type: other

text:
Skat.dk: DIS-indkomst - pensionsindbetalinger - udnyttelse af fradragsret
 08 Dec 2016 07:39
 13 Jun 2016 08:12
 SKM2016.573.HR
 Bortseelsesret, pension
 Sagen drejede sig om, hvorvidt pensionsudbetalinger til appellanten, svarende til pensionsindbetalinger hidrørende fra DIS-indkomst, er skatte- og afgiftsfrie efter pensionsbeskatningslovens § 20, stk. 4, hvorefter udbetalinger ikke medregnes til den skattepligtige indkomst, hvis der ikke har været fradragsret eller bortseelsesret for indbetalingerne.
 Højesteret tiltrådte af de grunde, som landsretten havde anført, at den omstændighed, at appellanten ikke har haft nogen skattemæssig fordel af bortseelsesretten for pensionsindbetalingerne, ikke kan føre til, at pensionsudbetalingerne er skatte- og afgiftsfri efter pensionsbeskatningslovens § 20, stk. 4.
 Landsretten havde i sin begrundelse tillagt det afgørende vægt, at det af bestemmelsens forarbejder fremgår, at det alene har været meningen med reglen at kompensere for situationer, hvor der ikke har været fradragsret for pensionsudbetalinger, men ikke, hvor fradragsretten ikke har kunnet udnyttes.
 Højesteret fandt ikke, at appellantens anbringende om et generelt princip om symmetri i beskatningen kunne føre til et andet resultat.
 Højesteret stadfæstede på denne baggrund Østre Landsrets dom, (SKM2014.701.ØLR).
 Pensionsbeskatningsloven § 20, stk. 4
 Den Juridiske Vejledning 2016-2 C.A.10.2.1.4
 Den Juridiske Vejledning 2016-2 C.A.3.4.6.5
 Søfartens Ledere som mandatar for A (Advokat Poul Hvilsted)
 (Kammeradvokaten v/Advokat Bodil Søes Petersen)
 Poul Søgaard, Niels Grubbe, Marianne Højgaard Pedersen, Jon Stokholm og Jens Kruse Mikkelsen.
 I tidligere instans er afsagt dom af Østre Landsrets 23. afdeling den 17. september 2014 (SKM2014.701.ØLR).
 Appellanten, Søfartens Ledere som mandatar for A, har nedlagt påstand om, at indstævnte, Skatteministeriet, skal anerkende, at udbetalinger til A fra hans arbejdsgiveradministrerede pensionsordninger, der svarer til indbetalinger foretaget siden 1. januar 2008, er skatte- og afgiftsfri.
 Løn og pensionsindbetalinger
 A er ansat som skibsfører (kaptajn) hos Rederiet G1 og gør tjeneste ombord på et containerskib, der er indregistreret i Dansk Internationalt Skibsregister (DIS). Hans lønindkomst er omfattet af sømandsbeskatningslovens § 5 som såkaldt DIS-indkomst, hvilket indebærer, at han modtager en nettoløn. Der er i henhold til hans ansættelsesvilkår løbende foretaget indbetalinger (arbejdsgiver- og lønmodtagerbidrag) til en arbejdsgiveradministreret pensionsordning hos PFA i forbindelse med udbetaling af hans DIS-indkomst.
 A har ikke haft anden skattepligtig lønindkomst i den relevante periode, dvs. siden 1. januar 2008. Han har siden indkomståret 2012 modtaget visse skattepligtige pensionsudbetalinger fra PFA.
 Ud over den anførte arbejdsgiveradministrerede pensionsordning i PFA har A i årene 2008, 2009, 2011 og 2012 indbetalt beløb på private rate- og kapitalpensioner. Disse private pensioner er ophævet mod betaling af afgift for ophævelse før tid. Siden 2013 har A ikke haft privattegnede pensionsordninger.
 Kompensationsbeløb fra Udligningskontoret
 Hjemmesiden for Udligningskontoret for Dansk Søfart (www.udligningskontoret.dk) indeholder en "Orientering om DIS og kompensation". Heraf fremgår bl.a.:
 1. Indledende om DIS
 I 1988 vedtog Folketinget loven om Dansk Internationalt Skibsregister (DIS), der blandt andet betyder, at hyre optjent om bord på DIS-skibe skal være fritaget for beskatning. I 2005 blev reglerne for beskatning af søfolk væsentlig ændret; lovændringerne havde til formål at tilpasse reglerne om beskatning af søfolk til EU's retningslinjer om statsstøtte til søtransportsektoren og forenkle reglerne, der tidligere var et samspil mellem kildeskatteloven, ligningsloven og den dagældende sømandsfradragslov.
 DIS-ordningen betyder, at ansatte forhyret på et skib indregistreret i DIS-registret, får udbetalt hyren, uden at der trækkes A-skat og arbejdsmarkedsbidrag. På årsopgørelsen vil DIS-indkomsten stadig skulle medregnes som en del af A-indkomsten/den personlige indkomst, men der sker en lempelse i selve skatteberegningen, således at der ikke bliver betalt skat af DIS-indkomsten.
 At der ikke skal trækkes skat af den optjente DIS-indkomst betyder umiddelbart, at søfarende, der har personlige individuelle fradrag, ikke vil kunne udnytte skatteværdien af fradragene til nedsættelse af den beregnede skat. Som eksempel på individuelle fradrag kan nævnes privattegnede pensionsordninger, renteudgifter, børne- og hustrubidrag samt uudnyttede fradrag overført fra ægtefælle (ingen indkomst i skatteåret eller underskud af selvstændig virksomhed).
 Rederierne og de søfarendes organisationer har derfor aftalt, at søfarende, der har sådanne fradrag og er fuldt skattepligtige til Danmark eller Færøerne sammen med den aftalte hyre, skal have udbetalt et kompensationsbeløb svarende til skatteværdien af de uudnyttede individuelle fradrag. Denne opgave forestås af Udligningskontoret, og udbetalingerne foregår i privat regi og er finansieret af de danske rederier.
 2. DIS hyren indeholder
 Der gives kun kompensation for personlige individuelle fradrag, idet fradrag, der er gældende for alle søfarende, er indregnet i den aftalte hyre.
 I den DIS-hyre der er aftalt for sejlads i DIS uden for begrænset fart, er skatteværdien af følgende fradrag indregnet:
 Når standardfradraget benyttes, kan der ikke fratrækkes udgifter til fagforening, A-kasse og andre lønmodtagerudgifter. Der beregnes dog kompensation for efterlønsbidraget.
 4. Kompensation
 For at få beregnet kompensation skal den søfarende enten indsende en begæring om udstedelse af kompensation til Udligningskontoret ...
 Hovedreglen er, at den søfarende skal have samme udnyttelse af sine fradrag, som andre fuldt skattepligtige personer. Skattepligtige personer, der ikke har DIS-indkomst, får nedsat skatten med skatteværdien af de personlige individuelle fradrag. DIS-søfarende får udbetalt skatteværdien af fradragene ved siden af den aftalte DIS-hyre som kompensationsbeløb.
 5. Eksempler på fradrag der berettiger til kompensation
 Generelt gives der kompensation for alle individuelle fradrag der benyttes af SKAT til nedsættelse af skatten, heraf kan specielt nævnes:
 Privattegnede pensioner:
 Der kan kun opnås kompensationstillæg for indbetaling på en arbejdsgiveradministreret pensionsordning, hvis der indbetales mere end fastsat i overenskomsten (eller ansættelsesaftalen). Det fremgår af hjemmesiden under rubrikken "Spørgsmål og svar" som svar på spørgsmålet: "Hvad får jeg i kompensation hvis jeg tegner en supplerende pensionsordning, dvs. indbetaler mere end den overenskomstmæssige indbetaling? "
 A har i henhold til denne udligningsordning modtaget kompensationstillæg for bl.a. sine indbetalinger på private rate- og kapitalpensioner i perioden 2008-2012, mens han ikke har modtaget kompensationstillæg for indbetalinger på den arbejdsgiveradministrerede pensionsordning.
 Søfartens Ledere har navnlig anført, at As indbetalinger til sin arbejdsgiveradministrerede pensionsordning er sket med frie midler (skattefri DIS-indkomst), og når sådanne midler indbetales på en pensionsordning, følger det generelt af pensionsbeskatningslovens princip om symmetri i beskatningen - og konkret af pensionsbeskatningslovens § 20, stk. 4 - at der kan ske skatte- og afgiftsfri udbetaling af et beløb svarende til de skattefri indbetalinger.
 Det fremgår således både af sømandsbeskatningslovens § 5, stk. 3, og af lovens forarbejder, at der med loven er etableret et system med skattefritagelse for DIS-indkomst. Det ændrer ikke herved, at DIS-ordningen rent skatteteknisk er etableret som et fradrag, der nedbringer indkomst optjent om bord på skibe registreret i DIS til 0 kr. Det fremgår endvidere af forarbejderne til pensionsbeskatningslovens § 53 A fra 1998 og til lovens § 20, stk. 4, og § 32, stk. 1, fra 2007, at formålet med bestemmelserne er at indføre symmetri i beskatningen, således at manglende fradrags- eller bortseelsesret modsvares af, at udbetalinger er skattefri.
 Søfartens Ledere har i anden række anført, at A ikke har haft fradrags- eller bortseelsesret for sine pensionsindbetalinger til den arbejdsgiveradministrerede pensionsordning, og at udbetalingerne derfor er skattefri efter pensionsbeskatningslovens § 20, stk. 4.
 Da As indbetalinger på pensionsordningen udelukkende hidrører fra skattefri DIS-indkomst, er betingelserne i § 20, stk. 4, opfyldt, fordi en skattefri indkomst ikke meningsfyldt kan reduceres med et fradrag eller en bortseelsesret. Resultatet vil i alle tilfælde være, at der ikke er nogen betalbar skat og dermed ikke nogen realitet i eller økonomisk værdi ved hverken en fradrags-eller bortseelsesret.
 Forarbejderne til pensionsbeskatningslovens § 20, stk. 4, nævner kun to eksempler på, at udbetalinger er skattepligtige, selv om indbetalingerne efter omstændighederne ikke har haft fradragsmæssig virkning for den pågældende skatteyder. Det drejer sig om situationer, hvor en skatteyders indkomst ikke overstiger personfradraget, og hvor en skatteyders indkomst er omfattet af ligningslovens § 33 A om lempelse af beskatningen for arbejdsindkomst optjent uden for Danmark. Da DIS-ordningen på daværende tidspunkt havde eksisteret i 20 år og må forudsættes velkendt af lovgiver, burde den i givet fald have været omtalt i forarbejderne, hvis DIS-indkomst ikke skulle kunne omfattes af undtagelsen i pensionsbeskatningslovens § 20, stk. 4.
 DIS-ordningen med skattefri nettoløn er uden sidestykke i dansk skattelovgivning, og generelle udtalelser i lovforarbejder kan derfor ikke ukritisk og løsrevet fra sammenhængen overføres på DIS-ordningen. Når det i forarbejderne anføres, at pensionsbeskatningslovens § 20, stk. 4, ikke skal gælde, "hvor fradragsretten ikke har kunnet udnyttes", henviser lovgiver derfor til et tilfælde, hvor fradragsretten ikke har kunnet udnyttes på grund af lønmodtagerens egne forhold (som i de to ovenfor anførte eksempler), og ikke på grund af det ene faktum, at lønmodtageren er ansat på et skib, som er registreret i DIS.
 A har i øvrigt ikke fået udbetalt kompensationstillæg for indbetalingerne på den arbejdsgiveradministrerede pensionsordning fra Udligningskontoret. Han har for Højesteret frafaldet at gøre gældende, at han ikke skal beskattes af udbetalinger fra de private pensionsordninger, da han har fået udbetalt kompensationstillæg fra Udligningskontoret for sine indbetalinger hertil, og han har derfor for Højesteret tilpasset sin påstand i overensstemmelse hermed.
 Skatteministeriet har navnlig anført, at udbetalinger fra As pensionsordninger med løbende udbetalinger ikke opfylder betingelserne i pensionsbeskatningslovens § 20, stk. 4, for at kunne udbetales uden at skulle medregnes til den skattepligtige indkomst. Der er således ikke tale om udbetalinger fra ordninger, som svarer til indbetalinger, der ved hans opgørelse af den skattepligtige indkomst ikke har været fradragsret eller bortseelsesret for. Udbetalingerne vil derfor være omfattet af hovedreglen i pensionsbeskatningslovens § 20, stk. 1, hvorefter udbetalingerne skal medregnes til den skattepligtige indkomst.
 Området for undtagelsesbestemmelsen i pensionsbeskatningslovens § 20, stk. 4, fremgår klart af lovens ordlyd, hvorefter det afgørende er, om der "har været hel eller delvis fradrags- eller bortseelsesret" for indbetalinger på pensionsordningen. Anvendelsesområdet er også meget klart beskrevet i bestemmelsens forarbejder. Det fremgår således af forarbejderne, at det afgørende i relation til den symmetribetragtning, som Søfartens Ledere påberåber sig, er, om lovgivningen hjemler fradragsret for den pågældende pensionsindbetaling. Er dette ikke tilfældet, vil de tilsvarende pensionsudbetalinger kunne udbetales skattefrit efter bestemmelsen. Afgørende er derimod ikke, om den pågældende skatteyder - af den ene eller den anden grund - ikke skattemæssigt har haft glæde af den hjemlede fradragsret eller bortseelsesret.
 I forarbejderne nævnes som eksempel på, at pensionsindbetalinger ikke har haft fradragsmæssig virkning, at skatteyderens indkomst er undergivet lempelse efter ligningslovens § 33 A. Lempelse efter denne bestemmelse indebærer, at den samlede indkomstskat nedsættes med det beløb, der forholdsmæssigt falder på den udenlandske indkomst. Skattenedsættelsen - lempelsen - efter sømandsbeskatningslovens § 5, stk. 1, sker på akkurat samme måde, idet den samlede indkomstskat nedsættes med det beløb, der forholdsmæssigt falder på DIS-indkomsten.
 Der har i overensstemmelse med de gældende regler herom været fradragsret henholdsvis bortseelsesret for As pensionsindbetalinger. Om han ikke har kunnet udnytte fradragsretten eller personligt ikke har haft gavn af bortseelsesretten, indebærer efter de meget klare forarbejder ikke, at pensionsbeskatningslovens § 20, stk. 4, finder anvendelse. Det bemærkes herved også, at der netop er bortseelsesret for As arbejdsgivers indbetalinger på den arbejdsgiveradministrerede pensionsordning, og for ham - som for alle andre lønmodtagere, der får indbetalinger på tilsvarende pensionsordninger - indebærer det, at sådanne indbetalinger slet ikke medregnes til den skattepligtige indkomst.
 Baggrunden for, at Udligningskontoret ikke udbetaler kompensationstillæg for indbetalinger til arbejdsgiveradministrerede pensionsordninger må antages at være, at den skattefri DIS-løn, herunder pensionsdelen, ved parternes aftale fastsættes under hensyntagen til skattefriheden, jf. sømandsbeskatningslovens § 5, stk. 3.
 Lov om beskatningen af pensionsordninger mv., jf. lovbekendtgørelse nr. 1088 af 3. september 2015, bestemmer bl.a.:
 "Afsnit 1
 Pensionsordninger m.v., hvor bidrag eller præmier er skattefri, samt aldersopsparing og aldersforsikring
 § 19. Ved opgørelsen af en arbejdstagers skattepligtige indkomst medregnes ikke beløb, der af arbejdsgiveren indbetales til en af kapitel 1 omfattet ordning for arbejdstageren, herunder indbetalinger til Arbejdsmarkedets Tillægspension vedrørende arbejdsgiverbetalte dagpengeydelser i henhold til lov om sygedagpenge...
 § 20. Til den skattepligtige indkomst medregnes:
 Pension fra en pensionsordning med løbende udbetalinger. Løbende ydelser fra forsikringer, som omfattes af § 5, er dog kun indkomstskattepligtige, såfremt de udbetales til forsikrede selv eller i kraft af en begunstigelsesbestemmelse til forsikredes ægtefælle, fraskilte ægtefælle eller samlever eller dennes livsarvinger under 24 år eller forsikredes livsarvinger, stedbørn eller stedbørns livsarvinger under 24 år.
 Stk. 4. Den del af udbetalinger fra pensionsordninger som nævnt i stk. 1, der svarer til indbetalinger på ordningen, som den skattepligtige efter § 55, 1. pkt., kan godtgøre at der ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst for ejeren eller kontohaveren ikke har været hel eller delvis fradrags-eller bortseelsesret for her i landet eller i udlandet, medregnes ikke til den skattepligtige indkomst.
 § 32. Den del af udbetalinger fra pensionsordninger, der svarer til indbetalinger på ordningen, som den afgiftspligtige efter kapitel 3 kan godtgøre at der ved opgørelsen af ejerens eller kontohaverens skattepligtige indkomst ikke har været hel eller delvis fradrags-eller bortseelsesret for her i landet eller i udlandet, svares der ikke afgift af.
 Indkomstskattepligtige pensionsordninger, forsikringer m.v.
 Stk. 2. Præmier eller bidrag til pensionsordninger m.v. som nævnt i stk. 1 kan ikke fradrages ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst...
 Stk. 5. Udbetalinger fra pensionsordninger m.v. som nævnt i stk. 1 til den personkreds, der er nævnt i § 55, 1. pkt., og som svarer til indbetalinger på ordningen, som der ved opgørelsen af ejerens skattepligtige indkomst har været hel eller delvis fradrags-eller bortseelsesret for her i landet eller i udlandet, medregnes til den skattepligtige indkomst..."
 Pensionsbeskatningslovens § 20, stk. 4, blev indsat ved lov nr. 1534 af 19. december 2007. Af de specielle bemærkninger til denne bestemmelse i lovforslaget fremgår bl.a. (Folketingstidende 2007-08, 2. samling, tillæg A, lovforslag nr. L 9, s. 192):
 Efter den gældende bestemmelse i lovens § 20 medregnes udbetalinger fra visse pensionsordninger til den skattepligtige indkomst, uanset om der har været fradrags- eller bortseelsesret for indbetalingerne.
 Det foreslås at indskrænke denne bestemmelse, således at udbetalinger, der svarer til indbetalinger (opgjort efter et krone til krone princip), som personen ikke har opnået hel eller delvis fradragsret eller bortseelsesret for her i landet eller i udlandet, ikke medregnes ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst.
 Princippet bag den foreslåede bestemmelse er det samme som i den foreslåede bestemmelse i lovens § 32, jf. lovforslagets § 1, nr. 23, om afgifter af udbetalinger fra ordninger omfattet af lovens afsnit I, samt delvist den foreslåede bestemmelse i lovens § 53 A, stk. 5, jf. lovforslagets § 1, nr. 35, om beskatningen af udbetalinger fra ordninger omfattet af lovens afsnit II A. Der foreligger en formodning for, at der har været enten fradragsret eller bortseelsesret for alle indbetalinger til pensionsordningen. Det er således op til indehaveren af pensionsordningen at dokumentere eller sandsynliggøre, at der ikke har været fradrags-eller bortseelsesret for indbetalingerne. Dette gælder også, hvor indbetalingerne ligger langt tilbage i tid, hvor det kan være vanskeligt for indehaveren at fremskaffe dokumentationen, som for eksempel en erklæring herom fra udenlandske skattemyndigheder.
 Udbetalinger, som modsvares af fradragsberettigede indbetalinger, medregnes til den skattepligtige indkomst, uanset at indbetalingerne efter omstændighederne ikke har haft fradragsmæssig virkning for den pågældende skatteyder. Det kan være tilfældet, hvis skatteyderens indkomst ikke overstiger personfradraget, eller hvis skatteyderens indkomst er undergivet lempelse efter ligningslovens § 33 A. Meningen med reglen er alene at kompensere for situationer, hvor der ikke har været fradragsret for pensionsindbetalinger, men ikke hvor fradragsretten ikke har kunnet udnyttes.
 Tilsvarende medregnes udbetalinger, som modsvares af fradragsberettigede indbetalinger, til den skattepligtige indkomst, uanset at indbetalingerne ikke har haft fuld fradragsværdi i den pågældendes skattepligtige indkomst. Hvis der eksempelvis er foretaget indbetalinger på en pensionsordning, som ikke berettiger til fradrag i højere progressionstrin, vil udbetalingerne blive beskattet. Er der på den anden side tale om, at en beløbsgrænse for fradrag er overskredet, således at den overskydende indbetaling ikke er fradragsberettiget, vil udbetalinger, der modsvares af denne del af indbetalingen, være skattefri.
 Lov om beskatning af søfolk (sømandsbeskatningsloven), jf. lov nr. 386 af 27. maj 2005 med senere ændringer, bestemmer bl.a.:
 "Beskatning ved arbejde om bord på dansk skib registreret i Dansk Internationalt Skibsregister
 A er ansat som kaptajn på et containerskib, der er indregistreret i Dansk Internationalt Skibsregister (DIS), og hans lønindkomst er derfor fritaget for beskatning efter sømandsbeskatningslovens § 5. Hans arbejdsgiver indbetaler bidrag til en pensionsordning i PFA. Sådanne pensionsbidrag skal efter pensionsbeskatningslovens § 19 ikke medregnes i hans skattepligtige indkomst (bortseelsesret).
 Sagen angår, om A er berettiget til skatte- og afgiftsfrihed for udbetalinger fra den nævnte arbejdsgiveradministrerede pensionsordning, i det omfang udbetalingerne modsvarer indbetalinger foretaget efter den 1. januar 2008.
 Højesteret tiltræder af de grunde, som landsretten har anført, at den omstændighed, at A ikke har haft nogen skattemæssig fordel af bortseelsesretten for pensionsindbetalingerne, ikke kan føre til, at pensionsudbetalingerne er skatte- og afgiftsfri efter pensionsbeskatningslovens § 20, stk. 4.
 Det, som A har anført for Højesteret om et generelt princip om symmetri i beskatningen, kan ikke føre til et andet resultat.
 Under hensyn til, at hovedforhandlingen måtte omberammes på grund af Skatteministeriets forhold, fastsættes sagsomkostningerne til delvis dækning af advokatudgift med 30.000 kr.
 I sagsomkostninger for Højesteret skal Søfartens Ledere som mandatar for A betale 30.000 kr. til Skatteministeriet.


text:
EL õiguse tõlgendamine
 Euroopa Liidu Kohtu tõlgendused
 5-19-29/18 Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium 24.10.2019
 Riigikohtu pädevus
 Riigikohus ei saa praegusel juhul kontrollida põhiseaduslikkuse järelevalve menetluses vahetult riigisisese normi kooskõla EL-i õigusega. PSJKS eelotsuse küsimise korda ei reguleeri. Siiski ei ole eelotsuse küsimine ka põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse raames välistatud. Kui Euroopa Kohus asub direktiivi tõlgendades seisukohale, et sellega on vastuolus riigisisesed õigusnormid, mis sätestavad, et kuulmise nõrgenemine alla nõutud normi on absoluutne vastunäidustus teenimisele vanglateenistuses, ja mis ei võimalda kasutada kuulmisnõuete täidetuse hindamisel korrigeerivaid abivahendeid, siis on käesolevas põhiseaduslikkuse järelevalve asjas vaidluse all olevad Vabariigi Valitsuse 22.01.2013. a määruse nr 12 „Vanglateenistuse ametniku tervisenõuded ja tervisekontrolli kord ning tervisetõendi sisu ja vormi nõuded“ normid EL-i õigusega vastuolus. Sel juhul oleks ringkonnakohus pidanud jätma need normid EL-i õiguse ülimuslikkuse põhimõttest tulenevalt haldusasja lahendamisel kohaldamata ning põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse algatamata (RKPJK määrus kohtuasjas nr 3-4-1-5-08, p 32). Järelikult peaks kolleegium jätma taotluse läbi vaatamata, sest vaidlustatud normid ei oleks haldusasja lahendamisel asjassepuutuvad PSJKS § 9 lg 1 ja § 14 lg 2 esimese lause tähenduses. Juhul, kui vaidlusalune määrus osutub olema direktiiviga kooskõlas, ei saa sellest iseenesest järeldada, et samad sätted on kooskõlas põhiseadusega (RKÜK otsus kohtuasjas nr 3-2-1-71-14, p 81), ning kolleegium saab jätkata nende põhiseaduspärasuse kontrollimist. (p 46)
 Praeguse põhiseaduslikkuse järelevalve asja lahendamiseks vajalik Euroopa Kohtu seisukoht küsimuses, kas direktiivi 2000/78/EÜ art 2 lg-t 2 koostoimes sama direktiivi art 4 lg-ga 1 tuleb tõlgendada nii, et direktiiviga on vastuolus niisugused riigisisesed õigusnormid, mis sätestavad, et kuulmise nõrgenemine alla nõutud normi on absoluutne vastunäidustus teenimisele vanglateenistuses, ja mis ei võimalda kasutada kuulmisnõuete täidetuse hindamisel korrigeerivaid abivahendeid. Direktiivi tekstist ega Euroopa Kohtu senisest praktikast direktiivi 2000/78/EÜ art 4 lg 1 sisustamisel ei saa kolleegiumi hinnangul teha üheseid järeldusi käesoleva kohtuasja jaoks. Samuti ei ole Euroopa Kohtu menetluses nimetatud küsimust puudutavaid eelotsusetaotlusi. Seega ei ole tegemist acte clair või acte éclairé olukorraga. (p 45)
 võrdsuspõhiõigus (§ 12)
 üldine võrdsuspõhiõigus (§ 12 lg 1)
 võrdväärsus
 Põhiseaduse kõrval tuleneb avaliku võimu kohustus kohelda puudega isikuid muude sarnases olukorras olevate isikutega võrdselt ja neid mitte diskrimineerida ka EL-i õigusest. EL-i lepingu art 2 kohaselt rajaneb EL võrdsuse põhimõttel. EL-i põhiõiguste harta artikli 21 p 1 kohaselt on muu hulgas keelatud igasugune diskrimineerimine puude tõttu. Direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, eesmärk on art-st 1 tulenevalt kehtestada raamistik muu hulgas puude alusel diskrimineerimise vastu võitlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel. Sama direktiivi art 3 lg 1 kohaselt kohaldatakse direktiivi kõikide isikute suhtes nii avalikus kui ka erasektoris, sealhulgas avalik-õiguslike isikute suhtes, kui kõne all on muu hulgas töö tingimused, kaasa arvatud töölt vabastamine (p c). Direktiivi art 2 lg 2 p-i a kohaselt loetakse otseseks diskrimineerimiseks seda, kui puudest tuleneval põhjusel koheldakse ühte inimest halvemini, kui on koheldud, koheldakse või võidakse kohelda teist inimest samalaadses olukorras. Ehkki direktiivi art 4 lg 1 kohaselt võivad liikmesriigid olenemata direktiivi art 2 lg-test 1 ja 2 ette näha, et erinevat kohtlemist ükskõik millise art-s 1 nimetatud põhjusega seotud omaduse alusel ei peeta diskrimineerimiseks, kui see omadus on kutsetegevuse laadi või sellega liituvate tingimuste tõttu oluline ja määrav kutsenõue, on sellise erandi tegemine lubatav üksnes tingimusel, et sellel on õigustatud eesmärk ning nõue on eesmärgiga proportsionaalne. Ka direktiivi art 2 lg 5 kohaselt ei piira direktiiv riigisisese õigusega sätestatud meetmeid, mis on demokraatlikus ühiskonnas vajalikud avaliku julgeoleku ja korra tagamiseks, kuritegude ennetamiseks, tervise ning teiste inimeste õiguste ja vabaduste kaitseks. Direktiivi põhjendus 18 selgitab, et direktiiviga ei nõuta, et relvajõud, politsei, vangla- või päästetalitused võtaksid tööle või hoiaksid tööl isikuid, kellel ei ole nõuetekohaseid võimeid, et täita ülesandeid, mida neilt võidakse nõuda õigustatud eesmärgiga säilitada nende talituste toimevõime. Ka Euroopa Kohus on järeldanud, et soov tagada nimetatud teenistuste toimevõime ja nõuetekohane toimimine on direktiivi 2000/78/EÜ art 4 lg 1 mõttes isikute erineva kohtlemise õigustatud eesmärk. Siiski on oluline välja selgitada, kas põhikohtuasjas kõne all olevas riigisiseses õigusnormis sellise piirangu kehtestamisega seati proportsionaalne nõue ehk kas see piirang on sobiv, et saavutada taotletud eesmärk, ning kas see ei lähe kaugemale, kui on selle eesmärgi saavutamiseks vaja (nt EIK otsus nr C-416/13, Vital Perez, p-d 43–45). (p 44)
 Põhiseaduse kõrval tuleneb avaliku võimu kohustus kohelda puudega isikuid muude sarnases olukorras olevate isikutega võrdselt ja neid mitte diskrimineerida ka EL-i õigusest. EL-i lepingu art 2 kohaselt rajaneb EL võrdsuse põhimõttel. EL-i põhiõiguste harta artikli 21 p 1 kohaselt on muu hulgas keelatud igasugune diskrimineerimine puude tõttu. (p 44)
 vanglateenistus
 Justiitsministeerium kinnitab, et kuuldeaparaadi kasutamine ei ole vangla territooriumil iseenesest keelatud. Justiitsministeerium ja Tartu Vangla põhjendavad Vabariigi Valitsuse 22.01.2013. a määruse nr 12 „Vanglateenistuse ametniku tervisenõuded ja tervisekontrolli kord ning tervisetõendi sisu ja vormi nõuded“ kuulmisele kehtestatud nõudeid ja piirangut, et kuulmisnõuete täitmisel ei või kasutada abivahendeid, julgeoleku ja avaliku korra tagamise vajadusega: tulenevalt piiratud ressursist peab kaebaja olema võimeline täitma kõiki vanglateenistuse ametniku ülesandeid, milleks tal on väljaõpe, ja vajaduse korral osutama ka ametiabi politseile. Vanglateenistuse ametniku loomulik kuulmine peab seetõttu olema tasemel, mis ka ilma abivahendita (nt kui kuuldeaparaadi patarei on tühi või aparaat tuleb ründe korral ära) tagab igas olukorras tema enda ja teiste teenistujate ohutuse ning täisväärtusliku kommunikatsiooni. (p 42)
 Euroopa Liidu õigusega seotud sätte kontroll
 Tagamaks EL-i õiguse täiemahuline toime, tuleb vajaduse korral jätta kohaldamata sellega vastuolus olevad riigisisesed sätted ning puudub vajadus oodata sätete kõrvaldamist põhiseaduslikkuse järelevalve menetluse kaudu (nt Euroopa Kohtu otsus nr C-378/17, An Garda Síochána, p 50; RKPJK otsus kohtuasjas nr 3-4-1-5-08, p 31). (p 43)
 Arvestades eeltoodut ja Euroopa Kohtu praktika puudumist vaidlusaluses küsimuses, peab kolleegium vajalikuks EL-i toimimise lepingu art 267 lg 1 p-le b ja sama art lg-le 3 tuginedes küsida Euroopa Kohtult eelotsust. (p 47)
 Õigustloovate aktide põhiseaduslikkuse järelevalve
 põhiseaduslikkuse järelevalve kohtuotsuse või -määruse alusel
 kohtuasja lahendamisel kohaldamata jätmine ja põhiseadusega vastuolus olevaks tunnistamine
 asja lahendamise piirid
 3-3-1-49-07 Riigikohus 13.11.2007
 teabe nõudmine kolmandatelt isikutelt
 Tsiviilõiguslike lepingutega laopidaja ja omaniku vahel on laopidajal samuti võimalik kauba turule viimisega kasumit teenida. Üleliigse loavaru tasu seadus teabe kogumise võimalusi peale omanikult/käitlejalt deklaratsiooni nõudmise ette ei näe. Seetõttu tuleb kasutada teisi ja teistes seadustes ettenähtud võimalusi ja vahendeid, nt toote kohta maksuhalduri enda poolt tollipiiril kogutud informatsiooni kasutamine. Kuivõrd üleliigse laovaru tasu on vaadeldav riikliku maksuna vastavalt MKS §-s 2 toodud maksu mõistele, siis võib üleliigse laovaru tasu kindlakstegemisel kasutada maksukorralduse seaduses tõendite kogumiseks ette nähtud vahendeid, nt MKS §-s 61 sätestatud teabe nõudmist kolmandatelt isikutelt.
 Euroopa Kohus on 15. jaanuari 2002. a otsuses kohtuasjas nr C-179/00: Weidacher leidnud, et üleliigse loavaru hoidja/valdaja on isik, kes omab õiguslikku võimu viia ladustatud kaup turule ja teenida seeläbi kasumit. Ka Euroopa Komisjoni määrustes nr 1972/2003/EÜ ja nr 60/2004/EÜ tuleb üleliigse laovaru hoidjat/valdajat (eesti keeles ka omanikku) mõista Euroopa Kohtu tõlgenduse kohaselt.
 Käitleja mõistet tuleb üleliigse laovaru tasu seaduses mõista läbivalt ühtmoodi. Käitleja saab ka ÜLTS § 8 lg 1 mõttes, st deklaratsiooni esitamise kohustuse mõttes olla vaid selline isik, kellel on õigus ladustatud kaup (põllumajandustoode) turule tuua ja sel teel kasu saada. Isikul, kellel nimetatud õigus puudub, ei saa sellist laovaru tekkida ja tal ei saa tekkida ka laovaru deklareerimise kohustust.
 Koostoimes Euroopa Komisjoni määrustega nr 1972/2003/EÜ ja nr 60/2004/EÜ on käitleja ÜLTS § 5 lg 1 mõistes isik, kellel on õigus tuua ladustatud kaup (põllumajandustoode) turule ja saada sel teel kasu. Sellist tõlgendamist toetavad ka ÜLTS § 10 lg 2 ja ÜLTS § 12. Laopidaja suhtes nende sätete kohaldamine ei ole üldjuhul võimalik, sest laopidaja ei ole põllumajandustooteid ise soetanud, tootnud ega ümbertöötlemisel kasutanud. Samuti ei ole tal võimalik neid müüa ega turult kõrvaldada, kui sellega rikutakse kauba omaniku omandiõigust ja konkreetseid hoiusuhetest tulenevaid kohustusi.
 vt p 10.
 3-3-1-74-05 Riigikohus 25.04.2006
 HKMS § 22 lg 2 p 4 ei saa mõista selliselt, et Eesti seadusandja oleks ette näinud ja et tal oleks üldse pädevus ette näha, et põhiseaduslikkuse järelevalve asja lahendamine tähendab ka EL-i teisese õiguse EÜ asutamislepingule vastavuse kontrolli, mille teostamise õigus on Euroopa Kohtul. EL-i teiseste õigusaktide Euroopa Liidu esmasele õigusele vastavuse järelevalve EL-i tasandil ei ole võrdsustatav peamiselt Riigikohtus toimuva siseriikliku õiguse põhiseaduslikkuse järelevalve menetlusega. Seetõttu ei ole sellises asjas HKMS § 22 lg 2 p 4 kohaldatav.
 Euroopa Kohtus või Euroopa Ühenduste esimese astme kohtus läbivaatamisel olevat asja on võimalik mõista HKMS § 22 lg 1 p-s 3 märgitud "teise kohtuasjana" ja menetluse peatamise korral on sobivam toetuda HKMS § 22 lg 1 p-le 3.
 Siseriiklikus õiguses puudub alus menetluse peatamiseks juhul, kui Eesti kohus soovib taotleda või peab taotlema Euroopa Kohtult eelotsust. Eesti menetlusõiguses menetluse peatamist võimaldava täpse sätte puudumine ei takista aga Eesti kohtu õigust või kohustust küsida Euroopa Kohtult eelotsust EL-i õiguse tõlgendamises või kehtivuses. EÜ asutamislepingus sätestab eelotsuse küsimise alused art 234, millele Eesti kohus saab menetlust peatades tugineda.
 EL-i määruse tõlgendamiseks Euroopa Kohtult eelotsuse küsimine aitab Eesti kohtul otsustada, kas EL-i määrust rakendav Eesti õigus vastab EL-i määrusele.
 Vt p 13.
 vt p 9.
 Kui Eesti kohtul tekib kahtlus Euroopa Liidu teisese õiguse kehtivuses ning ka juhul, kui kahtlus tekib EL-i õigusakti suhtes, millel põhineb siseriiklik meede, peatab kohus asja menetluse ja küsib Euroopa Kohtult asjassepuutuva EL-i õigusakti või selle sätte kehtivuse väljaselgitamiseks eelotsust. Kui samas küsimuses on juba Euroopa Kohtule eelotsus esitatud või samas küsimuses on käimas EL-i õigusakti kehtivust selgitav menetlus, tuleb Eesti kohtul otsustada, kas menetlus peatada, ja vajadusel ka ise Euroopa Kohtult eelotsust taotleda.
 EL-i määruse ülevõtmine selle sätete siseriiklikusse õigusesse ümber kirjutamise abil on vastuolus Euroopa Kohtu seisukohtadega (vt Euroopa Kohtu 07.02.1973 otsus 39/72 ja 02.02 1977. otsus 50/76). Mõnel juhul võib siiski olla vajalik määruse rakendamiseks võtta vastu siseriiklikke õigusakte, et määrata kindlaks EL-i õigust kohaldavad liikmesriigi institutsioonid, liikmesriigi õigusega sobivad sanktsioonid EL-i määrusest tulenevate kohustuste täitmata jätmise eest jms. Kuid ka seejuures ei tohi EL-i määrust rakendav liikmesriigi õigus olla vastuolus EL-i õigusega ja siseriikliku õigusakti sisu peab vastama EL-i määruses sätestatud volitusnormi ulatusele.
 Eesti õiguse vastavus EL õigusele
 Kui Eesti kohtul tekib kahtlus, kas Euroopa Liidu teisene õigusakt on vastavuses EÜ asutamislepinguga või EL ülejäänud esmase õigusega, siis ei saa kohus jätta ise EL-i õigusakti kohaldamata ega seda kehtetuks tunnistada. EL-i õigusakti kehtetuks tunnistamise õigus on üksnes Euroopa Kohtul (Euroopa Ühenduste esimese astme kohtul). EL-i õigusaktide kehtivuse üle ei saa Eesti kohtud järelevalvet teostada.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 28.1.2012
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 25/10
 Решение на Съда (четвърти състав) от 10 ноември 2011 г. (преюдициално запитване от Rechtbank Haarlem — Нидерландия) — X/Inspecteur van de Belastingdienst/Y (C-319/10), X BV/Inspecteur van de Belastingdienst P (C-320/10)
 (Съединени дела C-319/10 и C-320/10) (1)
 (Обща митническа тарифа - Комбинирана номенклатура - Тарифно класиране - Обезкостено, замразено и осолено пилешко месо - Валидност и тълкуване на Регламенти (ЕО) No 535/94, No 1832/2002, No 1871/2003, No 2344/2003 и No 1810/2004 - Допълнителна забележка 7 от глава 2 на Комбинираната номенклатура - Решение на Органа за уреждане на спорове на СТО - Правно действие)
 (2012/C 25/16)
 Език на производството: нидерландски
 Запитваща юрисдикция
 Rechtbank Haarlem
 Страни в главното производство
 Ищци: X (C-319/10), X BV (C-320/10)
 Ответници: Inspecteur van de Belastingdienst/Y (C-319/10), Inspecteur van de Belastingdienst P (C-320/10)
 Предмет
 Преюдициално запитване — Rechtbank Haarlem — Тълкуване и действителност на Регламент (ЕО) No 535/94 на Комисията от 9 март 1994 година за изменение на Приложение I към Регламент (ЕИО) No 2658/87 на Съвета относно тарифната и статистическа номенклатура и Общата митническа тарифа (ОВ L 68, стp. 15), на Регламент No 1832/2002 на Комисията от 1 август 2002 година за изменение на Приложение I към Регламент (ЕИО) No 2658/87 на Съвета относно тарифната и статистическа номенклатура и Общата митническа тарифа (ОВ L 290, стp. 1), на Регламент No 1871/2003 на Комисията от 23 октомври 2003 година за изменение на Приложение I към Регламент (ЕИО) No 2658/87 на Съвета относно тарифната и статистическа номенклатура и Общата митническа тарифа (ОВ L 275, стp. 5) и на Регламент No 2344/2003 на Комисията от 30 декември 2003 година за изменение на Приложение I към Регламент (ЕИО) No 2658/87 на Съвета относно тарифната и статистическа номенклатура и Общата митническа тарифа (ОВ L 346, стp. 38) — Парчета обезкостено, замразено и осолено пилешко месо — Тарифно класиране
 Диспозитив
 При обстоятелства като разглежданите по главното производство, при които декларации за „допускане за свободно обращение“ са подадени преди 27 септември 2005 г., не може да се прави позоваване на решението на Органа за уреждане на спорове на Световната търговска асоциация (СТО) от 27 септември 2005 г. за приемане на доклад на апелативния орган на СТО (WT/DS269/AB/R, WT/DS286/AB/R) и два доклада на специална група на СТО (WT/DS269/R и WT/DS286/R), както са изменени с доклада на апелативния орган, нито в рамките на тълкуването на допълнителна забележка 7 от глава 2 на Комбинираната номенклатура, фигурираща в Регламент (ЕО) No 1810/2004 на Комисията от 7 септември 2004 г. за изменение на приложение I към Регламент (ЕИО) No 2658/87 на Съвета от 23 юли 1987 година относно тарифната и статистическа номенклатура и Общата митническа тарифа, нито в рамките на преценката на валидността на тази допълнителна забележка.
 (1) ОВ C 246, 11.9.2010 г.


text:
 8.12.2014
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 439/28
 Kanne 12.5.2014 – Arvanitis ym. v. Euroopan parlamentti ym.
 (Asia T-350/14)
 (2014/C 439/38)
 Oikeudenkäyntikieli: kreikka
 Asianosaiset
 Kantajat: Athanasios Arvanitis (Rodos, Kreikka) ja 47 muuta kantajaa (edustaja: asianajaja Ch. Papadimitriou)
 Vastaajat: Euroopan parlamentti, Eurooppa-neuvosto, Euroopan unionin neuvosto, Euroopan komissio, Euroopan keskuspankki ja euroryhmä
 Vaatimukset
 Kantajat vaativat unionin yleistä tuomioistuinta
 —
 toteamaan, että vastaajat ovat laiminlyöneet lainsäätämisen Euroopan unionin oikeuden yleisten periaatteiden täysimääräiseksi soveltamiseksi, ja erityisesti, että määräaikaista työtä koskevaa direktiiviä oli sovellettava, kun kantajat irtisanottiin entisestä Olympic Airwaysistä (Olympiaki Aeroporia), mitä edellytettiin Euroopan komission päätöksessä, joka saatettiin osaksi Kreikan kansallista oikeutta lailla 3717/2008
 —
 antamaan kantajille ja kaikille muille irtisanotuille entisen Olympic Airwaysin työntekijöille suoraan sovellettavalla unionin toimella, direktiivillä, asetuksella tai muulla unionin lailla mahdollisuuden saada korvaus, johon heillä olisi ollut oikeus pysyvän työsuhteen perusteella pakollisen irtisanomisensa/lähtönsä Olympic Airwaysistä yhteydessä, ja
 —
 määräämään 3 00 000 euroa vahingonkorvausta suoraan sovellettavalla unionin toimella, direktiivillä, asetuksella tai muulla unionin lailla jokaiselle kantajalle heidän kärsimästään vaivasta, ahdistuksesta, vakavasta perusoikeuksien loukkauksesta ja työelämän ennenaikaisesta päättymisestä.
 Kanneperusteet/ Oikeudelliset perusteet ja pääasialliset perustelut
 Kanteensa tueksi kantajat vetoavat kahteen perusteeseen.
 1)
 Ensimmäinen kanneperuste: Laki 3717/2008, jossa säädettiin Olympic Airwaysin sulkemisesta ja koko sen tilapäisen henkilöstön irtisanomisesta, on todellisuudessa unionin toimi, ja käytännössä Euroopan unionin toimielimet sekä erityisesti Euroopan keskuspankki ja Euroopan komissio edellyttivät sitä, ja kaikkien Kreikan hallituksen toteuttamien lainsäädäntötoimepiteiden taustalla oli euroryhmän, ECOFINin, Euroopan keskuspankin ja Euroopan komission ohjeistus tai pikemminkin päätös.
 2)
 Toinen kanneperuste: Se, että entisen Olympic Airwaysin tilapäistä henkilöstöä ei rinnastettu muihin Olympic Airwaysiin pysyvässä työsuhteessa olleisiin ja että heille ei nimenomaisesti määrätty korvausta heidän lähtönsä Olympic Airwaysistä yhteydessä, aiheutti heille välitöntä, henkilökohtaista ja vakavaa vahinkoa sekä riisti heiltä mahdollisuuden hyötyä perusoikeuksistaan.


type: wikipedia

text:
De Egeïsche landsalamander, ook wel Lycische landsalamander, (Lyciasalamandra luschani) is een salamander uit de familie echte salamanders (Salamandridae).
 Naamgeving
 De soort werd voor het eerst wetenschappelijk beschreven door Franz Steindachner in 1891. Oorspronkelijk werd de wetenschappelijke naam Molge Luschani gebruikt. Tot 2004 was de wetenschappelijke naam Salamandra luschani, waardoor deze nog veel wordt vermeld.
 Uiterlijke kenmerken
 De lengte is ongeveer 14 centimeter, vrouwtjes worden gemiddeld enkele centimeters langer dan mannetjes. De kleurenvariatie is erg groot en verschilt per ondersoort, er zijn er 8 in totaal. De algemene kleur is rood tot roodbruin, meestal egaal, maar soms met een vlekkentekening en een duidelijk gele buik en onderzijde van de flanken. De oogleden zijn bol en de ogen meestal helder geel en hebben een horizontale pupil. De tenen zijn bij de achterpoten voorzien van dikke zwemvliezen voorzien en de huid doet sterk denken aan schuurpapier gemaakt van rubber; glanzend maar met vele kleine bultjes die niet aan schubben of wratten doen denken. De mannetjes zijn eenvoudig te herkennen aan de stekelachtige maar slappe huidflap op de staartwortel.
 Verspreiding en habitat
 De Egeïsche landsalamander leeft in delen van Griekenland en in Turkije, langs de Egeïsche Zee. De habitat bestaat uit drogere plekken bij een waterbron in heuvelachtige streken met enige vegetatie, maar geen dichte begroeiing.
 Levenswijze
 Overdag wordt geschuild onder stenen en tijdens de schemering wordt de salamander actief om te gaan jagen. Het voedsel bestaat uit kleine ongewervelden zoals slakken, insecten en wormen.
 Externe link
 Enkele foto's van de Egeïsche landsalamander.
 Bronvermelding
 Echte salamanders
 Dier uit het Palearctisch gebied
 IUCN-status kwetsbaar


type: contracts

text:
 5.3.2020
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 68/4
 DECIZIA NR. 275/2019 A COMITETULUI MIXT AL SEE
 din 13 decembrie 2019
 de modificare a anexei I (Chestiuni veterinare și fitosanitare) la Acordul privind SEE [2020/294]
 COMITETUL MIXT AL SEE,
 având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”), în special articolul 98,
 întrucât:
 (1)
 Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/1678 a Comisiei din 4 octombrie 2019 de modificare a Deciziei 2009/821/CE în ceea ce privește listele punctelor de control la frontieră și ale unităților veterinare din cadrul sistemului TRACES (1) trebuie încorporată în Acordul privind SEE.
 (2)
 Prezenta decizie se referă la legislația privind chestiunile veterinare. Legislația privind chestiunile veterinare nu se aplică Principatului Liechtenstein atât timp cât aplicarea Acordului dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind comerțul cu produse agricole se extinde la Principatul Liechtenstein, astfel cum se specifică în adaptările sectoriale ale anexei I la Acordul privind SEE. Prin urmare, prezenta decizie nu se aplică Principatului Liechtenstein.
 (3)
 În consecință, anexa I la Acordul privind SEE ar trebui modificată,
 ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
 Articolul 1
 În anexa I la Acordul privind SEE, capitolul I partea 1.2, la punctul 39 (Decizia 2009/821/CE a Comisiei) se adaugă următoarea liniuță:
 „—
 32019 R 1678: Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/1678 a Comisiei din 4 octombrie 2019 (JO L 257, 8.10.2019, p. 21).”
 Articolul 2
 Textele Deciziei de punere în aplicare (UE) 2019/1678 în limbile islandeză și norvegiană, care urmează să fie publicate în suplimentul SEE la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, sunt autentice.
 Articolul 3
 Prezenta decizie intră în vigoare la 14 decembrie 2019, cu condiția să se fi efectuat toate notificările prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din Acordul privind SEE (*1).
 Articolul 4
 Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.
 Adoptată la Bruxelles, 13 decembrie 2019.
 Pentru Comitetul mixt al SEE
 Președintele
 Gunnar PÁLSSON
 (1) JO L 257, 8.10.2019, p. 21.
 (*1) Nu au fost semnalate obligații constituționale.


text:
Fórum | VALEO ODBORY
 Fórum - Humpolec
 Příspěvky na tomto fóru jsou přístupné pouze přihlášeným uživatelům!
 Pro přispívání musíte být přihlášen ke svému uživatelskému účtu.
 Krok blíže ke zrušení karenční doby!
 Napsal: §§§ 31. 10. 2018, 16:33
 Dnes Poslaneckou sněmovnou prošel návrh ke znovu zavedení proplácení prvních tří dnů v nemoci. Náš požadavek je tedy opět blíže k realizaci. Teď bude muset návrh projít Senátem.
 Napsal: alfi 25. 10. 2018, 08:41
 Dobry den, muze my nekto poradit jak dlouho mam narok na volno v praci, pokud my umrela mama v zahranici?Normalne vim ze kdyby byl pohreb tady v cr. tak mam 1 den.Ale jase ptam pokad byl pohreb v cizine.Pokad to nekto vite nebo mate stim skusenost tak my prosim odpiste.Vopred dekuji za odpoved.
 Komentáře: 2 komentářů
 Napsal: lupekaka 25. 10. 2018, 13:36
 Dle zákoníku práce opravdu 1 den, ale my máme Kolektivní smlouvu, kde je rozšířeno udělení Pracovního volna s náhradou mzdy ( par. C-5 odst.b.) * při úmrtí rodičů - 2 dny a na další den, jestliže zaměstnanec obstarává pohřeb těchto osob.
 Pokud dodáte na personální potvrzení o pohřbu matky ( musí být doložen váš příbuzenský vztah) s tím, že jste obstarávala pohřeb, máte 3 dny placené.
 pokud potřebujete více volna, musíte se dohodnout na napracování směny, výběru dovolené nebo neplaceném volnu se svým nadřízeným.
 Napsal: filipino_23 30. 10. 2018, 17:29
 mozem potvrdit - pri umrti jedneho z rodicov -> 2dni paragraf, pripadne 3dni ak zariadujete pohreb. V pohrebnictve vydaju potvrdenie o ucasti + pribuzensky vztah k zomrelemu
 Dělnictvu Československému.
 Napsal: §§§ 27. 10. 2018, 22:43
 První republika trvala krátce, jen dvacet let, která se vtěsnala mezi dvě strašlivé války. Musela čelit agresivitě nepřátelských totalitních sil i celosvětové hospodářské krizi. Přesto se považuje za nejšťastnější období, které český národ ve své moderní historii prožil. Naši předkové si svého státu vážili. Věřili, že přes všechny obtíže se jim podaří vybudovat Československo jako stát demokratický, moderní a sociálně spravedlivý. V tomto úsilí hrály nemalou roli i odbory, které se podílely na formulování sociální politiky a zasahovaly do všech oblastí sociální péče a ochrany dělnictva.
 Před 50 lety zavedli v Československu pětidenní pracovní týden.
 Napsal: §§§ 28. 9. 2018, 11:11
 Velkou změnu do fungování podniků, ale ve svých důsledcích i celé československé společnosti, přinesl pětidenní pracovní týden, zavedený do praxe oficiálně 29. září 1968.Zavedení jen pětidenního pracovního týdně připravovali čs. ekonomové od začátku 60. let a museli se vypořádat například s námitkami, že druhý volný den povede k hospodářskému poklesu. Na volné soboty si zaměstnanci ale i podniky zvykali postupně. Dvoudenní volno bývalo zpočátku jen každý druhý víkend, omezovalo se také vyučování na školách, žáci a studenti mívali jen kratší dopolední vyučování. Volného odpoledne středoškoláci podle pamětníků rádi využívali k chození na zábavy.
 Napsal: §§§ 27. 9. 2018, 19:29
 Vážení členi ZO.Nezapomeňte se včas nahlásit u předsedy nebo místopředsedy na výroční schůzi a taneční zábavu. Odborová organizace musí poskytnout zaměstnavateli seznam členů, pro které žádá uvolnění s náhradou mzdy (maximálně 3 hodiny) po dobu konání výroční členské schůze. A to nejméně 5 kalendářních dní před začátkem této schůze. Registrujte se nejdéle do konce října.
 Registrace a přihlášení na akce.
 Napsal: King 17. 9. 2018, 01:07
 Je třeba se začít zajímat o dění kolem sebe. Nic nikomu zadarmo do klína nespadne. Konference se blíží a program bude zajímavý.
 Napsal: lupekaka 18. 9. 2018, 14:44
 500 Kč dosatne každý odborář, který se zůčastní výroční schůze 16.11.2018 ? není to nějaký kec ?
 Napsal: King 19. 9. 2018, 09:28
 Poukázka do kauflandu za 500. Kec to není. Je potřeba se ale registrovat nejdéle do konce října.
 § 54 odst. 6 BOZP
 Napsal: §§§ 2. 7. 2018, 10:03
 Záchod musí být zajištěn pro zaměstnance tak, aby nebyl od pracoviště vzdálen více než 120 metrů; při ztíženém přístupu, při nerovnosti povrchu, chůzi do kopce nebo členitosti přístupové cesty nesmí být vzdálen více než 75 metrů.
 V tom samém paragrafu je řešen i počet záchodů na zaměstnance. V § 54 odst. 7 je uvedeno, že minimální počet záchodů se stanoví podle nejpočetněji zastoupené směny takto:
 a) 1 sedadlo na 10 žen,
 b) 2 sedadla na 11 až 30 žen,
 c) 3 sedadla na 31 až 50 žen,
 d) na každých dalších 30 žen 1 další sedadlo,
 e) 1 sedadlo na 10 mužů,
 f) 2 sedadla na 11 až 50 mužů,
 g) na každých dalších 50 mužů 1 sedadlo.
 Na pracovišti, na němž se vykonává práce ve vnuceném pracovním tempu, se snižuje počet mužů i žen připadajících na stanovený počet sedadel podle uvedeného odstavce 7 o 20 %.
 Známá věc: V jednotě je síla.
 Napsal: §§§ 26. 6. 2018, 16:21
 Zvyšte mzdy, nenažranci! Čeští dělníci se postavili Francouzům. Křičeli, nadávali, vypískali ředitele.
 Na Plzeňsku věc nevídaná. Kolem tří stovek protestujících před branami podniku. Odboráři a zaměstnanci francouzského koncernu Zodiac Aerospace manifestovali za vyšší mzdy, kratší týdenní pracovní dobu a další sociální výhody, které u jejich kolegů v zemi galského kohouta jsou již řadu let naprosto normální. Akci zorganizovali místní odboráři za podpory odborového svazu KOVO, a zatímco na krajském úřadu pořádali tiskovou konferenci po jednání Rady, magistrát města podle pátečního údivu primátora Martina Zrzaveckého (ČSSD) nevěděl o ničem a regionální hospodářská komora ani nevyslala, stejně jako krajský úřad, „zvěda“ na Borská pole. Do Plzně údajně „čistou náhodou, shodou okolností“ dorazil vysoký představitel nového vlastníka této velmi prosperující firmy.
 Ztratit × stratit
 Napsal: lupekaka 13. 6. 2018, 15:02
 Psaní tohoto slova činí značné potíže, a proto je dobré si zapamatovat, že jediná správná podoba uvedeného slovesa je ztratit.
 Pravopis je možné odvodit ze samotného významu slova jednoduchou poučkou. Sloveso ztratit vyjadřuje skutečnost, kdy člověk přijde o něco tak, že to již nelze najít; jedná se tedy o sloveso dokonavé (děj ukončený).
 Existuje též sloveso tratit, které užíváme ve významu prodělávat (přicházet o něco) – tedy sloveso nedokonavé. Předpona z- zde poté plní klasickou funkci a ze slovesa nedokonavého tvoří sloveso dokonavé, tj. tratit – ztratit (podobně jako u sloves: moknout – zmoknout, trestat – ztrestat apod.). Pomůckou nám může být i to, že se svým způsobem může jednat i o změnu stavu, která se též značí předponou z-.
 Komentáře: 1 komentářů
 Napsal: §§§ 14. 6. 2018, 01:16
 Ano,ztratit je dobře.Omlouvám se za pravopisnou chybu.Velmi poučné vysvětlení.
 Ahoj odboráři.
 Napsal: §§§ 8. 6. 2018, 15:12
 Zastavte čas,přišli jsme zas,probudit Vás,než stratíme hlas.
 Zdravice - testování fora
 Napsal: lupekaka 31. 5. 2018, 13:33
 Zdar a sílu všem uživatelům nového fóra. Testování započato, první dotaz k diskusi. Kolik dioptrií má náš předseda ? Trpí krátrozrakostí anebo dalekozrakostí? čekám na reakce .
 Napsal: King 31. 5. 2018, 13:40
 Předseda má astigmatismus.
 Nové fórum pouze pro registrované členy (zaměstnance)
 Napsal: King 30. 5. 2018, 10:56
 Každý člen odborů pokud požádá a bude mít přihlašovací heslo bude moci přistupovat do tohoto fóra pod svojí přezdívkou (nick). Ostatní zaměstnanci musí vyplnit žádost o přístup a pokud bude vedením odborů schválena, tak mohou přistupovat pod přezdívkou na toto fórum.


text:
 8.5.2008
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 L 124/18
 BESCHLUSS DES GEMEINSAMEN EWR-AUSSCHUSSES
 Nr. 156/2007
 vom 7. Dezember 2007
 zur Änderung von Anhang II (Technische Vorschriften, Normen, Prüfung und Zertifizierung) des EWR-Abkommens
 DER GEMEINSAME EWR-AUSSCHUSS —
 gestützt auf das Abkommen über den Europäischen Wirtschaftsraum, geändert durch das Anpassungsprotokoll zum Abkommen über den Europäischen Wirtschaftsraum, nachstehend „Abkommen“ genannt, insbesondere auf Artikel 98,
 in Erwägung nachstehender Gründe:
 (1)
 Anhang II des Abkommens wurde durch den Beschluss des Gemeinsamen EWR-Ausschusses Nr. 141/2007 vom 26. Oktober 2007 (1) geändert.
 (2)
 Die Entscheidung 2007/395/EG der Kommission vom 7. Juni 2007 über die von den Niederlanden nach Artikel 95 Absatz 4 EG-Vertrag notifizierten einzelstaatlichen Bestimmungen zur Verwendung kurzkettiger Chlorparaffine (2) ist in das Abkommen aufzunehmen —
 BESCHLIESST:
 Artikel 1
 In Anhang II Kapitel XV des Abkommens wird nach Nummer 12x (Richtlinie 2006/66/EG des Europäischen Parlaments und des Rates) folgende Nummer eingefügt:
 „12y.
 32007 D 0395: Entscheidung 2007/395/EG der Kommission vom 7. Juni 2007 über die von den Niederlanden nach Artikel 95 Absatz 4 EG-Vertrag notifizierten einzelstaatlichen Bestimmungen zur Verwendung kurzkettiger Chlorparaffine (ABl. L 148 vom 9.6.2007, S. 17)“.
 Artikel 2
 Der Wortlaut der Entscheidung 2007/395/EG in isländischer und norwegischer Sprache, der in der EWR-Beilage des Amtsblatts der Europäischen Union veröffentlicht wird, ist verbindlich.
 Artikel 3
 Dieser Beschluss tritt am 8. Dezember 2007 in Kraft, sofern dem Gemeinsamen EWR-Ausschuss alle Mitteilungen nach Artikel 103 Absatz 1 des Abkommens vorliegen (3).
 Artikel 4
 Dieser Beschluss wird im EWR-Abschnitt und in der EWR-Beilage des Amtsblatts der Europäischen Union veröffentlicht.
 Geschehen zu Brüssel am 7. Dezember 2007.
 Für den Gemeinsamen EWR-Ausschuss
 Der Vorsitzende
 Stefán Haukur JÓHANNESSON
 (1) ABl. L 100 vom 10.4.2008, S. 68.
 (2) ABl. L 148 vom 9.6.2007, S. 17.
 (3) Ein Bestehen verfassungsrechtlicher Anforderungen wurde nicht mitgeteilt.


type: legislation

text:
 AN COIMISIÚN EORPACH
 An Bhruiséil,3.9.2021
 COM(2021) 532 final
 2021/0283(NLE)
 Togra le haghaidh
 CINNEADH ÓN gCOMHAIRLE
 maidir leis an seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais Eorpaigh ag an seachtú seisiún de Chruinniú na bPáirtithe i gCoinbhinsiún Aarhus maidir leis na cásanna comhlíonta ACCC/C/2008/32 agus ACCC/C/2015/128
 MEABHRÁN MÍNIÚCHÁIN
 1.Ábhar an togra
 Baineann an togra seo leis an gcinneadh lena mbunaítear an seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais ag an seachtú Cruinniú de chuid na bPáirtithe i gCoinbhinsiún Aarhus i dtaca le Cinneadh VII.8f atá beartaithe a ghlacadh maidir le comhlíonadh a chuid oibleagáidí faoin gCoinbhinsiún ag an Aontas Eorpach
 2.Comhthéacs an togra
 2.1.Coinbhinsiún Aarhus
 An Coinbhinsiún maidir le Rochtain ar Fhaisnéis, Rannpháirtíocht Phoiblí i gCinnteoireacht agus Rochtain ar Cheartas i gCúrsaí Comhshaoil (‘Coinbhinsiún Aarhus’)
 1
 , is comhaontú comhshaoil iltaobhach é a tugadh i gcrích faoi choimirce Choimisiún Eacnamaíochta na Náisiún Aontaithe don Eoraip (UNECE).
 D’fhormheas an Comhphobal Eorpach Coinbhinsiún Aarhus an 17 Feabhra 2005
 2
 , agus rinne sé Dearbhú freisin tar éis é a shíniú
 3
 . Is Páirtithe iad na Ballstáit uile sa Chomhaontú. Cuidíonn Rialachán (CE) Uimh. 1367/2006 (‘Rialachán Aarhus’) le cur chun feidhme an Choinbhinsiúin maidir le hinstitiúidí agus comhlachtaí an Aontais
 4
 .
 2.2.Coinbhinsiún Aarhus
 Tagann na Páirtithe conarthacha i gCoinbhinsiún Aarhus le chéile gach 4 bliana agus baineann ceann amháin de na buanmhíreanna ar an gclár oibre le comhlíonadh an Choinbhinsiúin ag na Páirtithe. I gcomhréir le hAirteagal 15 de, déanann an Coiste um Chomhlíonadh, arna bhunú faoin gCoinbhinsiún, an chomhlíontacht a mheasúnú. Tá torthaí an Choiste um Chomhlíonadh críochnaitheach.
 Cuirtear torthaí an Choiste faoi bhráid Chruinniú na bPáirtithe i gCoinbhinsiún Aarhus lena bhformhuiniú i gcomhréir le Riail 37 de Chinneadh I/7 maidir le hathbhreithniú ar chomhlíonadh
 5
 . Dá bhformhuineofaí iad, bhainfidís amach an stádas atá ag léirmhíniú oifigiúil ar Choinbhinsiún Aarhus, agus dá bhrí sin bheidís ina gceangal ar na Páirtithe Conarthacha agus ar na Comhlachtaí Coinbhinsiúin.
 Is trí chomhthoil a chinneann Cruinniú na bPáirtithe i gcoitinne. I gcás ina bhfuil na hiarrachtaí uile chun teacht ar chomhthoil ídithe, déantar cinntí maidir le hábhair shubstainteacha le tromlach trí cheathrú de vótaí na bPáirtithe atá i láthair agus a vótálann
 6
 . Tá 27 vóta ag an Aontas as 46 vóta san iomlán má bhíonn na Páirtithe go léir i láthair.
 Roimh Chruinniú na bPáirtithe, bunaítear seasaimh an Aontais i Meitheal na Comhairle um Shaincheisteanna Idirnáisiúnta i leith an Chomhshaoil.
 2.3.An gníomh atá beartaithe ag Coinbhinsiún Aarhus
 An 18 – 20 Deireadh Fómhair 2021, le linn an seachtú seisiún dá chuid, tá Cruinniú na bPáirtithe i gCoinbhinsiún Aarhus le Cinneadh VII.8f a ghlacadh maidir le comhlíonadh an Choinbhinsiúin ag an Aontas Eorpach (‘an gníomh atá beartaithe’).
 Is é is cuspóir don ghníomh atá beartaithe a chinneadh an bhfuil an tAontas Eorpach i gcomhréir le cásanna ACCC/C/2008/32 agus ACCC/C/2015/128 go háirithe, agus na coinníollacha a leagan amach is gá chun comhlíonadh a áirithiú agus, b’fhéidir, oibleagáidí tuairiscithe rialta a thabhú agus a iarraidh ar an bPáirtí lena mbaineann bearta práinneacha a dhéanamh chun comhlíonadh a áirithiú.
 3.An seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais
 An 17 Márta 2017, d’eisigh an Coiste torthaí i gcás ACCC/C/2008/32 maidir le rochtain ar an gceartas ar leibhéal an Aontais
 7
 , cás a thug an eagraíocht neamhrialtasach (ENR) ClientEarth. Chinn an Coiste go sáraítear an Coinbhinsiún le rialacha an Chonartha maidir le rochtain ar an gceartas os comhair Chúirteanna an Aontais, mar a léirmhínigh siad iad, agus leis na critéir maidir le rochtain ar athbhreithniú riaracháin faoi Rialachán Aarhus.
 I gcás comhlíonadh ar leithligh, is é sin ACCC/C/2015/128
 8
 , ar tugadh a chuid torthaí an 17 Márta 2021, chinn an Coiste gur sháraigh an tAontas an Coinbhinsiún toisc nár tugadh rochtain don phobal ar nósanna imeachta riaracháin nó breithiúnacha le go bhféadfaí agóid a dhéanamh i gcoinne cinntí maidir le bearta státchabhrach a rinne an Coimisiún Eorpach.
 An 14 Deireadh Fómhair 2020, ghlac an Coimisiún togra chun Rialachán Aarhus a leasú
 9
 agus teachtaireacht maidir le Rochtain ar an gCeartas
 10
 mar fhreagairt ar thorthaí an Choiste i gcás ACCC/C/2008/32. Ba fhreagairt é sin ar an iarraidh a rinne an Chomhairle
 11
 ar an gCoimisiún togra reachtach a chur síos mar aon leis na gealltanais a thug an Coimisiún sa Teachtaireacht maidir leis an gComhaontú Glas don Eoraip.
 Mar thoradh deiridh ar an bpróiseas reachtach, thángthas ar chomhaontú polaitiúil sa chruinniú tríthaobhach an 12 Iúil 2021 inar tugadh aghaidh ar ábhair imní uile an Choiste um Chomhlíonadh i gcás ACCC/C/2008/32.
 Baineann cás ACCC/C/2015/128 le heisceachtaí státchabhrach faoi Rialachán Aarhus, nach raibh mar chuid den togra reachtach ón gCoimisiún a mheabhraítear thuas. Ag an gcruinniú tríthaobhach an 12 Iúil 2021, áfach, d’eisigh an Coimisiún ráiteas mar chuid den chomhréiteach as ar tháinig glacadh Rialachán athbhreithnithe Aarhus, inar gheall sé go ndéanfadh sé measúnú ar na torthaí sa chás seo agus an toradh a fhoilsiú faoi dheireadh 2022. Dúirt an Coimisiún freisin go gcuirfidh sé bearta chun cinn faoi dheireadh 2023, más iomchuí, chun aghaidh a thabhairt ar an tsaincheist, i bhfianaise na n‐oibleagáidí atá ar an Aontas agus ar na Ballstáit faoi Choinbhinsiún Aarhus agus rialacha dhlí an Aontais maidir le státchabhair á gcur san áireamh.
 Baineann an tionscnamh seo le Dréacht-Chinneadh ón gComhairle lena gcumhdaítear an dá chás sin; dá réir sin, is féidir leis an Aontas seasamh aontaithe a chur in iúl ag Cruinniú na bPáirtithe an 18 – 20 Deireadh Fómhair 2021.
 Maidir le cás ACCC/C/2008/32, is é is dóigh leis an Aontas go n‐aontófar ag Cruinniú na bPáirtithe go ndéanfar comhlíonadh Choinbhinsiún Aarhus a áirithiú le bearta an Aontais, a luaithe a ghlacfar iad agus a thiocfaidh siad i bhfeidhm. Ós rud é gur ullmhaíodh an Dréacht-Chinneadh ó Chruinniú na bPáirtithe sular tugadh an nós imeachta reachtach maidir le Rialachán Aarhus i gcrích go foirmiúil, b’fhéidir go mbeadh ar an Aontas a iarraidh go ndéanfaí an Dréacht-Chinneadh ó Chruinniú na bPáirtithe a thabhairt cothrom le dáta chun an fhorbairt shuntasach sin san Aontas a léiriú go hiomlán.
 Maidir leis an gcás a bhaineann le státchabhair, glacfaidh an tAontas le cinneadh lena n‐admhófar na torthaí, ach gan iad a fhormhuiniú, agus fillfidh sé ar an ábhar ag an gcéad Chruinniú eile de chuid na bPáirtithe, lena bhfuiltear ag súil in 2025, agus é ag tuairisciú don Choinbhinsiún faoi na spriocdhátaí a leagtar amach sa Ráiteas ón gCoimisiún.
 I bhfianaise na mbreithnithe thuas, ag an seachtú seisiún de Chruinniú na bPáirtithe amach romhainn, ba cheart don Aontas glacadh leis na torthaí i gcás ACCC/C/2008/32, faoi réir fhorálacha an Dréacht-Chinnidh seo ón gComhairle. Ina theannta sin, ba cheart don Aontas na torthaí i gcás ACCC/C/2015/128 a admháil, ach a iarraidh go gcuirfear formhuiniú na dtorthaí sin siar go dtí an t‐ochtú seisiún de Chruinniú na bPáirtithe.
 Ina theannta sin, tá sé ríthábhachtach freisin go n‐admhaíonn an Coinbhinsiún an ról lárnach atá ag cúirteanna náisiúnta an Aontais ina gcáilíocht mar ghnáthchúirteanna dhlí an Aontais
 12
 , agus go n‐aithníonn sé córas na réamhrialaithe faoi Airteagal 267 CFAE mar mhodh bailí chun rochtain a fháil ar an gceartas agus ar shásamh i gcúrsaí comhshaoil. Ba cheart é sin a bheith léirithe i dtéacs an chinnidh arna ghlacadh ag Cruinniú na bPáirtithe.
 4.Bunús dlí
 4.1.An bunús dlí atá leis an nós imeachta
 4.1.1.Na prionsabail
 Déantar foráil, le hAirteagal 218(9) den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh (CFAE), maidir le cinntí lena leagtar síos ‘na seasaimh a ghlacfar thar ceann an Aontais i gcomhlacht arna chur ar bun le comhaontú nuair a iarrtar ar an gcomhlacht sin gníomhartha a ghlacadh a bhfuil éifeachtaí dlíthiúla leo, seachas gníomhartha lena bhforlíonfar nó lena leasófar creat institiúideach an chomhaontaithe.’
 Áirítear i gcoincheap ‘na ngníomhartha a bhfuil éifeachtaí dlíthiúla leo’ gníomhartha a bhfuil éifeachtaí dlíthiúla leo de bhua rialacha an dlí idirnáisiúnta lena rialaítear an comhlacht i gceist. Áirítear ann freisin ionstraimí nach bhfuil éifeacht cheangailteach leo faoin dlí idirnáisiúnta, ach ‘a d’fhéadfadh tionchar cinntitheach a imirt ar ábhar na reachtaíochta a ghlacfaidh reachtóir an Aontais Eorpaigh’
 13
 .
 4.1.2.Cur i bhfeidhm maidir leis an gcás seo
 Is comhlacht é Coinbhinsiún Aarhus a bunaíodh le comhaontú faoi choimirce Choimisiún Eacnamaíochta na Náisiún Aontaithe don Eoraip.
 Is é atá sa ghníomh a iarrtar ar Chruinniú na bPáirtithe a ghlacadh gníomh a bhfuil éifeachtaí dlíthiúla leis. Beidh an gníomh atá beartaithe ceangailteach faoin dlí idirnáisiúnta i gcomhréir le hAirteagal 15 de Choinbhinsiún Aarhus agus le forálacha Chinneadh I/7 maidir leis an athbhreithniú ar chomhlíonadh, agus Riail 37 de go háirithe
 14
 .
 Leis an ngníomh atá beartaithe ní fhorlíontar ná ní leasaítear creat institiúideach an Chomhaontaithe.
 Dá bhrí sin, is é Airteagal 218(9) CFAE an bunús dlí nós imeachta atá leis an gcinneadh atá beartaithe.
 4.2.Bunús dlí substainteach
 4.2.1.Na prionsabail
 An bunús dlí substainteach atá le cinneadh faoi Airteagal 218(9) CFAE, braitheann sé go príomha ar chuspóir agus inneachar an ghnímh atá beartaithe agus a bhfuiltear ag glacadh seasamh thar ceann an Aontais ina leith.
 4.2.2.Cur i bhfeidhm maidir leis an gcás seo
 Baineann príomhchuspóir agus príomhábhar an ghnímh atá beartaithe leis an mbeartas comhshaoil.
 Dá bhrí sin, is é Airteagal 192(1) an bunús dlí substainteach atá leis an gcinneadh atá beartaithe.
 4.3.Conclúid
 Ba cheart Airteagal 192(1) CFAE, i dteannta Airteagal 218(9) CFAE, a bheith ina bhunús dlí leis an gcinneadh atá beartaithe.
 2021/0283 (NLE)
 Togra le haghaidh
 CINNEADH ÓN gCOMHAIRLE
 maidir leis an seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais Eorpaigh ag an seachtú seisiún de Chruinniú na bPáirtithe i gCoinbhinsiún Aarhus maidir leis na cásanna comhlíonta ACCC/C/2008/32 agus ACCC/C/2015/128
 TÁ COMHAIRLE AN AONTAIS EORPAIGH,
 Ag féachaint don Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, agus go háirithe Airteagal 192(1), i gcomhar le hAirteagal 218(9) de,
 Ag féachaint don togra ón gCoimisiún Eorpach,
 De bharr an mhéid seo a leanas:
 (1)An 17 Feabhra 2005, rinneadh Coinbhinsiún Aarhus maidir le Rochtain ar Fhaisnéis, Rannpháirtíocht Phoiblí i gCinnteoireacht agus Rochtain ar Cheartas i gCúrsaí Comhshaoil (‘Coinbhinsiún Aarhus’)
 15
 a fhormheas, thar ceann an Chomhphobail Eorpaigh, le Cinneadh 2005/370/CE ón gComhairle
 16
 .
 (2)De bhun Airteagal 10(2) de Choinbhinsiún Aarhus, féadfaidh Cruinniú na bPáirtithe Conarthacha cinntí a ghlacadh maidir le comhlíonadh an Choinbhinsiúin.
 (3)Le linn an seachtú seisiún dá chuid an 18 – 20 Deireadh Fómhair 2021, tá Coinbhinsiún Aarhus le Cinneadh VII.8f a ghlacadh maidir le comhlíonadh a chuid oibleagáidí faoin gCoinbhinsiún ag an Aontas Eorpach, lena n‐áirítear na torthaí i gcásanna ACCC/C/2008/32 agus ACCC/C/2015/128.
 (4)An seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais i gCoinbhinsiún Aarhus, is iomchuí é a bhunú ós rud é go mbeidh Cinneadh VII.8f maidir le comhlíonadh a chuid oibleagáidí faoin gCoinbhinsiún ag an Aontas Eorpach ina cheangal ar an Aontas.
 (5)Chuir an tAontas oibleagáidí an Choinbhinsiúin chun feidhme maidir lena institiúidí agus lena chomhlachtaí, go háirithe trí bhíthin Rialachán (CE) Uimh. 1367/2006 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 6 Meán Fómhair 2006 maidir le forálacha Choinbhinsiún Aarhus maidir le Rochtain ar Fhaisnéis, Rannpháirtíocht Phoiblí i gCinnteoireacht agus Rochtain ar Cheartas in Ábhair Chomhshaoil a chur i bhfeidhm ar institiúidí agus comhlachtaí an Chomhphobail (‘Rialachán Aarhus’).
 (6)De bhun Airteagal 15 de Choinbhinsiún Aarhus, bunaíodh an Coiste um Chomhlíonadh Choinbhinsiún Aarhus (‘an Coiste’) agus tá sé inniúil athbhreithniú a dhéanamh ar a mhéid a chomhlíonann na Páirtithe forálacha an Choinbhinsiúin. Faoi Riail 37 de Chinneadh I/7 maidir leis an athbhreithniú ar chomhlíonadh, ní mór do Chruinniú na bPáirtithe torthaí an Choiste a fhormhuiniú.
 (7)An 17 Márta 2017, fuair an tAontas torthaí i gcás ACCC/C/2008/32 maidir le rochtain ar an gceartas ar leibhéal an Aontais
 17
 . Chuir an Coiste in iúl i mír 123 dá thorthaí ‘nach gcomhlíonann an Páirtí lena mbaineann Airteagal 9, míreanna 3 agus 4, den Choinbhinsiún maidir le rochtain ar an gceartas ag an bpobal ar an ábhar nach ndéanann Rialachán Aarhus ná dlí-eolaíocht CBAE na hoibleagáidí a eascraíonn as na míreanna sin a chur chun feidhme ná a chomhlíonadh.’
 (8)Tar éis an Coinbhinsiún a shíniú rinne an tAontas Dearbhú, a rinneadh an athuair arna fhormheas ag an gCoinbhinsiún, lenar cuireadh comhlachtaí Choinbhinsiún Aarhus ar an eolas maidir leis an méid seo a leanas: ‘laistigh de chomhthéacs institiúideach agus dlíthiúil an Chomhphobail [...] cuirfidh institiúidí an Chomhphobail an Coinbhinsiún i bhfeidhm laistigh de chreat a rialacha atá ann cheana agus a bheidh ann amach anseo maidir le rochtain ar dhoiciméid agus rialacha ábhartha eile maidir le dlí an Chomhphobail sa réimse a chlúdaítear leis an gCoinbhinsiún.’
 (9)Tá an nós imeachta um athbhreithniú riaracháin faoi Rialachán Aarhus ina chomhlánú ar chóras foriomlán an Aontais um athbhreithniú breithiúnach lena gcuirtear ar chumas an phobail a iarraidh go ndéanfaí athbhreithniú ar ghníomhartha riaracháin trí bhíthin dúshláin bhreithiúnacha dhíreacha ar leibhéal an Aontais, eadhon faoi Airteagal 263(4) CFAE, agus, i gcomhréir le hAirteagal 267 CFAE, trí bhíthin na gcúirteanna náisiúnta, ar cuid dhílis iad de chóras an Aontais faoi na Conarthaí. Tá ról sár-riachtanach sa chóras sin ag inniúlacht na gcúirteanna náisiúnta réamhrialú de bhun Airteagal 267 CFAE a iarraidh ar Chúirt Bhreithiúnais an Aontais Eorpaigh. De réir Airteagal 267 CFAE, is dlúthchuid de chóras cosanta breithiúnaí an Aontais iad cúirteanna náisiúnta na mBallstát ina gcáilíocht mar ghnáthchúirteanna dhlí an Aontais
 18
 .
 (10)Agus na hábhair imní a chuir an Coiste in iúl i gcás ACCC/C/2008/32 á gcur san áireamh, an 14 Deireadh Fómhair 2020 chuir an Coimisiún togra reachtach
 19
 ar aghaidh arb é is aidhm dó Rialachán Aarhus a leasú, ar togra é a chomhaontaigh comhreachtóirí go neamhfhoirmiúil i gcruinniú tríthaobhach an 12 Iúil 2021. Áirithítear anois le Rialachán leasaithe Aarhus go bhfuil dlí an Aontais i gcomhréir le forálacha Choinbhinsiún Aarhus maidir le rochtain ar an gceartas i gcúrsaí comhshaoil ar bhealach atá ag luí le bunphrionsabail dhlí an Aontais agus lena chóras athbhreithnithe bhreithiúnaigh.
 (11)Chuir an Coimisiún an Coiste um Chomhlíonadh ar an eolas faoi mhionsonraí an chomhaontaithe pholaitiúil an 16 Iúil 2021, agus sholáthair sé leagan comhdhlúite den téacs don Choiste an 23 Iúil 2021 tar éis a fhormhuinithe i gCoiste Bhuanionadaithe Rialtais na mBallstát, agus chuir sé toradh deiridh an nós imeachta reachtaigh in iúl don Choiste um Chomhlíonadh, lena n‐áirítear an téacs a foilsíodh in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh an [xxx Deireadh Fómhair 2021]. Dá bhrí sin, ba cheart a chur in iúl sa Chinneadh ó Chruinniú na bPáirtithe gur díol sásaimh dó na bearta nua sin agus, nuair a thiocfaidh siad in éifeacht, go bhfreagraíonn siad go hiomlán do thorthaí an Choiste um Chomhlíonadh i gcás ACCC/C/2008/32.
 (12)Ina chuid torthaí an 17 Márta 2021, chinn an Coiste i gcás ACCC/C/2015/128
 20
 gur sháraigh an tAontas an Coinbhinsiún toisc nár tugadh rochtain don phobal ar nósanna imeachta riaracháin nó breithiúnacha le go bhféadfaí agóid a dhéanamh i gcoinne cinntí maidir le bearta státchabhrach a rinne an Coimisiún Eorpach.
 (13)Agus ábhair imní agus torthaí an Choiste á n‐admháil aige i gcás ACCC/C/2015/128, d’eisigh an Coimisiún ráiteas mar chuid den chomhréiteach as a d’eascair glacadh Rialachán athbhreithnithe Aarhus inar gealladh ‘anailís a dhéanamh ar impleachtaí na dtorthaí agus measúnú a dhéanamh ar na roghanna atá ar fáil. Déanfaidh an Coimisiún an measúnú sin a chríochnú agus a fhoilsiú faoi dheireadh 2022. Más iomchuí, faoi dheireadh 2023, cuirfidh an Coimisiún bearta chun cinn chun aghaidh a thabhairt ar an tsaincheist, i bhfianaise na n‐oibleagáidí atá ar an Aontas agus ar na Ballstáit faoi Choinbhinsiún Aarhus agus rialacha dhlí an Aontais maidir le státchabhair á gcur san áireamh.’
 (14)Cuirfear na torthaí i gcásanna ACCC/C/2008/32 agus ACCC/C/2015/128 faoi bhráid an seachtú seisiún de Chruinniú na bPáirtithe i gCoinbhinsiún Aarhus, a thionólfar i mí Dheireadh Fómhair 2021 i nGinéiv na hEilvéise, trí bhíthin Dréacht-Chinneadh VII.8f
 21
 faoina bhfaighidís stádas léirmhíniú oifigiúil Choinbhinsiún Aarhus, agus dá bhrí sin bheidís ina gceangal ar na Páirtithe Conarthacha agus ar na Comhlachtaí Coinbhinsiúin.
 (15)Maidir le cás ACCC/C/2015/128, áfach, i gcomhréir leis an Ráiteas a mheabhraítear thuas, ba cheart don Aontas gealltanas a thabhairt go ndéanfaidh sé anailís ar impleachtaí na dtorthaí agus go ndéanfaidh sé measúnú ar na roghanna atá ar fáil laistigh de chreat agus de shainiúlachtaí dhlíchóras an Aontais. Ar an mbealach sin ba cheart a chur ar a chumas don Choimisiún an measúnú a luaitear sa Ráiteas a chomhlánú agus a fhoilsiú agus bearta a chur chun cinn, más iomchuí, chun aghaidh a thabhairt ar an tsaincheist a thóg an Coiste um Chomhlíonadh, laistigh de na hamlínte a léirítear sa Ráiteas agus sainiúlachtaí dhlíchóras an Aontais maidir le cúrsaí státchabhrach á gcur san áireamh. Dá bhrí sin, ba cheart don Aontas a mholadh do Chruinniú na bPáirtithe freisin formhuiniú na dtorthaí i gcás ACCC/C/2015/128 a chur siar go dtí an t‐ochtú seisiún de Chruinniú na bPáirtithe, seachas na torthaí sin a fhormhuiniú.
 TAR ÉIS AN CINNEADH SEO A GHLACADH:
 Airteagal 1
 Go nglacfar leis an Dréacht-Chinneadh thuasluaite agus go ndéanfar na torthaí a fhormhuiniú, sin é an seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais ag an seachtú seisiún de Chruinniú na bPáirtithe i gCoinbhinsiún Aarhus maidir le Dréacht-Chinneadh VII.8f a bhaineann leis an Aontas a bheith ag comhlíonadh a chuid oibleagáidí faoi Choinbhinsiún Aarhus i gcás ACCC/C/2008/32. Ba cheart don Aontas, áfach, a áirithiú go léireofar na pointí seo a leanas sa chinneadh:
 –Sa chinneadh ba cheart a fháiltiú roimh na bearta uile is gá a bheith déanta ag an Aontas chun comhlíonadh na dtorthaí a áirithiú agus chun rochtain ar an gceartas i gcúrsaí comhshaoil a chur ar fáil don phobal lena mbaineann i gcomhréir le míreanna 3 agus 4 d’Airteagal 9 den Choinbhinsiún. Ba cheart a shoiléiriú leis an gcinneadh freisin nach mbeidh an tAontas neamh-chomhlíontach a thuilleadh i gcás ACCC/C/2008/32 nuair a bheidh forálacha uile Rialachán athbhreithnithe Aarhus tar éis teacht i bhfeidhm.
 –I gcás ina n‐athdheimhnítear leis an Dréacht-Chinneadh go bhfuil an nós imeachta réamhrialaithe á fhoirceannadh ag an gCoiste um Chomhlíonadh, ba cheart diúltú do na forálacha sin. Tá sé ríthábhachtach go n‐admhaítear sa Chinneadh an ról lárnach atá ag cúirteanna náisiúnta an Aontais ina gcáilíocht mar ghnáthchúirteanna dhlí an Aontais, agus go n‐aithnítear córas na réamhrialaithe faoi Airteagal 267 CFAE mar mhodh bailí chun sásamh a fháil.
 Airteagal 2
 Go n‐admhófaí ábhair imní agus torthaí an Choiste um Chomhlíonadh, ba cheart é sin a bheith ar an seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais ag an seachtú seisiún de Chruinniú na bPáirtithe i gCoinbhinsiún Aarhus maidir le Dréacht-Chinneadh VII.8f a bhaineann leis an Aontas a bheith ag comhlíonadh a chuid oibleagáidí faoi Choinbhinsiún Aarhus i gcás ACCC/C/2015/128. Ba cheart foclaíocht an Ráitis ón gCoimisiún a athdhearbhú leis an gCinneadh freisin, ráiteas a eisíodh ag an gcruinniú tríthaobhach deireanach maidir leis an athbhreithniú ar Rialachán Aarhus an 12 Iúil 2021.
 De réir an Ráitis sin:
 ‘Leanann an Coimisiún de bheith tiomanta a áirithiú go n‐urramaíonn an tAontas a chuid oibleagáidí idirnáisiúnta maidir le cúrsaí a bhaineann le Coinbhinsiún Aarhus agus sa chomhthéacs sin admhaíonn sé na hábhair imní a cuireadh in iúl agus na torthaí a ghlac an Coiste um Chomhlíonadh Choinbhinsiún Aarhus i gcás ACCC/C/2015/128
 22
 maidir le státchabhair an 17 Márta 2021. Sna torthaí, iarrtar ar an Aontas “na bearta reachtacha, rialála agus eile is gá a ghlacadh chun a áirithiú go leasófar Rialachán Aarhus, nó go nglacfar reachtaíocht nua de chuid an Aontais Eorpaigh, chun rochtain a chur ar fáil go soiléir don phobal ar nósanna imeachta riaracháin nó breithiúnacha chun agóid a dhéanamh i gcoinne cinntí maidir le bearta státchabhrach arna nglacadh ag an gCoimisiún Eorpach faoi Airteagal 108(2) CFAE lena sáraítear dlí an Aontais i ndáil leis an gcomhshaol, i gcomhréir le hAirteagal 9(3) agus (4) den Choinbhinsiún”.
 Tá an Coimisiún ag déanamh anailíse faoi láthair ar impleachtaí na dtorthaí agus tá measúnú á dhéanamh aige ar na roghanna atá ar fáil. Déanfaidh an Coimisiún an measúnú sin a chríochnú agus a fhoilsiú faoi dheireadh 2022. Más iomchuí, faoi dheireadh 2023, cuirfidh an Coimisiún bearta chun cinn chun aghaidh a thabhairt ar an tsaincheist, i bhfianaise na n‐oibleagáidí atá ar an Aontas agus ar na Ballstáit faoi Choinbhinsiún Aarhus agus rialacha dhlí an Aontais maidir le státchabhair á gcur san áireamh.’
 Dá réir sin, ba cheart don Aontas gealltanas a thabhairt go ndéanfaidh sé anailís ar impleachtaí na dtorthaí agus go ndéanfaidh sé measúnú ar na roghanna atá ar fáil laistigh de chreat agus de shainiúlachtaí dhlíchóras an Aontais. Ba cheart dó gealltanas a thabhairt freisin go ndéanfaidh sé an measúnú sin a chur i gcrích agus a fhoilsiú faoi dheireadh 2022. Ina theannta sin, más iomchuí, faoi dheireadh 2023, ba cheart dó gealltanas a thabhairt go gcuirfidh sé bearta chun cinn chun aghaidh a thabhairt ar an tsaincheist, i bhfianaise na n‐oibleagáidí atá ar an Aontas agus ar na Ballstáit faoi Choinbhinsiún Aarhus agus rialacha dhlí an Aontais maidir le Státchabhair á gcur san áireamh.
 Ar an mbealach sin ba cheart a chur ar a chumas don Choimisiún an measúnú a luaitear sa Ráiteas a chomhlánú agus a fhoilsiú agus bearta a chur chun cinn, más iomchuí, chun aghaidh a thabhairt ar an tsaincheist a thóg an Coiste um Chomhlíonadh, laistigh de na hamlínte a léirítear sa Ráiteas.
 Dá bhrí sin, ba cheart don Aontas a mholadh do Chruinniú na bPáirtithe freisin formhuiniú na dtorthaí i gcás ACCC/C/2015/128 a chur siar go dtí an t‐ochtú seisiún de Chruinniú na bPáirtithe, seachas na torthaí sin a fhormhuiniú.
 Airteagal 3
 Is féidir mionleasuithe eile i gcomhréir le cur chuige an Chinnidh seo a chomhaontú le linn an chomhordaithe ar an láthair agus i bhfianaise na caibidlíochta a d’fhéadfadh a bheith ann maidir le Dréacht-Chinneadh VII.8f.
 Airteagal 4
 Dírítear an Cinneadh seo chuig an gCoimisiún.
 Arna dhéanamh sa Bhruiséil,
 Thar ceann na Comhairle
 An tUachtarán
 (1)
 Mar a foilsíodh ar shuíomh gréasáin UNECE:
 http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/cep43e.pdf
 (2)
 Cinneadh 2005/370/CE ón gComhairle (IO L 124, 17.5.2005, lch. 1).
 (3)
 Tá Dearbhú an Aontais foilsithe ar shuíomh gréasáin UNECE faoin gceannteideal ‘Declarations and Reservations’, féach
 https://treaties.un.org/Pages/ViewDetails.aspx?src=IND&mtdsg_no=XXVII-13&chapter=27&clang=_en
 (4)
 IO L 264, 25.9.2006, lch. 13.
 (5)
 Le fáil ag
 g0430994.doc (unece.org)
 (6)
 Cinneadh I/1 maidir leis na Rialacha nós imeachta (cf. Riail 35 maidir leis an gcinnteoireacht, go háirithe), féach
 http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/mop1/ece.mp.pp.2.add.2.e.pdf
 (7)
 Tá torthaí agus comhairle faoi ACCC/C/2008/32 le fáil ag:
 https://unece.org/env/pp/cc/accc.c.2008.32_european-union
 agus ag
 https://unece.org/env/pp/cc/accc.m.2017.3_european-union
 (8)
 https://unece.org/sites/default/files/2021-03/C128_EU_findings_advance%20unedited.pdf
 (9)
 COM(2020) 642
 (10)
 COM(2020) 643
 (11)
 Cinneadh (AE) 2018/881 ón gComhairle an 18 Meitheamh 2018 lena n‐iarrtar ar an gCoimisiún staidéar a thíolacadh faoi roghanna an Aontais maidir le haghaidh a thabhairt ar thorthaí an Choiste um Chomhlíonadh Choinbhinsiún Aarhus gcás ACCC/C/2008/32 agus, más iomchuí i bhfianaise thorthaí an staidéir, togra le haghaidh Rialachán ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle lena leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 1367/2006, ST/9422/2018/INIT, IO L 155, 19.6.2018, lgh. 6–7.
 (12)
 Tuairim 1/09, Córas Aontaithe um Dhlíthíocht Phaitinní a Chruthú, AE:C:2011:123, mír 80.
 (13)
 Breithiúnas ó Chúirt Bhreithiúnais an Aontais Eorpaigh an 7 Deireadh Fómhair 2014, an Ghearmáin v an Chomhairle, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, míreanna 61 go 64.
 (14)
 Luaite thuas.
 (15)
 http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/cep43e.pdf
 (16)
 Cinneadh 2005/370/CE ón gComhairle an 17 Feabhra 2005 maidir le tabhairt i gcrích, thar ceann an Chomhphobail Eorpaigh, an Choinbhinsiúin maidir le rochtain ar fhaisnéis, rannpháirtíocht phoiblí i gcinnteoireacht agus rochtain ar cheartas i gcúrsaí comhshaoil (IO L 124, 17.5.2005, lch. 1).
 (17)
 http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/compliance/C2008-32/Findings/C32_EU_Findings_as_adopted_advance_unedited_version.pdf
 (18)
 Tuairim 1/09 ón gCúirt (an Chúirt Iomlán) an 8 Márta 2011, de bhun Airteagal 218(11) CFAE, Córas aontaithe um dhlíthíocht phaitinní a Chruthú, ECLI:EU:C:2011:123, mír 80.
 (19)
 COM(2020) 642
 (20)
 https://unece.org/sites/default/files/2021-03/C128_EU_findings_advance%20unedited.pdf
 (21)
 https://unece.org/environment/documents/2021/08/item-7-b-draft-decision-vii8f-concerning-compliance-european-union
 .
 (22)
 Féach
 https://unece.org/env/pp/cc/accc.c.2015.128_european-union
 , mír 132.


text:
Kodėl Omni Connect dar ilgai netaps pagrindiniu interneto tiekėju – Žavinta
 Jau antrą kartą per dvejus metus(statistikai kartą per metus) pasiėmiau išbandyti Omni Connect. Šį kartą pasiėmiau savanaudiškais tikslais – krausčiausi į naują gyvenamąją vietą ir kadangi grėsė minimum savaitė be interneto nusprendžiau pasinaudoti Omni akcija. Juk aš be interneto kaip be žuvis be vandens.
 Jau „ant dienų“ baigsis tas išbandymo mėnesiukas, tad čia mano pastebėjimai. Visų pirma esu pripratus prie pasakiško Litnet‘o interneto greičio darbe ir ankstesnėje gyvenamoje vietoje, dabar namuose naudojuosi pusėtinu Zebra(~11Mb/s) internetu, o Šiauliuose jungiuosi prie padoraus Splius(~7,8Mb/s) interneto. Sakoma prie gero priprantama... O naudojantis Omni Connect kartais jaučiuosi lyg laiko mašina nusikėlusi kokius penkis metus atgal kai 2,5Mb/s greitis buvo rojus. Na gerai – nesakau, kad greitis tik toks. Max pasiekiau 7Mb/s, dažniausiai namuose buvo ~5Mb/s.
 Pagrindinis Omni Connect privalumas yra tai jog jis suteikia(turėtų suteikti) internetą ten kur esi tu. Internetas kurį gali nešiotis kišenėje. Kadangi daug keliauju, internetas kelionėje(dažniausiai traukinyje) man labai praverstų – galėčiau daug darbų nuveikti. Tačiau deja 50% laiko internetas traukinyje yra neprieinamas. O ir apskritai yra toks lėtas jog padoriai tinklalapis tik per kokias pora min atsiverčia, o greičio matuoklės per 15 min net nesugebėjau atversti – vis nulūždavo internetas, tad netekusi kantrybės net nebebandžiau.
 Gerai, sakykim gyvenant netoli bokšto, o ne traukinyje, ar miesto pakraštyje, greitis gal ir padorus. Išgyvenčiau su tokiu. Tačiau yra kiti niuansai. Už 49Lt abonentinį mokestį aš galiu naudoti 3GB srauto. Ką tai reiškia? Ate Linkomanija, Dc++ ir visi kiti P2P. O kur failų perkėlinėjimai iš/į serverį darbo sumetimais? Mokėti po 1ct už 1MB? Bet tai gaunasi ~7 Lt už filmą... Nem4gstu apribojimų. Ir mano gyvenimo būdas neleidžia būti apribotai.
 Nenurašau dar Omni Connect. Jei turėčiau nemokamai – su malonumu naudočiausi, bet kai pagalvoju jog iš savo vis dar studentiškos kišenės turėčiau mokėti pinigus, tai noras praeina. Kadangi man patinka ta idėja „internetas tavo kompiuteryje“, tai po metų dar pasiimsiu pabandyti – gal tuomet jau atitiks mano standartus.
 Praeitis 2009 04 16 2014 12 31 Žavinta Kiliūtė
 19 thoughts on “Kodėl Omni Connect dar ilgai netaps pagrindiniu interneto tiekėju”
 Atgalinis pranešimas: Blogorama #569
 2009 04 16 19:54
 Man net didžiųjų miestų ribose omni connectas traukia nu max 150 kb/s ir tada labai labai džiaugiuosi. Dažniausiai apie 50-60kb/s tebūna.
 2009 04 16 20:21
 Sako bitės internetas žymiai stabilesnis už omnitel. Man visai patraukliai atrodo išankstinio apmokėjimo bitės internetas. Turi pinigų, naršai, neturi nenaršai – jokių sutarčių.
 2009 04 16 21:00
 Na, Vilniuje ir visur kitur man gaudo iki 2mbps, čia tikriausiai nerašytas apribojimas, lucky one, jei pagavai iki 7mbps 🙂 Šiaip Connecto pilnai pakanka namie ir visur kitur, kur esu. Tik ne srauto. Nesinaudoju (Connectu) Linkomanija ir p2p, bet į (mano atveju) 5GB nesutelpu. Gerai, kad yra dar viena kortelė su tiek pat gigų. 10 naršymui ir failiukų siuntimuisi savo reikmėms neišnaudoju. Ir taip, man Connect’as nemokamas, todėl jį ir naudoju..
 Taip, prie gero priprantama ir labai greitai 🙂 Bet internetas kišenėję (tašėje, tiksliau 😀 ) yra labai patrauklu.
 Bitės internetas stabilesnis ir greitesnis (jei neviršiji limitų, ale sąžiningas naudojimas, kai visi mažai naudoja ir visiem tuo pačiu sugeba patiekti didelę spartą). BET, 3G toli gražu padengimas mažesnis nei Omnio. Bet, jei tu nesibastai po ne miestietiškas vietoves, tai neturėtų kasyto per daug. Man tenka.
 2009 04 16 21:25
 Tai pasirodo, pas mane dar gerai traukia... Na matyt man tiesiog pasisekė, arba visgi gyvenu netoli bokšto 🙂
 Reiktų kada nors ir Bitę išbandyti, kažkaip nesu susidūrus su jų Vodafone. Bet srauto limitai atbaido. Bet kokiu atveju reikia turėti pastovų internetą. Čia kaip su mobiliais – turi abonentą(pastovumas) ir krūvą „pildomų“(ar kaip jie vadinasi) telefonų.
 2009 04 17 09:56
 turiu bitės vodafone. Mieste (Vilniuje) veikia padoriai. Išvažiavus į užmiestį – kančia. ten daug greičiau veikia Tele2 (jungiuosi telefonu per bluetooth). O dabar bitės iš viso negaliu prijungti, kadangi laptope nusprendžiau išbandyti Windows 7.
 2009 04 17 11:23
 Na, bent jau prie Win7 Connect’ą pajungt galima šiek tiek pažaidus.. 🙂
 focus_ parašė:
 2009 11 05 01:18
 na as turiu ta omni connecta. nieko gero. miesto centre dar veikia tikrai gana gerai, o toliau kur tai viskas... tikrai nevertas savo kainos. kai tik pasibaigs sutartis tai tikrai jos nepratesiu...
 md23 parašė:
 2010 02 26 18:21
 reikia palaukt ir atpigs :D:D
 2010 02 28 13:22
 Niekaip nesulaukiu kol baigsis ta TRAGISKA sutartis su omniteliu.Naudojus omni conect internetu jau 2 metai tai tikra gyvenimo katastrofa tureti toki interneto tiekeja.Greitis baisiai letas ir risys trukineja.Gyvenu beveik Kauno centre.
 2010 05 05 02:12
 As gyvenu kaime vienkiemyj,dat kito pasirinkimo nors tik antras menuo kai naudoju ,bej jau nusivyliau ,trukineja daznai ir omnitelis sumazina greiti kaip jam uziaina.tad moku 100lt uz suda.
 laimekas parašė:
 2010 05 06 16:59
 turiu omni konecta kas men moku 19lt srautas neribotas,taciau dalykas tas gyvenu uzmiesti.taurages raj ir negaliu suprast vieno dalyko.bokstas nuo mano namu yra mazdaug uz 10km bet 3g rysio neimanoma pagauti!tie tvarei matyt neuzkala lituku kad negali pakabint sustresni stiprintuva.o nuvazevus link boksto 4km dar tel siek tiek trauke .bet ir tai trukineja!!!!!
 2010 08 21 20:22
 Na o man omni connect’as pokolkas gerai pirkau su kompiuteriu 😀 ir pokolkas puikiai dirba 🙂 aisku nesakau ,kad jis yra stebuklas ,bet dabar ir nesakau ,kad man jis visiskas sudas 🙂 tai kolkas esu patenkintas kas poto bus nezinia 🙂
 2010 09 11 00:49
 Sveiki, kas galetu man padeti. Mano omni connect internestas is pradziu veike puikiai po kiek laiko kaskas atsitiko jam ir jis paliktas ijunktas isiuntineja failus nezine kur as nenaudoju nei torrent nei nieko tai kas zino kame problema prasau pasakyti 🙂
 2010 11 07 12:53
 Naudojuosiu omni connect su Huawei E180 modemu rysys 1,2 padalos HSUPA (3G), kaimo vietoveje , greitis-mobile partner rodo siuntimo metu iki 1,5m/s o tiksliau mozila ir netmeter max iki 0,5m/s -netikekite operatoriu irangos greicio matuokliu nes jis visa prasme (gryba pjauna).
 2010 11 24 12:37
 jau omni connect internetas toks lievas... ziauriai.. nors nepirkite omni connect, nes letas labai.. ir siaip jei noresi tinkle paziuret koki filma ar pans. tj pareis kita menesi saskaita nemaza.. jau pasimokiau.. zodziu meslas...
 2010 11 30 20:25
 Lievas omni connect pas mane greitys 1,5 mbps visa laika.
 leliukas parašė:
 2010 12 26 18:32
 Gerai visiems svajotojams tiesa apie ta bite ir omniconnect. Omnitel internetu jau nauduojos daugiau nei 3 metus ir tiesasakant labai dziaugiuos nes as galiu pasiekti interneta budamas bet kur, net ir miske atsisedes, bet aisku greitis neperdidziausias nes naudojamas 3g internetas, mano gyvenamoje vietoje as sunkiai isspaudziu ir 3g tai kartais besina naudotis edge rysiu, taciau as zinau jei man reik gauti tikrai svarbu laiska tai as tikrai esu issitikines kad as turesiu prieiga. Del linkomaniju torentu ir t.t. Tai siustis failus visai imanoma po 24h iki 8h as per ta laika galiu atsisiusti 5filmus minimum, filmai po 1.3GB Taip pat pastebejau kad omniconnect ira tamprus jei neuzlus tai gali ijunkti nors ir 30 siuntimu ir jie sius 50.kb/s. Kalbant apie bite, tai kaimynas nupirko byte, dabar keikia... Bite nei mobilaus nei internetinio risio neturi, bites internetas veiks gerai nebent internete, nes reikalavimai yra desimtimis kartu mazesni, per kompiuteri uzsileides bites interneta kaiminas net nesisiuncia dainu nes jam atsiust 8mb daina tenka konkreciai palaukti nes siuntimo greitis yra 9kb/s. Omni connect nesuliginsi su laidiniu internetu ar sviesolaidziu, nes jis niekada nesugebes isvystiti tokio greicio.. Taciau kuo toliau as randu teigiamu pliusu... Na manau jei yra galinybe tai imti laidini interneta, taciau ir laidiniu internetu buna letesniu nei omni connect taigi isvadas galite daryti patys.
 2013 04 09 13:08
 Aš gyvenu Telšiuse, centre. Greitis tragiškas (~30kbps), laukiu nesulaukiu, kada baigsis sutartis... Šiandien aš labai laimingas, nes internetas „spaudžia“ iki 300kbps. Plius yra dar vienas didelis minusas. Omni connect modemui uztenka 10 min ir jis jau karštas. Taigi atvėsinimui teko susimontuoti motoriuką. Kai jis užkaista, greitis nusmunka iki 10kbps.


text:
 27.11.2014
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 L 342/46
 DECISIONE DEL COMITATO MISTO SEE
 N. 138/2014
 del 27 giugno 2014
 che modifica l'allegato XX (Ambiente) dell'accordo SEE
 IL COMITATO MISTO SEE,
 visto l'accordo sullo Spazio economico europeo («l'accordo SEE»), in particolare l'articolo 98,
 considerando quanto segue:
 (1)
 Occorre integrare nell'accordo SEE la decisione 2013/793/UE della Commissione, del 19 dicembre 2013, che modifica la decisione 2007/506/CE al fine di prorogare la validità dei criteri ecologici per l'assegnazione di un marchio di qualità ecologica dell'Unione europea ai saponi, agli shampoo e ai balsami per capelli (1).
 (2)
 Occorre pertanto modificare opportunamente l'allegato XX dell'accordo SEE,
 HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE:
 Articolo 1
 Al punto 2y (Decisione 2007/506/CE della Commissione) dell'allegato XX dell'accordo SEE è aggiunto il seguente trattino:
 «—
 32013 D 0793: Decisione 2013/793/UE della Commissione, del 19 dicembre 2013 (GU L 349 del 21.12.2013, pag. 104).»
 Articolo 2
 I testi della decisione 2013/793/UE nelle lingue islandese e norvegese, da pubblicare nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea, fanno fede.
 Articolo 3
 La presente decisione entra in vigore il 28 giugno 2014, a condizione che siano pervenute tutte le notifiche previste dall'articolo 103, paragrafo 1, dell'accordo SEE (2).
 Articolo 4
 La presente decisione è pubblicata nella sezione SEE e nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
 Fatto a Bruxelles, il 27 giugno 2014
 Per il Comitato misto SEE
 Il presidente
 Gianluca GRIPPA
 (1) GU L 349 del 21.12.2013, pag. 104.
 (2) Non è stata comunicata l’esistenza di obblighi costituzionali.