de încetare a contractului prevăzute de legislația Uniunii sau de legislația națională, cum ar fi în cazul nerespectării contractului.
 Secțiunea „Caracteristici pentru utilizatorii finali cu handicap”
 Sunt incluse aici informații cu privire la principalele produse și servicii pentru utilizatorii finali cu handicap. Aceste elemente pot include, în cazul în care sunt disponibile, textul în timp real, conversația totală, serviciile de redare, comunicațiile de urgență accesibile, echipamentele specializate, tarifele speciale și informațiile accesibile. Dacă este cazul, se poate preciza că unele detalii sunt disponibile separat.
 Secțiunea „Alte informații relevante”
 Furnizorii pot include aici orice informații suplimentare care trebuie furnizate, în temeiul dreptului Uniunii sau al dreptului național, înainte ca un consumator să își asume obligații în baza unui contract sau a oricărei oferte corespunzătoare.
 (1) Articolul 102 alineatul (3) din Directiva (UE) 2018/1972 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 de instituire a Codului european al comunicațiilor electronice (JO L 321, 17.12.2018, p. 36).


type: contracts

text:
 25.9.2008
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 257/19
 DECYZJA WSPÓLNEGO KOMITETU EOG
 NR 60/2008
 z dnia 6 czerwca 2008 r.
 zmieniająca załącznik I (Sprawy weterynaryjne i fitosanitarne) do Porozumienia EOG
 WSPÓLNY KOMITET EOG,
 uwzględniając Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, zmienione Protokołem dostosowującym Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, dalej zwane „Porozumieniem”, w szczególności jego art. 98,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 Załącznik I do Porozumienia został zmieniony decyzją Wspólnego Komitetu EOG nr 44/2008 z dnia 25 kwietnia 2008 r. (1).
 (2)
 W Porozumieniu należy uwzględnić decyzję Komisji 2007/852/WE z dnia 13 grudnia 2007 r. zmieniającą decyzję 2005/5/WE w odniesieniu do wspólnotowych prób i analiz porównawczych przeprowadzanych na nasionach oraz materiale rozmnożeniowym Asparagus officinalis zgodnie z dyrektywą Rady 2002/55/WE (2).
 (3)
 W Porozumieniu należy uwzględnić decyzję Komisji 2007/853/WE z dnia 13 grudnia 2007 r. w sprawie kontynuacji w 2008 r. rozpoczętych w 2005 r. wspólnotowych prób i analiz porównawczych nasion i materiału rozmnożeniowego Asparagus officinalis zgodnie z dyrektywą Rady 2002/55/WE (3).
 (4)
 Niniejszej decyzji nie stosuje się do Liechtensteinu,
 STANOWI, CO NASTĘPUJE:
 Artykuł 1
 W części 2 rozdziału III załącznika I do Porozumienia wprowadza się następujące zmiany:
 1)
 w pkt 39 (decyzja Komisji 2005/5/WE) dodaje się, co następuje:
 „zmieniona:
 —
 32007 D 0852: decyzją Komisji 2007/852/WE z dnia 13 grudnia 2007 r. (Dz.U. L 335 z 20.12.2007, s. 57).”;
 2)
 po pkt 50 (decyzja Komisji 2007/66/WE) dodaje się punkt w brzmieniu:
 „51.
 32007 D 0853: decyzja Komisji 2007/853/WE z dnia 13 grudnia 2007 r. w sprawie kontynuacji w 2008 r. rozpoczętych w 2005 r. wspólnotowych prób i analiz porównawczych nasion i materiału rozmnożeniowego Asparagus officinalis zgodnie z dyrektywą Rady 2002/55/WE (Dz.U. L 335 z 20.12.2007, s. 59).”.
 Artykuł 2
 Teksty decyzji 2007/852/WE i 2007/853/WE w języku islandzkim i norweskim, które zostaną opublikowane w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej, są autentyczne.
 Artykuł 3
 Niniejsza decyzja wchodzi w życie z dniem 7 czerwca 2008 r., pod warunkiem że Wspólny Komitet EOG otrzyma wszystkie notyfikacje przewidziane w art. 103 ust. 1 Porozumienia (4).
 Artykuł 4
 Niniejsza decyzja zostaje opublikowana w sekcji EOG i w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej.
 Sporządzono w Brukseli, dnia 6 czerwca 2008 r.
 W imieniu Wspólnego Komitetu EOG
 Alan SEATTER
 Przewodniczący
 (1) Dz.U. L 223 z 21.8.2008, s. 37.
 (2) Dz.U. L 335 z 20.12.2007, s. 57.
 (3) Dz.U. L 335 z 20.12.2007, s. 59.
 (4) Nie wskazano wymogów konstytucyjnych.


type: wikipedia

text:
Mont-Saint-Michel (ippronunzjata bil-Franċiż: [lə mɔ̃ sɛ̃ miʃɛl]; bin-Normann: Mont Saint Miché; bil-Breton: Menez Mikael ar Mor) hija gżira tal-mareat u komun tal-art kontinentali fin-Normandija, Franza.
 Il-gżira tinsab bejn wieħed u ieħor kilometru (nofs mil nawtiku) 'il barra mill-kosta tal-Majjistral tal-pajjiż, fil-bokka tax-xmara Couesnon qrib Avranches u għandha erja ta' seba' ettari (17-il akru). Il-parti kontinentali tal-komun għandha erja ta' 393 ettaru (971 akru) u b'hekk is-superfiċe totali tal-komun hija ta' 400 ettaru (990 akru). Sal-2019, il-gżira kellha popolazzjoni ta' 29 ruħ.
 Il-pożizzjoni tal-komun — fuq gżira ftit metri 'l bogħod mill-art kontinentali — kienet tagħmilha aċċessibbli fil-marea baxxa biex bosta pellegrini jaslu sal-abbazija, iżda fl-istess ħin difendibbli meta l-marea terġa' lura u kienet tnaffar jew tgħerreq lil xi attakkanti potenzjali, jew taqbadhom fuq sieq waħda. Il-gżira baqgħet ma nħakmitx matul il-Gwerra tal-Mitt Sena; ġwarniġjon żgħir irreżista attakk sħiħ mill-Ingliżi fl-1433. Lwiġi XI ta' Franza rrikonoxxa l-benefiċċji inversi tad-difiża naturali tagħha u għamilha ħabs. L-abbazija ntużat bħala ħabs matul l-Ancien Régime.
 Mont-Saint-Michel u l-bajja tal-madwar tniżżlu fil-lista tas-Siti ta' Wirt Dinji tal-UNESCO fl-1979 għall-estetika u għall-importanza uniċi bħala sit Kristjan Medjevali. Kull sena jżuruha iktar minn tliet miljun ruħ. Iżjed minn 60 binja fi ħdan il-komun huma protetti fi Franza bħala monumenti storiċi.
 Ġeografija
 Formazzjoni
 Issa hija gżira tal-mareat magħmula mill-blat, iżda l-għolja kienet tokkupa art niexfa fil-preistorja. Meta l-livell tal-baħar għola, l-erożjoni sawret mill-ġdid il-pajsaġġ kostali, u diversi rqajja' tal-granit tfaċċaw fil-bajja, wara li rreżistew iktar l-erożjoni tal-oċean mill-blat tal-madwar. Dawn kienu jinkludu lil Lillemer, Mont Dol, Tombelaine (il-gżira lejn it-Tramuntana), u Mont Tombe, li iktar 'il quddiem issejħet Mont Saint-Michel (mingħajr is-sing wara "Mont", l-isem jirreferi għall-għolja fiżika u mhux għall-post kollu).
 Mont-Saint-Michel tikkonsisti mil-lewkogranit li ssolidifika mill-intrużjoni taħt l-art tal-magma mdewba madwar 525 miljun sena ilu, matul il-perjodu Kambrijan, bħala waħda mill-iżgħar partijiet tal-batolit granitiku Manċelljan. Studji bikrin ta' Mont Saint-Michel mill-ġeologi Franċiżi xi kultant jiddeskrivu l-lewkogranit tal-għolja bħala "granulit", iżda dan it-terminu issa sar antikwat.
 L-għolja kellha ċirkonferenza ta' madwar 960 metru (3,150 pied) u l-ogħla punt tagħha kien 92 metru (302 piedi) 'il fuq mil-livell tal-baħar.
 Mareat
 Il-mareat ivarjaw ħafna, b'medja ta' 14-il metru (46 pied) bejn l-ogħla marea u l-iktar waħda baxxa. Il-pellegrini Medjevali li kienu jgħaddu mill-artijiet ċatti fil-marea baxxa kienu laqqmu l-gżira bħala "San Mikiel fil-periklu tal-baħar". L-għolja xorta waħda għadha perikoluża għall-viżitaturi li jevitaw it-triq olzata u jippruvaw il-mixja perikoluża fuq ir-ramel mill-kosta tal-madwar.
 Is-sedimentazzjoni u l-għargħar okkażjonali ħolqu mergħat b'imraġ tal-ilma baħar li jitqiesu bħala ideali għar-ragħa tan-nagħaġ. Il-laħam b'togħma tajba li jirriżulta mir-ragħa tan-nagħaġ f'dawn il-mergħat, twassal għal speċjalità lokali tal-ikel, l-agneau de pré-salé (il-ħaruf tal-mergħa tal-ilma baħar), u tinstab fil-menus tar-ristoranti lokali li jaqdu lill-bosta viżitaturi tal-għolja.
 Gżira tal-mareat
 Il-kollegament bejn l-għolja ta' Mont Saint-Michel u l-art kontinentali nbidlet matul is-sekli. Fl-imgħoddi kienet ikkollegata permezz ta' triq fil-marea baxxa biss. Din ġiet ikkonvertita fi triq olzata fl-1879, u b'hekk il-marea ma setgħetx twassal iktar sedimenti madwar l-għolja. L-artijiet kostali ċatti ġew reklamati wkoll u nħolqu mergħat, li naqqsu d-distanza bejn il-kosta u l-gżira, u x-xmara Couesnon ġiet kanalizzata, sabiex titnaqqas il-qawwa tal-fluss tal-ilma. Dawn il-fatturi kollha ħeġġew is-sedimentazzjoni tal-bajja.
 Fis-16 ta' Ġunju 2006, il-Prim Ministru Franċiż u l-awtoritajiet reġjonali ħabbru proġett ta' €200 miljun (Projet Mont-Saint-Michel) biex tinbena diga idrawlika li tuża l-ilmijiet tax-xmara Couesnon u l-mareat għat-tneħħija tas-sedimenti akkumulati, sabiex Mont Saint-Michel terġa' tiġi gżira. Il-kostruzzjoni tad-diga bdiet fl-2009. Il-proġett jinkludi wkoll it-tneħħija tat-triq u l-parkeġġ għall-viżitaturi. Mit-28 ta' April 2012, il-parkeġġ il-ġdid għall-karozzi fuq l-art kontinentali jinsab 2.5 kilometri (1.5 mil) 'il bogħod mill-gżira. Il-viżitaturi jistgħu jimxu jew inkella jużaw trasport pubbliku biex jaslu sal-gżira.
 Fit-22 ta' Lulju 2014, il-pont il-ġdid tal-arkitett Dietmar Feichtinger infetaħ għall-pubbliku. Il-pont ħafif jippermetti l-fluss ħieles tal-ilma madwar il-gżira u jtejjeb l-effiċjenza tad-diga li issa saret operattiva. Il-proġett, li sewa €209 miljun, infetaħ uffiċjalment mill-President François Hollande.
 F'okkażjonijiet rari, ċirkostanzi tal-marea jipproduċu "supermarea" tassew għolja. Il-pont il-ġdid għereq għalkollox fil-21 ta' Marzu 2015 fl-ogħla livell tal-baħar, xi ħaġa li tiġri darba kull 18-il sena.
 Storja
 Mont-Saint-Michel intużat fis-sekli 6 u 7 bħala fortizza Armorikana ta' kultura u qawwa Gallo-Rumana sakemm insterqet mill-Franki, u ntemmet il-kultura trasversali fuq iż-żewġ naħat tal-fliegu li kienet żviluppat hemm mit-tluq tar-Rumani fl-460. Bejn wieħed u ieħor mis-seklu 5 sas-seklu 8, Mont Saint-Michel kienet tagħmel parti mit-territorju ta' Neustria u, fil-bidu tas-seklu 9, kienet post importanti għall-marċi ta' Neustria.
 Qabel il-kostruzzjoni tal-ewwel stabbiliment monastiku fis-seklu 8, il-gżira kienet tissejjaħ Mont Tombe (bil-Latin: tumba). Skont leġġenda, l-arkanġlu Mikiel deher fis-708 lil Aubert ta' Avranches, l-isqof ta' Avranches, u qallu biex jibni knisja fuq din il-gżejra tal-blat.
 Meta ma kienx kapaċi jiddefendi r-renju tiegħu iktar mill-assedji tal-Vikingi, ir-re tal-Franki qabel li jagħti l-peniżola ta' Cotentin u Avranchin, inkluż Mont Saint-Michel li tradizzjonalment kellha rabta mal-belt ta' Avranches, lill-Bretoni fit-Trattat ta' Compiègne (867). Dan immarka l-bidu ta' perjodu qasir ta' dominju tal-gżira min-naħa tal-Bretoni. Fil-fatt, dawn l-artijiet u Mont Saint-Michel qatt ma ġew inklużi tassew fid-Dukat tal-Brittanja u baqgħu veskovati indipendenti mill-arċiveskovat il-ġdid ta' Dol maħluq mill-Bretoni. Meta Rollo kkonferma lil Franco bħala arċisqof ta' Rouen, dawn id-dipendenzi tradizzjonali tal-arċiveskovat ta' Rouen saru parti minnu.
 L-għolja reġgħet kisbet importanza strateġika fid-933 meta William I Longsword annetta l-peniżola ta' Cotentin mid-Dukat imdgħajjef tal-Brittanja. B'hekk l-għolja saret parti definittiva min-Normandija, u tidher fit-Tapizzerija ta' Bayeux, li tfakkar il-konkwista Normanna tal-Ingilterra fl-1066. Harold Godwinson jidher fit-tapizzerija waqt li qed isalva żewġ kavallieri Normanni mill-għarqa fir-ramel waqt battalja ma' Conan II, id-Duka tal-Brittanja. Il-patroċinju dukali tan-Normanni ffinanzja l-arkitettura Normanna spettakolari tal-abbazija fis-sekli ta' wara.
 Fl-1067 il-monasteru ta' Mont Saint-Michel appoġġa lil William il-Konkwistatur biex jikseb it-tron tal-Ingilterra. Huwa ppremja dan l-appoġġ bi proprjetajiet u artijiet fuq in-naħa Ingliż tal-fliegu, inkluż gżira żgħira lil hinn mill-kosta tal-Lbiċ ta' Cornwall li mmudella fuq Mont Saint-Michel u saret prijurat Normann imsejjaħ l-Għolja ta' Penzance ta' San Mikiel.
 Matul il-Gwerra tal-Mitt Sena, ir-Renju tal-Ingilterra wettaq bosta assedji wara xulxin fuq il-gżira iżda ma rnexxilux jaħtafha minħabba l-fortifikazzjonijiet imsaħħa tal-abbazija. L-Ingliżi inizjalment assedjaw l-għolja fl-1423-1424, u mill-ġdid fl-1433-1434, bil-forzi Ingliżi taħt il-kmand ta' Thomas de Scales, is-seba' Baruni Scales. Żewġ kanuni tal-ħadid ferrobattut li Scales abbanduna matul l-assedju għadhom fil-post u huma magħrufa bħala les Michelettes. Ir-reżistenza qalbiena ta' Mont Saint-Michel ispirat lill-Franċiżi, speċjalment lil Joan ta' Arc.
 Meta Lwiġi XI ta' Franza stabbilixxa l-Ordni ta' San Mikiel fl-1469, kellu f'moħħu li l-knisja tal-abbazija ta' Mont Saint-Michel issir il-kappella tal-Ordni, iżda minħabba d-distanza kbira minn Pariġi, l-intenzjoni tiegħu qatt ma twettqet.
 Il-ġid u l-influwenza tal-abbazija ġiet estiża għal diversi fondazzjonijiet li nibtu mill-Ordni, inkluż l-Għolja ta' San Mikiel f'Cornwall, ir-Renju Unit. Madankollu, il-popolarità u l-prestiġju tal-abbazija bħala ċentru ta' pellegrinaġġ batta fir-Riformazzjoni, u sa żmien ir-Rivoluzzjoni Franċiża ma tantx kien għad fadal patrijiet jirresjedu hemmhekk. L-abbazija ngħalqet u ġiet ikkonvertita f'ħabs, inizjalment biex jinżammu fih il-membri tal-kleru li kienu rivali tar-reġim repubblikan. Kien hemm ukoll priġunieri politiċi ta' profil għol, iżda sal-1836, figuri influwenti — inkluż Victor Hugo — varaw kampanja ta' restawr ta' dak li huma qiesu bħala teżor arkitettoniku nazzjonali. Il-ħabs finalment ingħalaq fl-1863.
 Fl-1872, l-arkitett rinomat Franċiż tal-monumenti storiċi, Édouard Corroyer, kien responsabbli għall-valutazzjoni tal-kundizzjoni tal-għolja. Dam kważi sentejn biex jikkonvinċi lill-ministru tiegħu biex jikklassifika lil Mont Saint-Michel bħala monument storiku, u fl-aħħar ġiet iddikjarata monument storiku fl-1874. Minn hemm 'il quddiem, dan l-arkitett ikkwalifikat u membru tal-Akkademja tal-Belle Arti ħadem qatigħ fuq ir-restawr. Taħt it-tmexxija tiegħu, saru xogħlijiet kbar, u beda bl-iktar urġenti fil-ħmistax-il sena minn ħajtu li ddedika għar-restawr. Huwa kiteb erba' xogħlijiet fuq il-binji u ismu baqa' magħruf mar-"rinaxximent" ta' Mont Saint-Michel.
 Matul l-okkupazzjoni ta' Franza fit-Tieni Gwerra Dinjija, is-suldati Ġermaniżi okkupaw lil Mont Saint-Michel, fejn użaw il-Knisja ta' San Auburn bħala post tal-għassa. Il-gżira kienet attrazzjoni ewlenija għat-turisti u għas-suldati Ġermaniżi b'madwar 325,000 viżitatur Ġermaniż mit-18 ta' Lulju 1940 sa tmiem l-okkupazzjoni ta' Franza. Wara l-invażjoni inizjali mill-alleati, bosta suldati Ġermaniżi mifnija rtiraw lejn postijiet ta' difiża bħal Mont Saint-Michel. Fl-1 ta' Awwissu 1944, it-truppi alleati daħlu f'Mont Saint-Michel u kienu akkumpanjati minn żewġ ġurnalisti Brittaniċi, Gault MacGowan tas-Sun tal-Belt ta' New York u Paul Holt tad-Daily Express ta' Londra, flimkien ma' folol ta' ċittadini lokali Franċiżi f'ġublew.
 Disinn tal-abbazija
 Fis-seklu 11, Guglielmo da Volpiano, l-arkitett Taljan li kien bena l-Abbazija ta' Fécamp fin-Normandija, intgħażel minn Rikkardu II, id-Duka tan-Normandija, biex ikun il-kuntrattur tal-binja. Huwa ddisinja l-knisja Rumaneska tal-abbazija, u azzarda li jqiegħed it-transett b'għamla ta' salib fil-quċċata tal-għolja. Bosta kripti u kappelli taħt l-art kellhom jinbnew biex jikkumpensaw għal dan il-piż; dawn iffurmaw il-bażi għall-istruttura ta' riffieda. Illum il-ġurnata Mont Saint-Michel titqies bħala binja b'arkitettura Rumaneska.
 Robert de Thorigny, li kien jappoġġa ferm lil Enriku II tal-Ingilterra (li kien ukoll id-Duka tan-Normandija), saħħaħ mill-ġdid l-istruttura tal-binjiet u bena l-faċċata prinċipali tal-knisja fis-seklu 12. Fl-1204, Guy ta' Thouars, reġġent tad-Dukessa tal-Brittanja, bħala vassall tar-Re ta' Franza, assedja l-għolja. Wara li ta n-nar lill-villaġġ u mmassakra l-popolazzjoni, ġie mġiegħel jirtira quddiem is-swar b'saħħithom tal-abbazija. B'xorti ħażina, in-nar li hu stess qabbad infirex lejn il-kumplament tal-binjiet, u s-soqfa nħakmu min-nirien. Imwaħħax mill-krudeltà ta' għemil l-alleat Breton tiegħu, Filippu Awgustu offra għotja finanzjarja lis-Superjur tal-patrijiet Jordan għar-rikostruzzjoni tal-abbazija bi stil arkitettoniku Gotiku ġdid.
 Karlu VI ġie akkreditat li żied bosta fortifikazzjonijiet ewlenin mal-abbazija, u bena torrijiet, bitħa wara l-oħra, u saħħaħ is-swar difensivi.
 Żvilupp
 Sit ta' Wirt Dinji
 Mont-Saint-Michel u l-Bajja tagħha ġew iddeżinjati bħala Sit ta' Wirt Dinji tal-UNESCO fl-1979. Iż-żona ta' lqugħ tas-sit ġiet immodifikata darbtejn fl-2007 u fl-2018.
 Il-valur universali straordinarju tas-sit ġie rrikonoxxut abbażi ta' tliet kriterji tal-għażla tal-UNESCO: il-kriterju (i) "Rappreżentazzjoni ta' kapulavur frott il-kreattività tal-bniedem"; il-kriterju (iii) "Xhieda unika jew minn tal-inqas eċċezzjonali ta' tradizzjoni kulturali jew ta' ċivilizzazzjoni li għadha ħajja jew li għebet"; u l-kriterju (vi) "Assoċjazzjoni diretta jew tanġibbli ma' avvenimenti jew ma' tradizzjonijiet ħajjin, ma' ideat jew ma' twemmin, jew ma' xogħlijiet artistiċi jew letterarji ta' valur universali straordinarju".
 Amministrazzjoni
 Il-gżejra tagħmel parti mill-komun Franċiż ta' Le Mont-Saint-Michel, fid-dipartiment ta' Manche, fin-Normandija. L-eqreb raħal sinifikanti, bi stazzjon ferrovjarju tal-SNCF, huwa Pontorson, b'popolazzjoni ta' kemxejn iktar minn 4,000 ruħ. Il-komun ta' Le Mont-Saint-Michel jagħmel parti mill-Organizzazzjoni tal-Bliet ta' Wirt Dinji.
 Popolazzjoni
 Sa 20,000 ruħ iżuru l-belt kuljum matul ix-xhur tas-sajf. Fost it-43 abitant fl-2006, ħamsa kienu patrijiet u seba' kienu sorijiet.
 Fratellanzi Monastiċi ta' Ġerusalemm
 Mill-24 ta' Ġunju 2001, wara l-appell indirizzat lilhom fis-sena 2000 mill-Isqof Jacques Fihey, l-Isqof ta' Coutances u ta' Avranches, komunità ta' patrijiet u ta' sorijiet tal-Fratellanzi Monastiċi ta' Ġerusalemm, mibgħuta mis-sede fi Franza ta' St-Gervais-et-St-Protais f'Pariġi, bdew jgħixu bħala komunità f'Mont Saint-Michel. Huma ssostitwew il-patrijiet Benedittini li kienu reġgħu ġew lura fl-1966. Huma jieħdu ħsieb iċ-ċentru għall-monumenti nazzjonali u mhumiex involuti fil-ġestjoni tal-abbazija.
 Il-komunità għandha seba' sorijiet u erba' patrijiet. Huma jgħixu l-missjoni li fdatilhom il-Knisja fil-kariżma tagħhom li jkunu "fil-qalba tad-dinja" sabiex ikunu "fil-qalb ta' Alla". Il-ħajja tagħhom tinvolvi t-talb, ix-xogħol u l-ħajja ta' fratellanza. Il-komunità tiltaqa' erba' darbiet kuljum sabiex taqra jew tkanta l-liturġija fl-abbazija stess (jew fil-kripta tal-Knisja ta' Notre-Dame des Trente Cierge fix-xitwa). B'dan il-mod, il-binja taqdi l-iskop oriġinali tagħha bħala post għat-talb u għall-kant tal-glorja ta' Alla. Il-preżenza tal-komunità tattira bosta viżitaturi u pellegrini li jingħaqdu magħhom fid-diversi ċelebrazzjonijiet liturġiċi.
 Fl-2012, il-komunità bdiet tieħu ħsieb ir-rinnovazzjoni ta' dar fuq l-għolja, il-Logis Saint-Abraham, li tintuża bħala akkomodazzjoni ta' rtir għall-pellegrini.
 Nies u postijiet notevoli
 Robert ta' Torigni, superjur famuż tal-patrijiet tal-għolja;
 Id-Duka ta' Chartres (iktar 'il quddiem Louis-Philippe I) li ġie biex ineħħi l-"gaġġa tal-ħadid";
 Louis Auguste Blanqui, priġunier politiku fl-għolja;
 Armand Barbès, priġunier politiku fl-għolja;
 La Mère Poulard, ristorant Franċiż famuż tal-omelet;
 Anne Boutiaut Poulard, il-ħallieqa tal-omelet de la mère Poulard.
 Ekonomija
 Mont-Saint-Michel ilha fis-"sjieda" ta' xi familji li kellhom negozju konġunt fir-raħal u rnexxielhom jidħlu fl-amministrazzjoni tar-raħal. It-turiżmu huwa kważi l-unika sors ta' introjtu tal-komun u jwassal madwar $ 63 miljun f'introjtu. Hemm madwar ħamsin ħanut għal tliet miljun viżitatur. Xi 25 ruħ biss jorqdu kuljum fl-għolja (inkluż il-patrijiet), għajr għall-viżitaturi fil-lukandi. L-istituzzjonijiet prinċipali huma kondiviżi bejn:
 Eric Vannier, is-sid tal-grupp tal-Mère Poulard (is-sid ta' nofs ir-ristoranti, il-ħwienet, il-lukandi u tliet mużewijiet);
 Jean-Yves Vételé, is-CEO ta' Sodetour (is-sid ta' ħames lukandi, supermarket u xi ħwienet — kollha 'l barra mill-qalba tar-raħal — inkluż Mercury Barracks);
 Patrick Gaul, eks uffiċjal elett, lukandier u s-sid ta' xi ristoranti fil-qalba tar-raħal;
 merkanti indipendenti.
 Ġemellaġġ
 Hatsukaichi, Hiroshima, il-Ġappun, fejn hemm is-Santwarju ta' Itsukushima, Sit ta' Wirt Dinji ieħor tal-UNESCO.
 Storikament, Mont Saint-Michel kienet il-kontroparti Normanna tal-Għolja ta' San Mikiel f'Cornwall, ir-Renju Unit, li ngħatat lill-Benedittini, l-ordni reliġjuża ta' Mont-Saint-Michel, minn Edward il-Konfessur fis-seklu 11. Iż-żewġ għoljiet għandhom l-istess karatteristiċi ta' gżira tal-mareat u għamla konika simili, għalkemm Mont-Saint-Michel hija ferm ogħla.
 Pellegrinaġġ modern
 Matul il-Medju Evu, il-pellegrini kienu jimxu mill-Italja, mill-Ġermanja u mill-Ingilterra, kif ukoll minn inħawi oħra ta' Franza. Dawn id-devoti kienu magħrufa bħala Miquelots. Il-pellegrini moderni jistgħu jgħaddu mill-istess rotot. Inħolqu għaxar mogħdijiet tal-mixi li l-pellegrini minn pajjiżi Ewropej differenti jistgħu jimxu minnhom bħalma kienu jagħmlu l-pellegrini tal-imgħoddi li kienu jagħmlu pellegrinaġġ Medjevali.
 Kultura popolari
 Mont-Saint-Michel serviet bħala ispirazzjoni artistika għal għadd ta' xogħlijiet. Fil-film tal-2003 ta' Peter Jackson The Lord of the Rings: The Return of the King, il-belt kapitali ta' Gondor, Minas Tirith, ġiet immudellata fuq Mont Saint-Michel. Bl-istess mod, ir-raħal u l-kastell fil-film ta' Disney Tangled kienu bbażati fuq Mont-Saint-Michel, kif kien id-disinn tal-post fejn ġie ambjentat Dark Souls, New Londo Ruins.
 Referenzi
 Bliet ta' Franza
 Monumenti
 Siti ta' Wirt Dinji


text:
 Wichtiger rechtlicher Hinweis
 |
 22009A0221(01)
 Abkommen zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Republik Armenien über bestimmte Aspekte von Luftverkehrsdiensten
 Amtsblatt Nr. L 050 vom 21/02/2009 S. 0022 - 0029
 Abkommenzwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Republik Armenien über bestimmte Aspekte von LuftverkehrsdienstenDIE EUROPÄISCHE GEMEINSCHAFTeinerseits undDIE REPUBLIK ARMENIENandererseits(nachstehend die "Vertragsparteien" genannt) —IN ANBETRACHT DESSEN, dass zwischen mehreren Mitgliedstaaten der Europäischen Gemeinschaft und der Republik Armenien bilaterale Luftverkehrsabkommen geschlossen wurden, die Bestimmungen enthalten, die gegen das Gemeinschaftsrecht verstoßen,ANGESICHTS der ausschließlichen Zuständigkeit der Europäischen Gemeinschaft für bestimmte Aspekte, die Gegenstand bilateraler Luftverkehrsabkommen zwischen Mitgliedstaaten der Europäischen Gemeinschaft und Drittstaaten sein können,IN ANBETRACHT DES UMSTANDS, dass die Luftfahrtunternehmen der Gemeinschaft nach dem Gemeinschaftsrecht Anspruch auf diskriminierungsfreien Zugang zu den Strecken zwischen den Mitgliedstaaten der Europäischen Gemeinschaft und Drittstaaten haben,GESTÜTZT AUF die Abkommen zwischen der Europäischen Gemeinschaft und bestimmten Drittstaaten, nach denen Staatsangehörige dieser Drittstaaten Eigentum an den nach dem Recht der Europäischen Gemeinschaft zugelassenen Luftfahrtunternehmen erwerben können,IN DER ERKENNTNIS, dass einige dem Gemeinschaftsrecht widersprechende Bestimmungen der bilateralen Luftverkehrsabkommen zwischen Mitgliedstaaten der Europäischen Gemeinschaft und der Republik Armenien mit dem Gemeinschaftsrecht in Einklang zu bringen sind, um eine tragfähige Rechtsgrundlage für die Luftverkehrsdienste zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Republik Armenien zu schaffen und die Kontinuität dieser Luftverkehrsdienste zu erhalten,IN ANBETRACHT DES UMSTANDS, dass die Luftfahrtunternehmen der Gemeinschaft nach dem Gemeinschaftsrecht grundsätzlich keine Übereinkünfte treffen dürfen, die den Handel zwischen Mitgliedstaaten der Europäischen Gemeinschaft beeinträchtigen können und eine Verhinderung, Einschränkung oder Verfälschung des Wettbewerbs bezwecken oder bewirken,IN DER ERKENNTNIS, dass Bestimmungen in bilateralen Luftverkehrsabkommen zwischen Mitgliedstaaten der Europäischen Gemeinschaft und der Republik Armenien, die i) den Wettbewerb zwischen Luftfahrtunternehmen auf den betreffenden Strecken verhindernde, verzerrende oder einschränkende Vereinbarungen zwischen Unternehmen, Beschlüsse von Unternehmensvereinigungen oder aufeinander abgestimmte Verhaltensweisen vorschreiben oder erleichtern, oder ii) die Auswirkungen solcher Vereinbarungen, Beschlüsse oder Verhaltensweisen verstärken, oder iii) Luftfahrtunternehmen oder anderen privaten Wirtschaftsteilnehmern die Zuständigkeit übertragen, den Wettbewerb zwischen Luftfahrtunternehmen auf den betreffenden Strecken verhindernde, verzerrende oder einschränkende Maßnahmen zu ergreifen, die praktische Wirksamkeit der für die Unternehmen geltenden Wettbewerbsregeln aufheben können,UNTER HINWEIS DARAUF, dass es nicht Zweck dieses Abkommens ist, das Gesamtvolumen des Luftverkehrs zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Republik Armenien zu vergrößern, das Gleichgewicht zwischen den Luftfahrtunternehmen der Gemeinschaft und den Luftfahrtunternehmen der Republik Armenien zu beeinflussen oder verkehrsrechtliche Bestimmungen in den bestehenden bilateralen Luftverkehrsabkommen zu ändern —SIND WIE FOLGT ÜBEREINGEKOMMEN:Artikel 1Allgemeine Bestimmungen(1) Für die Zwecke dieses Abkommens bezeichnet der Ausdruck "Mitgliedstaaten" die Mitgliedstaaten der Europäischen Gemeinschaft.(2) In den in Anhang I genannten Abkommen gelten Bezugnahmen auf Staatsangehörige des Mitgliedstaats, der Partei des betreffenden Abkommens ist, als Bezugnahmen auf die Staatsangehörigen der Mitgliedstaaten der Europäischen Gemeinschaft.(3) In den in Anhang I genannten Abkommen gelten Bezugnahmen auf Luftfahrtunternehmen des Mitgliedstaats, der Partei des betreffenden Abkommens ist, als Bezugnahmen auf die von dem betreffenden Mitgliedstaat benannten Luftfahrtunternehmen.Artikel 2Benennung durch einen Mitgliedstaat(1) Die Bestimmungen der Absätze 2 und 3 dieses Artikels ersetzen die entsprechenden Bestimmungen der in Anhang II Buchstaben a und b genannten Artikel in Bezug auf die Benennung von Luftfahrtunternehmen durch den jeweiligen Mitgliedstaat, die ihnen von der Republik Armenien erteilten Genehmigungen und Erlaubnisse sowie die Verweigerung, den Widerruf, die Aufhebung oder Einschränkung dieser Genehmigungen und Erlaubnisse.(2) Benennt ein Mitgliedstaat ein Luftfahrtunternehmen, so erteilt die Republik Armenien unverzüglich die entsprechenden Genehmigungen und Erlaubnisse, soferni) das Luftfahrtunternehmen gemäß dem Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft im Hoheitsgebiet dieses Mitgliedstaats niedergelassen ist und über eine Betriebsgenehmigung nach dem Recht der Europäischen Gemeinschaft verfügt,ii) der für die Ausstellung des Luftverkehrsbetreiberscheins zuständige Mitgliedstaat eine wirksame rechtliche Kontrolle über das Unternehmen ausübt und diese aufrechterhält und die zuständige Luftfahrtbehörde in der Benennung eindeutig angegeben ist undiii) das Unternehmen sich unmittelbar oder über Mehrheitsbeteiligung im Eigentum von Mitgliedstaaten und/oder deren Staatsangehörigen oder von anderen in Anhang III aufgeführten Staaten und/oder deren Staatsangehörigen befindet und von diesen tatsächlich kontrolliert wird.(3) Genehmigungen oder Erlaubnisse für ein von einem Mitgliedstaat benanntes Luftfahrtunternehmen können von der Republik Armenien verweigert, widerrufen, aufgehoben oder eingeschränkt werden, wenni) das Luftfahrtunternehmen nicht gemäß dem Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft im Hoheitsgebiet dieses Mitgliedstaats niedergelassen ist oder über keine gültige Betriebsgenehmigung nach dem Recht der Europäischen Gemeinschaft verfügt,ii) der für die Ausstellung des Luftverkehrsbetreiberscheins zuständige Mitgliedstaat keine wirksame rechtliche Kontrolle über das Unternehmen ausübt und diese aufrechterhält oder die zuständige Luftfahrtbehörde in der Benennung nicht eindeutig angegeben ist oderiii) das Unternehmen sich nicht unmittelbar oder über Mehrheitsbeteiligung im Eigentum von Mitgliedstaaten und/oder deren Staatsangehörigen oder von anderen in Anhang III aufgeführten Staaten und/oder deren Staatsangehörigen befindet und von diesen tatsächlich kontrolliert wird.Die Republik Armenien übt ihre sich aus diesem Absatz ergebenden Rechte aus, ohne die Luftfahrtunternehmen der Gemeinschaft aus Gründen der Staatszugehörigkeit zu diskriminieren.Artikel 3Sicherheit(1) Die Bestimmungen in Absatz 2 dieses Artikels ergänzen die entsprechenden Bestimmungen der in Anhang II Buchstabe c genannten Artikel.(2) Benennt ein Mitgliedstaat ein Luftfahrtunternehmen, über das ein anderer Mitgliedstaat die rechtliche Kontrolle ausübt und aufrechterhält, so erstrecken sich die Rechte, die die Republik Armenien aufgrund der Sicherheitsbestimmungen des zwischen ihr und dem Mitgliedstaat geschlossenen Abkommens genießt, auch auf die Sicherheitsvorschriften, die der andere Mitgliedstaat beschließt, ausübt und aufrechterhält, sowie auf die Betriebsgenehmigung des Unternehmens.Artikel 4Besteuerung von Flugkraftstoff(1) Die Bestimmungen in Absatz 2 dieses Artikels ergänzen die entsprechenden Bestimmungen der in Anhang II Buchstabe d genannten Artikel.(2) Unbeschadet anders lautender Bestimmungen hindern die in Anhang II Buchstabe d genannten Abkommen die Mitgliedstaaten nicht daran, nach dem Grundsatz der Gleichbehandlung Steuern, Zölle oder sonstige Abgaben auf den Kraftstoff zu erheben, der in ihrem Hoheitsgebiet von einem Luftfahrzeug eines von der Republik Armenien benannten Luftfahrtunternehmens an Bord genommen und auf Flügen innerhalb des Mitgliedstaats oder in einen anderen Mitgliedstaat verwendet wird.Artikel 5Beförderungstarife innerhalb der Europäischen Gemeinschaft(1) Die Bestimmungen in Absatz 2 dieses Artikels ergänzen die entsprechenden Bestimmungen der in Anhang II Buchstabe e genannten Artikel.(2) Die Tarife, die die Luftfahrtunternehmen, die von der Republik Armenien nach einem der in Anhang I genannten und eine der Bestimmungen aus Anhang II Buchstabe e enthaltenden Abkommen benannt wurden, für Beförderungen innerhalb der Europäischen Union anwenden, unterliegen dem Recht der Europäischen Gemeinschaft.Artikel 6Vereinbarkeit mit dem Wettbewerbsrecht(1) Ungeachtet anders lautender Bestimmungen enthalten die in Anhang I genannten Abkommen keine Bestimmungen, diei) den Wettbewerb verhindernde oder verzerrende Vereinbarungen zwischen Luftverkehrsunternehmen, Beschlüsse von Unternehmensvereinigungen oder aufeinander abgestimmte Verhaltensweisen vorschreiben oder erleichtern oderii) die Auswirkungen solcher Vereinbarungen, Beschlüsse oder abgestimmten Verhaltensweisen verstärken oderiii) privaten Wirtschaftsteilnehmern die Zuständigkeit übertragen, den Wettbewerb verhindernde, verzerrende oder einschränkende Maßnahmen zu ergreifen.(2) Die in den in Anhang I aufgeführten Abkommen enthaltenen Bestimmungen, die mit Absatz 1 unvereinbar sind, finden keine Anwendung.Artikel 7Anhänge des AbkommensDie Anhänge zu diesem Abkommen sind Bestandteil des Abkommens.Artikel 8Überprüfung oder ÄnderungDie Vertragsparteien können dieses Abkommen jederzeit im gegenseitigen Einvernehmen überarbeiten oder ändern. Solche Änderungen werden in getrennten Protokollen vorgenommen, die bei ihrem Inkrafttreten gemäß Artikel 9 dieses Abkommens Bestandteil dieses Abkommens werden.Artikel 9Inkrafttreten(1) Die Vertragsparteien notifizieren einander schriftlich, dass ihre jeweiligen für das Inkrafttreten des Abkommens erforderlichen innerstaatlichen Verfahren abgeschlossen sind. Dieses Abkommen tritt zum Zeitpunkt des Zugangs der letzten Notifizierung in Kraft.(2) Die zwischen den Mitgliedstaaten und der Republik Armenien bestehenden Abkommen und sonstigen Vereinbarungen, die am Tag der Unterzeichnung dieses Abkommens noch nicht in Kraft getreten sind und nicht angewendet werden, sind in Anhang I einbezogen. Sie unterliegen dem vorliegenden Abkommen, sobald sie in Kraft getreten sind.Artikel 10Beendigung(1) Bei Beendigung eines der in Anhang I aufgeführten Abkommen treten automatisch sämtliche sich auf das in Anhang I aufgeführte Abkommen beziehenden Bestimmungen des vorliegenden Abkommens außer Kraft.(2) Bei Beendigung aller der in Anhang I aufgeführten Abkommen tritt auch das vorliegende Abkommen außer Kraft.ZU URKUND DESSEN haben die hierzu gehörig befugten Unterzeichneten dieses Abkommen unterzeichnet.Geschehen zu Brüssel am neunten Dezember zweitausendacht in zwei Urschriften in bulgarischer, dänischer, deutscher, englischer, estnischer, finnischer, französischer, griechischer, italienischer, lettischer, litauischer, maltesischer, niederländischer, polnischer, portugiesischer, rumänischer, schwedischer, slowakischer, slowenischer, spanischer, tschechischer, ungarischer und armenischer Sprache.За Европейската ОбщностPor la Comunidad EuropeaZa Evropské společenstvíFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftEuroopa Ühenduse nimelΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaEiropas Kopienas vārdāEuropos bendrijos varduAz Európai Közösség részérőlGħall-Komunità EwropeaVoor de Europese GemeenschapW imieniu Wspólnoty EuropejskiejPela Comunidade EuropeiaPentru Comunitatea EuropeanăZa Európske spoločenstvoZa Evropsko skupnostEuroopan yhteisön puolestaFör Europeiska gemenskapen+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++За Република АрменияPor la República de ArmeniaZa Arménskou republikuFor Republikken ArmenienFür die Republik ArmenienArmeenia Vabariigi nimelΓια τη Δημοκρατία της ΑρμενίαςFor the Republic of ArmeniaPour la République d'ArméniePer la Repubblica d'ArmeniaArmēnijas Republikas vārdāArmenijos Respublikos varduAz Örmény Köztársaság részérőlGħar-Repubblika ta' l-ArmenjaVoor de Republiek ArmeniëW imieniu Republiki ArmeniiPela República da ArméniaPentru Republica ArmeniaZa Arménsku republikuZa Republiko ArmenijoArmenian tasavallan puolestaFör Republiken Armenien+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------ANHANG IListe der Abkommen, auf die in Artikel 1 dieses Abkommens Bezug genommen wirdLuftverkehrsabkommen zwischen der Republik Armenien und Mitgliedstaaten der Europäischen Gemeinschaft:- Abkommen zwischen der Regierung Österreichs und der Regierung der Republik Armenien über den Luftverkehr, paraphiert in Wien am 25. August 1993, im Folgenden in Anhang II als "Abkommen Armenien–Österreich" bezeichnet;- Abkommen zwischen der Regierung Belgiens und der Regierung der Republik Armenien über den Luftverkehr, unterzeichnet in Brüssel am 7. Juni 2001, im Folgenden in Anhang II als "Abkommen Armenien–Belgien" bezeichnet;- Abkommen zwischen der Regierung der Republik Bulgarien und der Regierung der Republik Armenien über den Luftverkehr, unterzeichnet in Sofia am 10. April 1995, im Folgenden in Anhang II als "Abkommen Armenien–Bulgarien" bezeichnet;- Abkommen zwischen der Regierung der Republik Zypern und der Regierung der Republik Armenien über den Luftverkehr, unterzeichnet in Eriwan am 11. September 1998, im Folgenden in Anhang II als "Abkommen Armenien–Zypern" bezeichnet;- Luftverkehrsabkommen zwischen der Regierung der Tschechischen Republik und der Regierung der Republik Armenien, paraphiert am 8. Februar 2002 in Prag, nachstehend in Anhang II als "Abkommen Armenien–Tschechische Republik" bezeichnet.- Abkommen zwischen der Regierung des Königreichs Dänemark und der Regierung der Republik Armenien über den Luftverkehr, unterzeichnet am 25. Oktober 2000 in Stockholm, im Folgenden in Anhang II als "Abkommen Armenien–Dänemark" bezeichnet;- Abkommen zwischen der Regierung der Republik Estland und der Regierung der Republik Armenien über den Luftverkehr, unterzeichnet am 17. März 2000 in Tallinn, im Folgenden in Anhang II als "Abkommen Armenien–Estland" bezeichnet;- Abkommen zwischen der Regierung der Französischen Republik und der Regierung der Republik Armenien über den Luftverkehr, paraphiert in Paris am 12. Februar 2002, im Folgenden in Anhang II als "Abkommen Armenien–Frankreich" bezeichnet;- Abkommen zwischen der Regierung der Bundesrepublik Deutschland und der Regierung der Republik Armenien über den Luftverkehr, unterzeichnet am 4. Mai 1998 in Bonn, nachstehend in Anhang II als "Abkommen Armenien–Deutschland" bezeichnet;- Abkommen zwischen der Regierung der Hellenischen Republik und der Regierung der Republik Armenien über den Luftverkehr, unterzeichnet in Athen am 16. Dezember 1994, im Folgenden in Anhang II als "Abkommen Armenien–Griechenland" bezeichnet;- Abkommen zwischen der Regierung der Italienischen Republik und der Regierung der Republik Armenien über den Luftverkehr, unterzeichnet in Eriwan am 18. Juli 2002, im Folgenden in Anhang II als "Abkommen Armenien–Italien" bezeichnet;- Abkommen zwischen der Regierung des Großherzogtums Luxemburg und der Regierung der Republik Armenien über den Luftverkehr, paraphiert am 21. November 2000 in Luxemburg, im Folgenden in Anhang II als "Abkommen Armenien–Luxemburg" bezeichnet;- Abkommen zwischen der Regierung des Königreichs der Niederlande und der Regierung der Republik Armenien über den Luftverkehr, unterzeichnet am 26. November 1999 in Eriwan, im Folgenden in Anhang II als "Abkommen Armenien–Niederlande" bezeichnet;- Abkommen zwischen der Regierung der Republik Polen und der Regierung der Republik Armenien über den zivilen Luftverkehr, unterzeichnet am 27. Januar 1998 in Warschau, im Folgenden in Anhang II als "Abkommen Armenien–Polen" bezeichnet;- Abkommen zwischen der Regierung Rumäniens und der Regierung der Republik Armenien über den Luftverkehr, unterzeichnet in Eriwan am 25. März 1996, im Folgenden in Anhang II als "Abkommen Armenien–Rumänien" bezeichnet;- Abkommen zwischen der Regierung des Königreichs Schweden und der Regierung der Republik Armenien über den Luftverkehr, unterzeichnet am 25. Oktober 2000 in Stockholm, im Folgenden in Anhang II als "Abkommen Armenien–Schweden" bezeichnet;- Abkommen zwischen der Regierung des Vereinigten Königreichs Großbritannien und Nordirland und der Regierung der Republik Armenien über den Luftverkehr, unterzeichnet in London am 9. Februar 1994, im Folgenden in Anhang II als "Abkommen Armenien–Vereinigtes Königreich" bezeichnet;zuletzt geändert durch die Absichtserklärung von Eriwan vom 19. Juni 1998.--------------------------------------------------ANHANG IIListe der Artikel, die Teil der in Anhang I genannten Abkommen sind und auf die in den Artikeln 2 bis 5 dieses Abkommens Bezug genommen wirda) Benennung durch einen Mitgliedstaat- Artikel 3 des Abkommens Armenien–Österreich- Artikel 4 des Abkommens Armenien–Belgien- Artikel 3 des Abkommens Armenien–Bulgarien- Artikel 4 des Abkommens Armenien–Zypern- Artikel 3 des Abkommens Armenien–Tschechische Republik- Artikel 3 des Abkommens Armenien–Dänemark- Artikel 3 des Abkommens Armenien–Estland- Artikel 3 des Abkommens Armenien–Frankreich- Artikel 3 des Abkommens Armenien–Deutschland- Artikel 3 des Abkommens Armenien–Griechenland- Artikel 4 des Abkommens Armenien–Italien- Artikel 3 des Abkommens Armenien–Luxemburg- Artikel 4 des Abkommens Armenien–Niederlande- Artikel 3 des Abkommens Armenien–Polen- Artikel 3 des Abkommens Armenien–Rumänien- Artikel 3 des Abkommens Armenien–Schweden- Artikel 4 des Abkommens Armenien–Vereinigtes Königreichb) Verweigerung, Widerruf, Aufhebung oder Einschränkung von Genehmigungen und Erlaubnissen- Artikel 4 des Abkommens Armenien–Österreich- Artikel 5 des Abkommens Armenien–Belgien- Artikel 4 des Abkommens Armenien–Bulgarien- Artikel 5 des Abkommens Armenien–Zypern- Artikel 4 des Abkommens Armenien–Tschechische Republik- Artikel 4 des Abkommens Armenien–Dänemark- Artikel 4 des Abkommens Armenien–Estland- Artikel 4 des Abkommens Armenien–Frankreich- Artikel 4 des Abkommens Armenien–Deutschland- Artikel 4 des Abkommens Armenien–Griechenland- Artikel 5 des Abkommens Armenien–Italien- Artikel 4 des Abkommens Armenien–Luxemburg- Artikel 5 des Abkommens Armenien–Niederlande- Artikel 4 des Abkommens Armenien–Polen- Artikel 4 des Abkommens Armenien–Rumänien- Artikel 4 des Abkommens Armenien–Schweden- Artikel 5 des Abkommens Armenien–Vereinigtes Königreichc) Sicherheit- Artikel 8 des Abkommens Armenien–Tschechische Republik- Artikel 14 des Abkommens Armenien–Dänemark- Artikel 12 des Abkommens Armenien–Estland- Artikel 8 des Abkommens Armenien–Frankreich- Artikel 12 des Abkommens Armenien–Deutschland- Artikel 10 des Abkommens Armenien–Italien- Artikel 6 des Abkommens Armenien–Luxemburg- Artikel 14 des Abkommens Armenien–Schweden- Artikel 9a des Abkommens Armenien–Vereinigtes Königreichd) Besteuerung von Flugkraftstoff- Artikel 7 des Abkommens Armenien–Österreich- Artikel 10 des Abkommens Armenien–Belgien- Artikel 7 des Abkommens Armenien–Bulgarien- Artikel 7 des Abkommens Armenien–Zypern- Artikel 9 des Abkommens Armenien–Tschechische Republik- Artikel 6 des Abkommens Armenien–Dänemark- Artikel 6 des Abkommens Armenien–Estland- Artikel 10 des Abkommens Armenien–Frankreich- Artikel 6 des Abkommens Armenien–Deutschland- Artikel 9 des Abkommens Armenien–Griechenland- Artikel 6 des Abkommens Armenien–Italien- Artikel 8 des Abkommens Armenien–Luxemburg- Artikel 10 des Abkommens Armenien–Niederlande- Artikel 6 des Abkommens Armenien–Polen- Artikel 9 des Abkommens Armenien–Rumänien- Artikel 6 des Abkommens Armenien–Schweden- Artikel 8 des Abkommens Armenien–Vereinigtes Königreiche) Beförderungstarife innerhalb der Europäischen Gemeinschaft- Artikel 11 des Abkommens Armenien–Österreich- Artikel 13 des Abkommens Armenien–Belgien- Artikel 9 des Abkommens Armenien–Bulgarien- Artikel 14 des Abkommens Armenien–Zypern- Artikel 13 des Abkommens Armenien–Tschechische Republik- Artikel 10 des Abkommens Armenien–Dänemark- Artikel 10 des Abkommens Armenien–Estland- Artikel 14 des Abkommens Armenien–Frankreich- Artikel 10 des Abkommens Armenien–Deutschland- Artikel 12 des Abkommens Armenien–Griechenland- Artikel 8 des Abkommens Armenien–Italien- Artikel 10 des Abkommens Armenien–Luxemburg- Artikel 6 des Abkommens Armenien–Niederlande- Artikel 10 des Abkommens Armenien–Polen- Artikel 8 des Abkommens Armenien–Rumänien- Artikel 10 des Abkommens Armenien–Schweden- Artikel 7 des Abkommens Armenien–Vereinigtes Königreich--------------------------------------------------ANHANG IIIListe der sonstigen Staaten gemäß Artikel 2 dieses Abkommensa) Republik Island (gemäß dem Abkommen über den Europäischen Wirtschaftsraum);b) Fürstentum Liechtenstein (gemäß dem Abkommen über den Europäischen Wirtschaftsraum);c) Königreich Norwegen (gemäß dem Abkommen über den Europäischen Wirtschaftsraum);d) Schweizerische Eidgenossenschaft (gemäß dem Luftverkehrsabkommen zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Schweizerischen Eidgenossenschaft).--------------------------------------------------


text:
ECLI:SI:VSLJ:2013:I.CPG.1544.2012
 obveznost plačila - prenos poslovnega deleža v d.o.o. - prevzem dolga - privolitev upnika
 V nasprotju z določbo 472. člena ZGD-1 zagovarja pritožnica stališče, da družbeniki družbe z omejeno odgovornostjo odgovarjajo za obveznosti družbe. Zato je tudi pravno nevzdržno njeno stališče, da za obveznosti, ki so nastale pred prenosom „lastništva“ odgovarja tisti, ki je bil v času nastanka in dospelosti „lastnik“ družbe.
 Ker tožena stranka ni zatrjevala, da naj bi tožeča stranka privolila v to, da naj dolga ne plača tožena stranka pač pa tretji, izjave in dogovori med tretjim in dolžnico o poravnavi dolga upniku, proti njemu nimajo nobenih učinkov.
 II. Tožena stranka je dolžna tožeči stranki povrniti stroške odgovora na pritožbo v višini 191,04 EUR, v roku 8 dni, v primeru zamude s plačilom z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki pričnejo teči po izteku 8 dnevnega roka do plačila.
 1. Z uvodoma navedeno sodbo je sodišče prve stopnje odločilo, da sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani VL 16348/2011 z dne 15.2.2011 ostane v veljavi v 1. in 3. odstavku izreka, tako, da je tožena stranka dolžna plačati tožeči stranki 1.610,52 EUR ter zakonske zamudne obresti, ki tečejo I. od zneska 805,26 EUR od dne 29.01.2009 dalje do plačila in II. od zneska 805,26 od dne 16.02.2009 dalje do plačila, ter izvršilne stroške v višini 118,82 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od dne 2.3.2011 dalje do plačila, vse v roku 8 dni pod izvršbo. Toženi stranki je naložilo, da je dolžan tožeči stranki povrniti njene nadaljnje pravdne stroške v višini 264,72 EUR v 8 dneh od prejema te sodbe, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi od prvega dne po preteku osemdnevnega roka do plačila (drugi odstavek izreka sodbe).
 2. Zoper tako odločitev se je iz razlogov po čl. 338/I, točka 1 in 3 ZPP, pritožila tožena stranka in predlagala, da se sodba spremeni tako, da se tožbeni zahtevek v celoti zavrne, tožniku pa naloži plačilo vseh pravdnih stroškov. Bistvena kršitev določb pravdnega postopka je po prepričanju pritožnika v izpodbijani sodbi podana zato, ker sodišče ni razpisalo naroka, čeprav bi ga zaradi različnih pogledov in mnenj pravdnih strank moralo. Tožeča in tožena stranka se namreč ne strinjata v bistvenem, to je o obstoju obveznosti tožene stranke o vtoževanem znesku, kar je sodišče napačno zaključilo, da dejansko stanje med pravdnima strankama ni sporno. Zaradi nestrinjanja tožene in tožeče stranke bi moralo sodišče razpisati narok na katerem bi zaslišalo pravdne stranke in predlagane priče. Sodišče prve stopnje je po prepričanju tožnika tudi zmotno uporabilo materialno pravo, ki jo ta vidi v napačnem razlaganju določbe ZGD – 1 o obveznostih, nastalih pred prenosom lastništva na drugega lastnika, saj za obveznosti, nastale pred prenosom lastništva, odgovarja tisti, ki je bil v času nastanka obveznosti lastnik družbe in ne kasnejši lastnik. Navaja, da ji je bilo s sklenitvijo pogodbe o odsvojiti poslovnega deleža zajamčeno, da je podjetje bremen prosto tako stvarno pravnih kot obligacijsko pravnih bremen, kar pomeni, da je bil poslovni delež kupljen s skritimi napakami. Napačno uporabo materialnega prava vidi tudi v tem, da družbenik ne more odgovarjati za dolgove, ki so dospeli pred prenosom poslovnega deleža, prodajalec pa o tem jamči, da na tem poslovnem deležu ne obstaja nikakršno stvarno pravno ali obligacijsko breme. Glede na to bi moralo sodišče po določbah ZGD – 1 zahtevek tožeče stranke v celoti zavrniti, saj iz navedenega izhaja, da je bilo storjeno dejanje poslovne goljufije, tožena stranka pa ni dolžna poravnati tožeči stranki ničesar. Obveznosti, ki jih slednja vtožuje, so zapadle pred prenosom poslovnega deleža in mora zanje odgovarjati dotedanji lastnik.
 3. Tožeča stranka je na tožbo odgovorila in predlagala njeno zavrnitev. Pojasnjuje, da v konkretnem primeru ne gre za razmerje med tožečo stranko in go. K. S., ampak med tožečo stranko in družbo D., d.o.o., dejstvo, kako se je lastništvo pri toženi stranki spreminjalo in kaj so prejšnji lastniki in družbeniki obljubljali novim, ni in ne more biti relevantno za to zadevo. Navaja, da je tožeča stranka listinsko pojasnila in dokazala nastanek dolga, tožena stranka bi se lahko obranila z dokazilom plačila, pa tega ni storila. Zaslišanje K. S., ki se očitno enači s toženo stranko – gospodarskim subjektom, ne more predstavljati zadostnega dokaza, da je prišlo do plačila. Posledično so neutemeljeni očitki tožene stranke sodišču, da v tej zadevi ni razpisalo naroka, saj je bila edina trditev, ki se je v sporu pojavila, da je K. S. kupila toženo stranko od prejšnjega lastnika D. B. in da je v njuni pogodbi napisano, da je podjetje bremen prosto. Tovrstna navedba ne more biti ugovor zoper zahtevek tožeče stranke in v tej osnovni vsebini sploh ni bil prerekan. Morebitna poslovna goljufija na škodo K. S. ne more biti relevantna zadeva v okviru te pritožbe, saj bi morala zoper predhodnega lastnika sprožiti ustrezne postopke. Spor med novim in starim lastnikom oz. družbenikom ne more imeti vpliva na obveznosti pravnega subjekta v odnosu do tretjih. Priglasila je stroške odgovora na pritožbo.
 4. O pritožbi zoper sodbo je na podlagi določbe 5. odstavka 458. člena ZPP odločila sodnica posameznica, saj gre za spor majhne vrednosti, zadeva pa ni zapletena glede pravnih ali dejanskih vprašanj in od odločitve o pritožbi ni mogoče pričakovati rešitve pomembnega pravnega vprašanja, zato se zadeva ni odstopila v reševanje senatu.
 5. Tožeča stranka je sodišču sporočila, da je prišlo pri toženi stranki do statusne spremembe in sicer do izbrisa tožene stranke D., d.o.o., iz sodnega registra in sicer iz razloga pripojitve k prevzemni družbi P., d.o.o. Do izbrisa družbe zaradi pripojitve je prišlo na podlagi Pogodbe o pripojitvi SV-2387/13 z dne 5.6.2013, kar izhaja iz objave vpisa v Poslovnem registru z dne 3. 7. 2013. Glede na navedeno je prišlo v obravnavanem primeru do združitve družbe D., d.o.o., z družbo P., d.o.o., v obliki pripojitve (1. in 2. odstavek 580. člena ZGD-1). Za združitev kapitalskih družb, med katere sodi tudi družba z omejeno odgovornostjo, se smiselno uporabljajo določbe ZGD-1 o združitvi delniških družb (2. odstavek 618. člena ZGD -1). Skladno s 4. odstavkom 580. člena prevzete družbe prenehajo, ne da bi bila prej opravljena njihova likvidacija. Pravne posledice pripojitve pa nastanejo z dnem vpisa v sodni register (591. člen ZGD-1). Ker je bila pripojitev vpisana v sodni register dne 3.7.2013, je s tem dnem, skladno s 6. odstavkom 580. člena ZGD-1, na prevzemno družbo prešlo vse premoženje ter pravice in obveznosti prevzete družbe. Prevzemna družba kot univerzalni pravni naslednik je vstopila v vsa pravna razmerja, katerih subjekt je bila prevzeta družba. V predmetnem pritožbenem postopku so bila opravljena do 3. 7. 2013 že vsa procesna dejanja strank, roki zanje so potekli, samo odločba pritožbenega sodišča še ni bila izdana. Glede na navedeno sprememba tožene stranke ni ovira za izdajo odločbe pritožbenega sodišča o pritožbi, ki jo je vložila pravna prednica prevzemne družbe (2. odstavek 207. člena ZPP). Sodišče prve stopnje bo po prejemu te sodbe izdalo sklep o prekinitvi postopka od 3. 7. 2013, univerzalno pravno naslednico stranke, ki je prenehala, pa pozvalo, da prevzame pravdo (1. odstavek 208. člena ZPP) in ji istočasno vročilo to sodbo.
 7. Ker gre v obravnavani zadevi za spor majhne vrednosti, se lahko sodba sodišča prve stopnje v skladu s prvim odstavkom 458. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP preizkusi le v okviru pritožbenih razlogov absolutne bistvene kršitve določb pravdnega postopka in zmotne uporabe materialnega prava, na kar je sodišče prve stopnje v pravnem pouku k izpodbijani sodbi pravdni stranki tudi pravilno opozorilo.
 8. Sodba sodišča prve stopnje vsebuje jasne in pravilne razloge o relevantnih dejstvih. Pritožbeno sodišče pritrjuje sodišču prve stopnje, da s strani tožene stranke zatrjevano dejstvo, da se je D. B. v pogodbi o odsvojitvi poslovnega deleža pridobiteljici zavezal, da je podjetje bremen prosto, nima nobenega pravno relevantnega vpliva na obstoj terjatve tožeče stranke do tožene stranke, ki ima podlago v Pogodbi o najemu poslovnih prostorov (A4). V nasprotju z določbo 472. člena ZGD-1 zagovarja pritožnica stališče, da družbeniki družbe z omejeno odgovornostjo odgovarjajo za obveznosti družbe. Zato je tudi pravno nevzdržno njeno stališče, da za obveznosti, ki so nastale pred prenosom „lastništva“ odgovarja tisti, ki je bil v času nastanka in dospelosti „lastnik“ družbe.
 9. Tožeča stranka vtožuje od najemnika kot dolžnika plačilo najemnine za poslovni prostor. Upnik je upravičen zahtevati od dolžnika izpolnitev obveznosti, dolžnik pa jo je dolžan izpolniti pošteno v vsem kot se glasi (1. odstavek 239. člena OZ). Trditve tožene stranke, da je njena obveznost, da plača tožeči stranki dolgovani znesek najemnine prenehala na podlagi izjave D. B., na pravice iz najemne pogodbe, ki jih uveljavlja v tem sporu tožeča stranka, nimajo nobenega materialnopravnega učinka. Da bi uspela s trditvami o tem, da je dolg toženke kot dolžnice iz osnovnega posla z upnico, iz katerega tudi izvira terjatev, prevzel tretji (D. B.), njena obveznost do upnika pa s tem prenehala, bi morala tožena stranka zatrjevati, da je v to spremembo dolžnika privolila tudi tožeča stranka kot upnica (1. odstavek 427. člena OZ), česar pa ni zatrjevala. Ker tožena stranka ni zatrjevala, da naj bi tožeča stranka privolila v to, da naj dolga ne plača tožena stranka, pač pa tretji, izjave in dogovori med tretjim in dolžnico o poravnavi dolga upniku, proti njemu nimajo nobenih učinkov. Zato je sodišče prve stopnje, potem ko je ugotovilo, da terjatev tožeče stranke obstoji, pravilno odločilo, da jo je dolžna plačati tožena stranka.
 10. Glede na navedeno pritožbeno sodišče zaključuje, da je dejansko stanje med strankama razjasnjeno, saj spor med njima ni spor o obstoju obveznosti, temveč različno materialnopravno razlogovanje določb ZGD-1 in OZ. Ker je sodišče izdalo sodbo brez izvedbe naroka v skladu z določbo 1. odstavka 454. člena ZPP, ni zagrešilo v pritožbi očitane bistvene kršitve določb pravdnega postopka.
 11. S tem se izkaže, da je odločitev sodišča prve stopnje materialnopravno pravilna, prav tako v postopku na prvi stopnji ni prišlo do bistvenih kršitev določb pravdnega postopka, na katere pazi pritožbeno sodišče po uradni dolžnosti (2. odstavek 350. člena ZPP). Zato je pritožbo tožene stranke kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje (353. člen ZPP).
 12. Ker tožena stranka s pritožbo ni uspela, je dolžna tožeči stranki povrniti stroške odgovora na pritožbo (1. odstavek 165. člena v zvezi s 1. odstavkom 154. člena in 155. členom ZPP). Tožena stranka je upravičena do povrnitve priglašenih stroškov nagrade za postopek s pravnim sredstvom v višini 139,20 EUR in za poštne in telekomunikacijske storitve 20,00 EUR (oboje povečano za 20% DDV).
 ZGD-1 člen 472.
 OZ člen 427, 427/1.
 Sodba III Ips 99/2003
 VSL sodba I Cp 2858/2010
 VSL Sodba II Cpg 104/2019
 P2RvYy0yMDEyMDMyMTEzMDYxOTUy


text:
Vyhláška MV 287/2002 Sb.
 f) vrchní celní kontrolor - poručík,
 g) celní inspektor - poručík,
 h) vrchní celní inspektor - nadporučík,
 i) celní rada - kapitán,
 j) vrchní celní rada - major,
 k) ministerský celní rada - podplukovník,
 l) celní prezident - plukovník.
 1. strážmistr - 2 roky,
 2. nadstrážmistr - 3 roky,
 3. podpraporčík - 4 roky,
 4. praporčík - 5 let a
 d) rodičovské dovolené,6) nebo
 SLUŽEBNĺ HODNOCENĺ
 b) má-li být ustanoven do řídící funkce,
 c) došlo-li u něj k závažným změnám ve způsobilosti vykonávat dosavadní funkci, nebo
 d) požádal-li o jeho vypracování.
 (3) Služební hodnocení vychází z průběžného hodnocení, které provádí nadřízený policisty v průběhu kalendářního roku a schvaluje jej služební funkcionář.1)
 f) způsobilosti seznamovat se s utajovanými skutečnostmi a schopnosti zabezpečovat jejich ochranu,10)
 (5) Je-li policista nezpůsobilý vykonávat dosavadní funkci, v závěru se dále uvede, zda je způsobilý vykonávat jinou funkci.
 (3) Jestliže se do výběrového řízení přihlásí policista, který zastává funkci stejné nebo vyšší úrovně anebo od doby, kdy ji zastával, uplynulo méně než 3 roky, může služební funkcionář výběrové řízení zrušit a do funkce ustanovit tohoto policistu. Jestliže se do výběrového řízení přihlásí více policistů uvedených ve větě první, služební funkcionář může rozhodnout, kterého policistu ustanoví do funkce, a to na základě posouzení jeho vhodnosti z hlediska splnění kvalifikačních předpokladů a závěru služebního hodnocení.
 (1) Policistu lze pověřit zastupováním jiného policisty ve funkci po dobu jeho nepřítomnosti ve službě, má-li tato nepřítomnost trvat déle než 1 měsíc.
 (2) Policista je po vynětí ze zálohy ustanoven do funkce dnem, jenž následuje po dni vynětí ze zálohy; jde-li o vynětí z činné zálohy, je ustanoven do funkce alespoň stejné úrovně, jakou zastával před zařazením do zálohy.
 (1) Do zálohy pro policisty studující na školách je zařazen policista, jemuž bylo uděleno služební volno v rozsahu denního studia. Služební příjem policisty zůstává po dobu zařazení v této záloze nezměněn.
 Doby, které se posuzují jko doba výkonu služby pro účely dobolené
 (4) Policistovi se poskytne služební volno s nárokem na služební příjem pro překážku ve službě z důvodu výkonu veřejné funkce, plnění občanské povinnosti nebo jiného úkonu v obecném zájmu na dobu nezbytně nutnou.
 Podmínky pro poskytování výstrojních
 (1) Výstrojní náležitosti jsou poskytovány policistovi podle výstrojních norem
 (1) Policistovi jsou poskytovány výstrojní náležitosti uvedené v § 27 písm. d) až g) za kalendářní den, ve kterém náleží policistovi služební příjem; to neplatí v případě, že byl zproštěn výkonu služby a nebyl mu doplacen rozdíl, o který mu byl služební příjem zkrácen. Hodnota těchto výstrojních náležitostí činí 20 Kč; u policisty vyslaného nebo přiděleného k výkonu služby v zahraničí a u policisty povolaného k plnění úkolů v Úřadu pro zahraniční styky a informace může být tato hodnota zvýšena až na 30 Kč.
 Náhrada za nevyčer pané výstrojní náležitosti
 (1) Policistovi náleží náhrada jízdních výdajů podle § 37 za cesty k návštěvě rodiny do místa trvalého pobytu rodiny nebo jiného předem dohodnutého místa pobytu rodiny na území České republiky nebo státu Evropské unie, které schválí služební funkcionář na základě žádosti policisty.
 Policistovi náleží při služební cestě náhrada prokázaných výdajů za ubytování, jež vynaložil v souladu s § 35.
 (2) Policistovi náleží náhrada jízdních výdajů podle § 37 za cesty k návštěvě rodiny do jejího místa trvalého pobytu na území České republiky nebo státu Evropské unie.
 vykonává službu v jiném místě služebního působiště, náleží náhrada výdajů jako při služební cestě. Náhrady cestovních výdajů se poskytují nejdéle do doby přestěhování policisty do místa služebního působiště ; stravné se poskytuje nejdéle po dobu 6 let.
 (2) Policistovi, kterému je poskytnuta preventivní rehabilitace formou lázeňské léčby spojené s částí dovolené, náleží náhrada jízdních výdajů podle odstavce 1 písm. a) za cestu do obce, v níž je preventivní rehabilitace vykonávána, a zpět, jestliže není hrazena podle zvláštních právních předpisů.33) Náhrada cestovních výdajů při zařazení do činné zálohy z důvodu přidělení nebo vyslání k výkonu služby v zahraničí
 e) odnětí nebo zánik akreditace studijního programu, jestliže policista nepokračuje ve studiu na jiné škole, nebo
 f) přerušení studia.
 Za skončení studia je považována i změna oboru nebo formy studia, jestliže nedojde ke změně dohody.
 Převentivní rehabilitace
 a) který vykonává službu zdraví škodlivou nebo zvlášť obtížnou,
 b) jestliže jeho služební poměr trval alespoň 15 let, nebo
 c) jestliže jeho služební poměr trval alespoň 5 let a je starší 40 let.
 (4) Za trvání služebního poměru podle odstavce 1 písm. b) a c) se považuje doba, která je rozhodná pro vznik nároku na odchodné nebo na příspěvek za službu podle § 70 a 75.
 (2) Rehabilitace v lázeňském zařízení je poskytována na základě doporučení lékaře zdravotnického zařízení policie nebo ministerstva; není-li to možné, je prováděna i v jiných lázeňských zařízeních.
 (5) Preventivní rehabilitace je poskytována zpravidla vcelku v rozsahu 40 hodin v týdnu a posuzuje se jako výkon služby.
 Odpovědnost policie za škoku
 Postup služebních funkconářů při učování odpověsnosti za škodu
 Společné ustanovení k nárokům souvisejícím se skončenímslužebního poměru
 (1) Posledním hrubým měsíčním služebním příjmem policisty je služební příjem, který mu náležel před skončením služebního poměru v rozsahu složek služebního příjmu stanovených pevnou měsíční výměrou. Do posledního hrubého měsíčního služebního příjmu se započítává průměrný měsíční úhrn dalších služebních příjmů, jeho proměnlivých složek a odměn, které náležely policistovi v kalendářním roce, jenž předcházel dni skončení jeho služebního poměru. Skončí-li služební poměr policisty posledním dnem kalendářního roku, zjišťuje se měsíční průměr proměnlivých složek služebního příjmu a odměn z tohoto kalendářního roku.
 c) služební příjem za službu ve svátek ,
 Výnos č. 428/1992 Sb., o náležitostech a náhradách výdajů poskytovaných příslušníkům Policie České republiky v souvislosti s výkonem služby.
 Vyhláška č. 32/1993 Sb., kterou se mění a doplňuje výnos Ministerstva vnitra České republiky č. 428/1992 Sb., o náležitostech a náhradách výdajů poskytovaných příslušníkům Policie České republiky v souvislosti s výkonem služby.
 Vyhláška č. 31/2000 Sb., o náhradách výdajů poskytovaných příslušníkům Policie České republiky v souvislosti s výkonem služby.
 Vyhláška č. 161/2000 Sb., kterou se upravují některé podrobnosti služebního poměru příslušníků Policie České republiky.
 Vyhláška č. 380/2000 Sb., kterou se mění vyhláška č. 161/2000 Sb., kterou se upravují některé podrobnosti služebního poměru příslušníků Policie České republiky.
 Vyhláška č. 489/2000 Sb., kterou se mění vyhláška č. 31/2000 Sb., o náhradách výdajů poskytovaných příslušníkům Policie České republiky v souvislosti s výkonem služby
 .§ 81
 Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. července 2002, s výjimkou částí textů vymezujících místo pobytu rodiny na území státu Evropské unie v § 38 odst. 1 a § 43 odst. 2, které nabývají účinnosti ke dni vstupu smlouvy o přistoupení České republiky do Evropské unie v platnost.


text:
 26.10.2012
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 326/1
 PROTOKOL (št. 30)
 O UPORABI LISTINE EVROPSKE UNIJE O TEMELJNIH PRAVICAH NA POLJSKEM IN V ZDRUŽENEM KRALJESTVU
 VISOKE POGODBENICE SO SE
 OB UPOŠTEVANJU, da Unija v členu 6 Pogodbe o Evropski uniji priznava pravice, svoboščine in načela iz Listine o temeljnih pravicah Evropske unije,
 OB UPOŠTEVANJU, da je treba Listino uporabljati dosledno v skladu z določbami navedenega člena 6 in naslova VII Listine,
 OB UPOŠTEVANJU, da navedeni člen 6 zahteva, da sodišča Poljske in Združenega kraljestva Listino uporabljajo in razlagajo dosledno v skladu s pojasnili iz navedenega člena,
 OB UPOŠTEVANJU, da Listina vsebuje pravice in načela,
 OB UPOŠTEVANJU, da Listina potrjuje tako določbe civilnega in političnega značaja kot tudi ekonomskega in socialnega značaja,
 OB UPOŠTEVANJU, da Listina ponovno potrjuje pravice, svoboščine in načela, priznane v Uniji, in jih še bolj poudarja, a ne ustvarja novih pravic ali načel,
 OPOZARJAJOČ na obveznosti Poljske in Združenega kraljestva iz Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju Evropske unije in prava Unije na splošno,
 OB UPOŠTEVANJU želje Poljske in Združenega kraljestva, da se podrobneje pojasnijo nekateri vidiki uporabe Listine,
 in zato V ŽELJI, da se pojasni uporaba Listine v zvezi z zakoni in drugimi predpisi Poljske in Združenega kraljestva ter njena iztožljivost na Poljskem in v Združenem kraljestvu,
 OB ZAGOTOVILU, da sklicevanja na izvajanje posameznih določb Listine v tem protokolu nikakor ne posegajo v izvajanje drugih določb Listine,
 OB ZAGOTOVILU, da ta protokol ne posega v uporabo Listine v drugih državah članicah,
 OB PONOVNI POTRDITVI, da ta protokol ne posega v druge obveznosti Poljske in Združenega kraljestva iz Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju Evropske unije in prava Unije na splošno,
 DOGOVORILE o naslednjih določbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije:
 Člen 1
 1. Listina ne širi pristojnosti Sodišča Evropske unije ali sodišč Poljske oziroma Združenega kraljestva, za razsojanje glede združljivosti zakonov in drugih predpisov, prakse ali upravnih ukrepov Poljske ali Združenega kraljestva s temeljnimi pravicami, svoboščinami in načeli, ki so z Listino potrjeni.
 2. Zlasti pa – in da bi izključili vsakršen dvom – nobena določba naslova IV Listine ne ustvarja iztožljivih pravic v razmerju do Poljske ali do Združenega kraljestva, razen če nista Poljska ali Združeno kraljestvo predvidela takšnih pravice v svoji nacionalni zakonodaji.
 Člen 2
 Če se posamezna določba Listine nanaša na nacionalno prakso in pravo, se v razmerju do Poljske ali do Združenega kraljestva uporablja le v obsegu, v katerem so pravice in načela iz Listine priznani v pravu ali praksi Poljske ali Združenega kraljestva.