type: contracts

text:
 10.9.2004
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 L 289/68
 AKV–EÜ MINISTRITE NÕUKOGU OTSUS nr 1/2004,
 6. mai 2004,
 mis käsitleb pikaajaliseks arenguks ettenähtud vahendite reservi ja üheksanda Euroopa Arengufondi investeerimisrahastu vahendite kasutamist AKV–EÜ veerajatise rajamiseks
 (2004/632/EÜ)
 AKV–EÜ MINISTRITE NÕUKOGU,
 võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal Cotonous alla kirjutatud AKV–EÜ koostöölepingut (“leping”), (1) eriti selle I lisa lõiget 8,
 ning arvestades järgmist:
 (1)
 22. märtsil 2004. aastal toimunud 2571. istungil leppis EL ministrite nõukogu kokku, et rajatakse veerajatis AKV riikidele, ja nõustus kaaluma selle veerajatise jaoks 500 miljoni euro suuruse summa eraldamist üheksanda Euroopa Arengufondi (EAF) reservis olevast tingimuslikust 1 miljardist eurost. Nõukogu nõustus viivitamata vabastama nimetatud tingimuslikust 1 miljardist esimese 250 miljoni euro suuruse eraldise ja otsustama 2005. aasta märtsiks tingimuslikust 1 miljardist teise 250 miljoni euro suuruse eraldise kasutuselevõtu ning ülejäänud 500 miljoni euro kasutamise üle. Esimene 250 miljoni euro suurune eraldis jaotatakse üheksanda EAFi finantsprotokolli lõikes 3 märgitud vahendite vahel järgnevalt: 185 miljonit eurot pikaajalise arengu toetamiseks, 24 miljonit eurot piirkondliku koostöö ja integratsiooni rahastamiseks ning 41 miljonit eurot investeerimisrahastule.
 (2)
 Komisjon teatas AKV ministrite nõukogule üheksanda EAFi AKV-sisese eraldise kasvust 24 miljoni euro võrra ja tegi ettepaneku nende vahendite kasutamiseks AKV–EÜ veerajatise toetuseks.
 (3)
 Toetuse tagamiseks EL veealgatuse rakendamisele AKV riikides on asjakohane eraldada vahendid AKV-sisesele koostööle kogusummas 500 miljonit eurot, millest esimene 250 miljoni euro suurune eraldis on võimalik saada EL ministrite nõukogu poolt vabastatud vahenditest. Ent lepingu I lisa (finantsprotokoll) lõike 3 punktis b määratletud piirkondliku koostöö ja integratsiooni rahastamise vahendid on ammendatud. Seepärast tuleb vajalikud vahendid üle kanda finantsprotokolli lõike 3 punktides b ja c märgitud üheksanda EAF pikaajaliseks arenguks ettenähtud jaotamata vahenditest ja investeerimisrahastust.
 (4)
 Lepingu artikliga 15 asutatakse AKV–EÜ ministrite nõukogu, mis on pädev tegema otsuseid lepingu kohaselt,
 ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:
 Artikkel 1
 AKV–EÜ veerajatise rajamine
 226 miljoni euro suurune summa, mis koosneb 185 miljonist eurost üheksanda EAF pikaajaliseks arenguks ettenähtud vahendite reservist ja 41 miljonist eurost üheksanda EAF investeerimisrahastust, kantakse üle AKV-sisesesse eraldisse piirkondliku koostöö ja integratsiooni rahastamise raames ja seda kasutatakse AKV–EÜ veerajatise rajamiseks. Koos 24 miljoni euro suuruse AKV-sisese koostöö rahastamiseks juba olemasoleva summaga eraldatakse seega AKV–EÜ veerajatise esimeseks osamakseks 250 miljonit eurot.
 Artikkel 2
 Teine osamakse
 Tingimusel, et EL ministrite nõukogu vabastab 250 miljoni euro suuruse eraldise üheksanda Euroopa Arengufondi reservis olevast tingimuslikust 1 miljardist eurost, kasutatakse seda summat AKV–EÜ veerajatise teiseks osamakseks.
 Artikkel 3
 Abi taotlemine
 AKV ministrite nõukogu taotleb komisjonilt vastavalt lepingu IV lisa artikli 13 lõikele 2 AKV–EÜ veerajatise toetamise rahastamist AKV-sisese koostöö raames artiklites 1 ja 2 osutatud summades.
 Gaborone, 6. mai 2004
 AKV–EÜ ministrite nõukogu nimel
 eesistuja
 P. MOUSSA
 (1) EÜT L 317, 15.12.2000, lk 376.


type: wikipedia

text:
Kugla je skup svih točaka prostora čija je udaljenost od neke čvrste točke (središta) S manja ili jednaka polumjeru r. Omeđena je sferom polumjera r, tj. skupom točaka prostora čija je udaljenost od središta jednaka r. Među svim tijelima danog obujma kugla ima najmanje oplošje.
 Obujam kugle
 Izraz za obujam kugle izveo je još Arhimed koji je pokazao da je obujam kugle jednak 2/3 obujma kugli opisanog valjka, a sukladno kasnije formuliranom Cavalierievom pravilu. U suvremenoj matematici izraz za obujam kugle se izvodi posredstvom integralnog računa.
 Postavimo kuglu polumjera r u središte x, y, z koordinatnog sustava tako da os x bude smještena vodoravno, a os y okomito. Tako postavljenu kuglu možemo podijeliti na vrlo velik broj diskova koji će stajati paralelno u odnosu na ravninu koju određuju osi y i z. Polumjer svakog diska određen je koordinatom y, gdje će y poprimati vrijednosti od y=0 do y=r i natrag do y=0. Obujam svakog diska jednak je približno umnošku površine diska i debljine diska:
 za neki dati x. Kako raste broj podjela tako
 i možemo provesti sve točniju sumaciju svih diskova kugle te je:
 Kako broj diskova teži u beskonačnost tako i debljina diskova teži k nuli. U tom procesu je očito na kraju debljina svakog diska beskonačno mala te možemo provesti integraciju:
 Iz presjeka kugle duž ravnine x/y slijedi da je:
 te se integral može prikazati i na ovaj način:
 odakle redom slijedi:
 te je konačno obujam kugle:
 Oplošje kugle
 Podijelimo li kuglu na velik broj koncentričnih sferastih ljuski površine O i debljine:
 te pustimo li da:
 možemo provesti integraciju:
 gdje je rezultat integracije obujam kugle, odnosno:
 .
 Diferencirajući ovu jednadžbu nalazimo da je za r=R:
 odakle slijedi da je oplošje kugle jednako:
 Jednadžba kugle polumjera r sa središtem u točki S(a, b, c)
 Općenita jednadžba kugle sa središtem u točki S(a, b, c) određena je jednakosti:
 Obujam kuglina isječka
 Kuglin isječak je geometrijsko tijelo nastalo rotacijom kružnog isječka oko osi rotacije, promjera.
 Obujam kuglinog isječka za polumjer kugle r je:
 Obujam kuglina odsječka
 Kuglin odsječak (kalota) je geometrijsko tijelo, tj. dio kugle nastao presjecanjem kugle i ravnine.
 Površina kuglinog odsječka (kalote) za polumjer kugle r i visine kalote h je:
 Obujam kuglinog odsječka, ako je kugla polumjera r i visine odsječka h :
 Geometrijska tijela


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 29.3.2016
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 111/43
 Skarga wniesiona w dniu 13 listopada 2015 r. – ZZ i in./Komisja
 (Sprawa F-140/15)
 (2016/C 111/53)
 Język postępowania: włoski
 Strony
 Strona skarżąca: ZZ i in. (przedstawiciel: adwokat C. Cortese)
 Strona pozwana: Komisja Europejska
 Przedmiot i opis sporu
 Stwierdzenie nieważności decyzji Komisji zmieniającej wysokość renty rodzinnej przyznanej skarżącemu oraz rent sierocych przyznanych trójce jego dzieci.
 Żądania strony skarżącej
 —
 Stwierdzenie nieważności zawiadomienia o zmianie nr 3 kierownika wydziału PMO.4 Komisji Europejskiej zawierającego wskazania co do nowych wysokości renty rodzinnej przyznanej skarżącemu oraz rent sierocych przyznanych trójce jego dzieci, które to zawiadomienie zostało przekazane skarżącemu w dniu 6 lutego 2015 r. i uzupełnione uzasadnieniem decyzji organu powołującego oddalającej zażalenie z dnia 3 sierpnia 2015 r.;
 —
 obciążenie strony pozwanej kosztami postępowania.


text:
 15.3.2012
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 76/23
 BESLUIT VAN HET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER
 Nr. 139/2011
 van 2 december 2011
 tot wijziging van bijlage XIII (Vervoer) bij de EER-overeenkomst
 HET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER,
 Gezien de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, gewijzigd bij het Protocol tot aanpassing van de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, hierna „de Overeenkomst” genoemd, en met name artikel 98,
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 Bijlage XIII bij de Overeenkomst werd gewijzigd bij Besluit nr. 120/2011 van het Gemengd Comité van de EER van 21 oktober 2011 (1).
 (2)
 Besluit 2011/26/EU van de Commissie van 14 januari 2011 houdende toestemming voor de lidstaten om bepaalde afwijkingen vast te stellen krachtens Richtlijn 2008/68/EG van het Europees Parlement en de Raad betreffende het vervoer van gevaarlijke goederen over land (2) dient in de Overeenkomst te worden opgenomen,
 BESLUIT:
 Artikel 1
 In bijlage XIII bij de Overeenkomst wordt in punt 13c (Richtlijn 2008/68/EG van het Europees Parlement en de Raad) het volgende streepje toegevoegd:
 „—
 32011 D 0026: Besluit 2011/26/EU van de Commissie van 14 januari 2011 (PB L 13 van 18.1.2011, blz. 64).”.
 Artikel 2
 De in het EER-supplement bij het Publicatieblad van de Europese Unie bekend te maken teksten in de IJslandse en de Noorse taal van Besluit 2011/26/EU zijn authentiek.
 Artikel 3
 Dit besluit treedt in werking op 3 december 2011, op voorwaarde dat alle in artikel 103, lid 1, van de Overeenkomst bedoelde kennisgevingen aan het Gemengd Comité van de EER hebben plaatsgevonden (3).
 Artikel 4
 Dit besluit wordt bekendgemaakt in het EER-gedeelte van en in het EER-supplement bij het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Gedaan te Brussel, 2 december 2011.
 Voor het Gemengd Comité van de EER
 De voorzitter
 Kurt JÄGER
 (1) PB L 341 van 22.12.2011, blz. 85.
 (2) PB L 13 van 18.1.2011, blz. 64.
 (3) Geen grondwettelijke vereisten aangegeven.


text:
 4.8.2016
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 L 211/52
 DEĊIŻJONI TAL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE
 Nru 100/2015
 tat-30 ta' April 2015
 li temenda l-Anness II (Regolamenti tekniċi, standards, ittestjar u ċertifikazzjoni) u l-Anness XIII (Trasport) tal-Ftehim ŻEE [2016/1283]
 IL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE,
 Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea (“il-Ftehim taż-ŻEE”), u b'mod partikolari l-Artikolu 98 tiegħu,
 Billi:
 (1)
 Id-Direttiva tal-Kummissjoni 2014/93/UE tat-18 ta' Lulju 2014 li temenda d-Direttiva tal-Kunsill 96/98/KE dwar tagħmir marittimu (1) għandha tiġi inkorporata fil-Ftehim taż-ŻEE.
 (2)
 L-Annessi II u XIII tal-Ftehim taż-ŻEE għandhom għaldaqstant jiġu emendati skont dan,
 ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 L-inċiż li ġej jiġi miżjud f'punt 1 (id-Direttiva tal-Kunsill 96/98/KE) tal-Kapitolu XXXII tal-Anness II tal-Ftehim taż-ŻEE:
 “—
 32014 L 0093: Id-Direttiva tal-Kummissjoni 2014/93/UE tat-18 ta' Lulju 2014 (ĠU L 220, 25.7.2014, p. 1).”
 Artikolu 2
 L-inċiż li ġej jiġi miżjud f'punt 56d (id-Direttiva tal-Kunsill 96/98/KE) tal-Anness XIII tal-Ftehim taż-ŻEE:
 “—
 32014 L 0093: Id-Direttiva tal-Kummissjoni 2014/93/UE tat-18 ta' Lulju 2014 (ĠU L 220, 25.7.2014, p. 1).”
 Artikolu 3
 It-testi tad-Direttiva 2014/93/UE bil-lingwa Iżlandiża u b'dik Norveġiża, li għandhom jiġu ppubblikati fis-Suppliment taż-ŻEE ta' Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, għandhom ikunu awtentiċi.
 Artikolu 4
 Din id-Deċiżjoni tidħol fis-seħħ fl-1 ta' Mejju 2015, dment li jkunu saru n-notifiki kollha skont l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim taż-ŻEE (*).
 Artikolu 5
 Din id-Deċiżjoni tiġi ppubblikata fit-Taqsima taż-ŻEE u fis-Suppliment taż-ŻEE ta' Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
 Magħmul fi Brussell, it-30 ta' April 2015.
 Għall-Kumitat Konġunt taż-ŻEE
 Il-President
 Gianluca GRIPPA
 (1) ĠU L 220, 25.7.2014, p. 1.
 (*) Ma huma indikati l-ebda rekwiżiti kostituzzjonali.


text:
 12.10.2017
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 L 263/42
 DÉCISION DU COMITÉ MIXTE DE L’EEE
 No 321/2015
 du 11 décembre 2015
 modifiant l’annexe XX (Environnement) de l’accord EEE [2017/1832]
 LE COMITÉ MIXTE DE L’EEE,
 vu l’accord sur l’Espace économique européen (ci-après l’«accord EEE»), et notamment son article 98,
 considérant ce qui suit:
 (1)
 La décision d’exécution (UE) 2015/253 de la Commission du 16 février 2015 établissant les règles concernant l’échantillonnage et les rapports au titre de la directive 1999/32/CE du Conseil en ce qui concerne la teneur en soufre des combustibles marins (1) doit être intégrée dans l’accord EEE.
 (2)
 Il convient dès lors de modifier l’annexe XX de l’accord EEE en conséquence,
 A ADOPTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION:
 Article premier
 Le point suivant est inséré après le point 21ada (décision 2010/769/UE de la Commission) de l’annexe XX de l’accord EEE:
 «21adb.
 32015 D 0253: décision d’exécution (UE) 2015/253 de la Commission du 16 février 2015 établissant les règles concernant l’échantillonnage et les rapports au titre de la directive 1999/32/CE du Conseil en ce qui concerne la teneur en soufre des combustibles marins (JO L 41 du 17.2.2015, p. 55).»
 Article 2
 Les textes de la décision d’exécution (UE) 2015/253 en langues islandaise et norvégienne, à publier dans le supplément EEE du Journal officiel de l’Union européenne, font foi.
 Article 3
 La présente décision entre en vigueur le 12 décembre 2015, pour autant que toutes les notifications prévues à l’article 103, paragraphe 1, de l’accord EEE aient été faites (*1).
 Article 4
 La présente décision est publiée dans la partie EEE et dans le supplément EEE du Journal officiel de l’Union européenne.
 Fait à Bruxelles, le 11 décembre 2015.
 Par le Comité mixte de l’EEE
 La présidente
 Oda SLETNES
 (1) JO L 41 du 17.2.2015, p. 55.
 (*1) Pas d’obligations constitutionnelles signalées.


text:
Cornul de Aur (în , în , transliterat Khrysokeras sau Chrysoceras) este un golf ce împarte orașul Istanbul în două părți.
 Împreună cu Marea Marmara, Cornul de Aur formează o peninsulă cu un liman natural. Acest loc a fost ocupat la început de coloniștii greci, la fel ca și Bizanțul. Imperiul Bizantin își avea sediul naval aici și zidurile erau construite pe linia malului pentru a proteja orașul (pe atunci redenumit Constantinopol) de atacurile navale. La intrarea în Corn, exista un lanț mare tras din Constantinopol spre fortăreața Galata, în parte de nord, pentru a preveni intrarea vaselor nedorite.
 Istanbul
 Constantinopol


text:
 8.3.2008
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 64/11
 Hotărârea Curții (Camera întâi) din 17 ianuarie 2008 (cerere de pronunțare a unei hotărâri preliminare formulată de Cour de cassation — Franța) — Paul Chevassus-Marche/Groupe Danone, Société Kro beer brands SA (BKSA), Société Evian eaux minérales d'Evian SA (SAEME)
 (Cauza C-19/07) (1)
 (Apropierea legislațiilor - Directiva 86/653/CEE - Agenți comerciali independenți - Dreptul la comision al unui agent căruia i se încredințează o anumită zonă geografică - Tranzacții încheiate fără intervenția comitentului)
 (2008/C 64/16)
 Limba de procedură: franceza
 Instanța de trimitere
 Cour de cassation
 Părțile din acțiunea principală
 Reclamant: Paul Chevassus-Marche
 Pârâți: Groupe Danone, Société Kro beer brands SA (BKSA), Société Evian eaux minérales d'Evian SA (SAEME)
 Obiectul
 Cerere de pronunțare a unei hotărâri preliminare — Cour de cassation — Interpretarea articolului 7 alineatul (2) din Directiva 86/653/CEE a Consiliului din 18 decembrie 1986 privind coordonarea legislației statelor membre referitoare la agenții comerciali independenți (JO L 382, p. 17, Ediție specială 06/vol. 1, p. 176) — Rezilierea contractului de agenție — Comision datorat agentului comercial căruia i s-a încredințat o anumită zonă geografică sau un anumit grup de clienți — Existența unui drept la comision în lipsa controlului, direct sau indirect, exercitat de către mandant asupra tranzacțiilor încheiate între un terț și un client care aparține zonei geografice încredințate agentului
 Dispozitivul
 Articolul 7 alineatul (2) prima liniuță din Directiva 86/653/CEE a Consiliului din 18 decembrie 1986 privind coordonarea legislației statelor membre referitoare la agenții comerciali independenți trebuie interpretat în sensul că, în lipsa intervenției directe sau indirecte a comitentului, agentul comercial căruia i se încredințează o anumită zonă geografică nu are dreptul la comision pentru tranzacțiile încheiate cu un terț de către clienți care aparțin zonei respective.
 (1) JO C 69, 24.3.2007.


text:
 Avis juridique important
 |
 22000D0024
 Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 24/2000 av den 25 februari 2000 om ändring av protokoll 31 till EES-avtalet om samarbete inom särskilda områden vid sidan om de fyra friheterna
 Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 103 , 12/04/2001 s. 0051 - 0052
 Gemensamma EES-kommitténs beslutnr 24/2000av den 25 februari 2000om ändring av protokoll 31 till EES-avtalet om samarbete inom särskilda områden vid sidan om de fyra friheternaGEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR FATTAT DETTA BESLUTmed beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet i dess lydelse enligt protokollet med justeringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, nedan kallat avtalet, särskilt artiklarna 86 och 98 i detta, ochav följande skäl:(1) Protokoll 31 till avtalet ändrades genom Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 192/1999 av den 17 december 1999(1).(2) Samarbetet mellan de avtalsslutande parterna bör utsträckas till att omfatta Europaparlamentets och rådets beslut nr 2179/98/EG av den 24 september 1998 om en översyn av Europeiska gemenskapens åtgärdsprogram för miljön och en hållbar utveckling kallat "Mot en hållbar utveckling"(2).HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Följande strecksats skall läggas till i artikel 3.1 första strecksatsen i protokoll 31 till avtalet: "- 398 D 2179: Europaparlamentets och rådets beslut nr 2179/98/EG av den 24 september 1998 om en översyn av Europeiska gemenskapens åtgärdsprogram för miljön och en hållbar utveckling kallat 'Mot en hållbar utveckling' (EGT L 275, 10.10.1998, s. 1).".Artikel 2Detta beslut träder i kraft den 26 februari 2000 under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i avtalet har gjorts till Gemensamma EES-kommittén(3).Artikel 3Detta beslut skall offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Utfärdat i Bryssel den 25 februari 2000.På Gemensamma EES-kommitténs vägnarF. BarbasoOrdförande(1) EGT L 74, 15.3.2001.(2) EGT L 275, 10.10.1998, s. 1.(3) Inga konstitutionella bestämmelser finns angivna.


text:
 23.3.2013
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 C 86/3
 Arrest van het Hof (Tweede kamer) van 31 januari 2013 (verzoek om een prejudiciële beslissing ingediend door de High Court of Ireland — Ierland) — H. I. D., B. A./Refugee Applications Commissioner, Refugee Appeals Tribunal, Minister for Justice, Equality and Law Reform, Ireland, Attorney General
 (Zaak C-175/11) (1)
 (Prejudiciële verwijzing - Gemeenschappelijk Europees asielstelsel - Verzoek van staatsburger van derde land om toekenning van vluchtelingenstatus - Richtlijn 2005/85/EG - Artikel 23 - Mogelijkheid om asielverzoeken volgens procedure bij voorrang te behandelen - Nationale procedure die voorziet in behandelingsprocedure bij voorrang van verzoeken die zijn ingediend door personen die behoren tot naar nationaliteit of land van oorsprong bepaalde categorie - Recht op daadwerkelijk rechtsmiddel - Artikel 39 van bedoelde richtlijn - Begrip „rechterlijke instantie” in zin van dit artikel)
 2013/C 86/04
 Procestaal: Engels
 Verwijzende rechter
 High Court of Ireland
 Partijen in het hoofdgeding
 Verzoekende partijen: H. I. D., B. A.
 Verwerende partijen: Refugee Applications Commissioner, Refugee Appeals Tribunal, Minister for Justice, Equality and Law Reform, Ireland, Attorney General
 Voorwerp
 Verzoek om een prejudiciële beslissing — High Court of Ireland — Uitlegging van de artikelen 23 en 39 van richtlijn 2005/85/EG van de Raad van 1 december 2005 betreffende minimumnormen voor de procedures in de lidstaten voor de toekenning of intrekking van de vluchtelingenstatus (PB L 326, blz. 13) — Verzoek van een onderdaan van een derde land om verlening van de vluchtelingenstatus — Verenigbaarheid met het Unierecht van een nationale procedure die voorziet in een behandeling bij voorrang of een versnelde behandeling van verzoeken die zijn ingediend door personen die behoren tot naar nationaliteit of land van oorsprong bepaalde categorie — Recht op een daadwerkelijk rechtsmiddel — Begrip „rechtelijke instantie” in de zin van artikel 267 VWEU
 Dictum
 1)
 Artikel 23, leden 3 en 4, van richtlijn 2005/85/EG van de Raad van 1 december 2005 betreffende minimumnormen voor de procedures in de lidstaten voor de toekenning of intrekking van de vluchtelingenstatus, moet aldus worden uitgelegd dat het zich er niet tegen verzet dat een lidstaat op bepaalde categorieën asielverzoeken die naar de nationaliteit of het land van oorsprong van de verzoeker zijn omschreven, met inachtneming van de uitgangspunten en waarborgen van hoofdstuk II van die richtlijn, een procedure bij voorrang of een versnelde procedure toepast.
 2)
 Artikel 39 van richtlijn 2005/85 moet aldus worden uitgelegd dat het zich niet verzet tegen een nationale regeling als aan de orde in het hoofdgeding, volgens welke een asielzoeker ofwel tegen de beslissing van de beslissingsautoriteit beroep kan instellen bij een rechterlijke instantie als het Refugee Appeals Tribunal (Ierland) en tegen de beslissing van die instantie kan opkomen bij een hogere rechterlijke instantie zoals de High Court (Ierland), ofwel de rechtsgeldigheid van de beslissing van bedoelde autoriteit kan aanvechten bij de High Court, tegen de beslissingen waarvan bij de Supreme Court (Ierland) hogere voorziening kan worden ingesteld.
 (1) PB C 204 van 9.7.2011.


text:
Η Ναυμαχία των Σπετσών ή αλλιώς Ναυμαχία του Ναυπλίου που έγινε από τις 8 έως 13 Σεπτεμβρίου 1822 ήταν μια σημαντική σύγκρουση μεταξύ Ελλήνων και Οθωμανών κατά την Ελληνική Επανάσταση του 1821.
 Τα γεγονότα πριν τη ναυμαχία
 Στις 8 Σεπτεμβρίου 1822 ο οθωμανικός στόλος, προερχόμενος από τη Μονεμβασιά, κίνησε προς ανεφοδιασμό του Παλαμηδίου στο Ναύπλιο, το οποίο πολιορκούσαν από στεριάς δυνάμεις του Δημητρίου Υψηλάντου και από θαλάσσης δυνάμεις της Λασκαρίνας Μπουμπουλίνας.
 Εν τω μεταξύ, ο ηλικιωμένος άρχοντας των Σπετσών Χατζηγιάννης Μέξης είχε αποφασίσει να οργανώσει την άμυνα του νησιού. Στην απόφασή του αυτή τον ακολούθησαν ο γιος του Νικόλαος, οι γαμπροί του Ιωάννης Γ. Κούτσης, Δημήτριος Λάμπρου (ή Λεωνίδας) και Νικόλαος Λαζάρου, καθώς και 53 ακόμη Σπετσιώτες. Έτσι κάτω από τις διαταγές του Μέξη είχαν κατασκευαστεί τρία κανονιοστάσια με πιο ισχυρό εκείνο στην είσοδο του Παλιού Λιμανιού.
 Οι δυνάμεις των Οθωμανών, που αποτελούνταν από 84 πλοία υπό τον ναύαρχο Μεχμέτ Αλί Πασά, φθάνοντας στον κόλπο του Ναυπλίου βρέθηκαν αντιμέτωπες με τον στόλο των Ελλήνων υπό τον ναύαρχο Ανδρέα Μιαούλη, ο οποίος αποτελούνταν από 56 πλοία και 16 πυρπολικά. Ο ναύαρχος του ελληνικού στόλου έδωσε διαταγή να κινηθεί ο στόλος προς το εσωτερικό του Αργολικού Κόλπου παρά την ακτή της Πελοποννήσου, για να εγκλωβίσει εκεί τους πολυαριθμότερους και καλύτερα εξοπλισμένους Τούρκους.
 Ναυμαχία
 Από κακή συνεννόηση όμως ή επειδή νόμισαν πως ο Μιαούλης ήθελε να αποφύγει τη σύγκρουση, οι πλοίαρχοι Ανάργυρος Λεμπέσης, Λεονάρδος Θεοδωρής, Λάζαρος Παναγιώτας καθώς και ο Υδραίος Αντώνιος Κριεζής, αγνόησαν το σήμα του Ανδρέα Μιαούλη και αντί να τον ακολουθήσουν, επιτέθηκαν εναντίον του οθωμανικού στόλου, αιφνιδιάζοντας τόσο τον εχθρό όσο και τους συμπολεμιστές τους. Σε λίγη ώρα είχε γενικευθεί η ναυμαχία η οποία επεκτάθηκε από την ανατολική πλευρά του πορθμού και στη δυτική. Εκεί κινδύνευσαν ολιγάριθμα ελληνικά πλοία και ο μπουρλοτιέρης Ανδρέας Πιπίνος, για να τα σώσει, επιχείρησε να κολλήσει το πυρπολικό που κυβερνούσε σε ένα αλγερινό πλοίο. Η απόπειρά του δεν πέτυχε γιατί γύρω στους 50 ναύτες του αλγερινού πλοίου πήδησαν πάνω στο μπουρλότο και κατάφεραν να το αποκολλήσουν, σύμφωνα με την αφήγηση του Αντώνη Μιαούλη, γιού του Έλληνα ναυάρχου. Όλοι όμως αυτοί κάηκαν από το φλεγόμενο πυρπολικό ή πνίγηκαν ενώ από τους συντρόφους του Πιπίνου πληγώθηκαν δύο ναύτες.
 Η αποτυχημένη απόπειρα του Πιπίνου οδήγησε στην απομάκρυνση του κινδύνου για τα ελληνικά πλοία στη δυτική πλευρά. Στην ανατολική όμως, συνέχισε να μαίνεται η ναυμαχία για πολλές ώρες. Τα ελληνικά πλοία βοηθούσαν τα κανόνια των Σπετσών τα οποία με τις βολές τους εμπόδιζαν τους Τούρκους στο να στραφούν προς τον Αργολικό κόλπο. Καθώς ερχόταν το βράδυ, και ενώ η ναυμαχία συνεχιζόταν χωρίς ξακάθαρο αποτέλεσμα, ο ελληνικός στόλος επιχείρησε για δεύτερη φορά να χρησιμοποιήσει πυρπολικό. Με τις προτροπές «του ευπατρίδου πρεσβύτου Χατζηγιάννη Μέξη επικαλουμένου [...] πατρίδαν, θρησκείαν και τιμήν», εφόρμησε με το πυρπολικό του κατά της οθωμανικής ναυαρχίδας ο ηρωϊκός πυρπολητής Κοσμάς Μπαρμπάτσης (1792–1887). Σύμφωνα με τον ιστορικό Αναστάσιο Ορλάνδο, η προσπάθεια του Κοσμά Μπαρμπάτση να πυρπολήσει την οθωμανική ναυαρχίδα ήταν καθοριστική για την έκβαση της ναυμαχίας, διότι η ναυαρχίδα μαζί με τον υπόλοιπο οθωμανικό στόλο υποχώρησαν αμέσως και τράπηκαν σε φυγή.
 Στις 12 Σεπτεμβρίου ο εχθρικός στόλος κινήθηκε πάλι κατά του ελληνικού. Η ναυμαχία που έγινε βαθιά μέσα στον Αργολικό κόλπο, κράτησε μόλις τρεις ώρες και στο τέλος οι Τούρκοι αναγκάστηκαν να υποχωρήσουν καθώς τα πυρπολικά προκάλεσαν τρόμο στους πλοιάρχους των τουρκικών καραβιών.
 Στις 13 Σεπτεμβρίου ο Μεχμέτ πασάς έστειλε για τελευταία φορά ένα αυστριακό πλοίο γεμάτο τροφές και πολεμοφόδια για να εφοδιάσει το Ναύπλιο. Ο Μιαούλης έστειλε τότε δύο πλοία τα οποία, ύστερα από ναυμαχία με το εχθρικό πλοίο, το συνέλαβαν.
 Ο τούρκικος στόλος επέστρεψε στην Κρήτη και από εκεί (τον Οκτώβριο) επέστρεψε στην Κωνσταντινούπολη.
 Σημασία της νίκης
 Η υποχώρηση του οθωμανικού στόλου σήμανε την ματαίωση των σχεδίων του για την καταστροφή των δύο ελληνικών ναυτικών βάσεων στις Σπέτσες και την Ύδρα και κατέστησε αδύνατο τον ανεφοδιασμό των Τούρκων του Ναυπλίου. Έτσι, λίγο αργότερα, το Ναύπλιο πέρασε στα χέρια των Ελλήνων αγωνιστών.
 Δείτε επίσης
 Παναγία η Αρμάτα
 Παραπομπές
 Βιβλιογραφία
 Ναυμαχίες της Ελληνικής Επανάστασης του 1821
 Ιστορία των Σπετσών


type: other

text:
Stadgar | IAB Sverige
 Hem Om IAB Stadgar
 Allmänna villkor för medlemskap i IAB Sverige
 Ansökan om medlemskap görs och medlemskap granskas av styrelsen som fattar beslut om medlemmar.
 Både företag och organisationer kan bli medlem. Företag och organisationer erhåller ordinarie medlemskap, s.k.”Corporate”. Mellanstora bolag 6-24 anställda erhåller Associate-medlemskap. Mindre företag och organisationer (upp till fem anställda) erhåller Affiliate-medlemskap.
 För företags- och organisationsmedlemmar ska en ansvarig kontaktperson anges. För varje medlem ska fakturaadress, postadress, e-postadress, telefonnummer och mobiltelefonnummer till ansvarig kontaktperson anges.
 Medlemskap gäller från anslutningsdagen och 12 månader framåt. Medlemskapet förlängs per automatik ett år i taget. Medlem som vill avsluta sitt medlemskap ska anmäla detta minst fyra månader i förväg. Anmälan görs till info@iabsverige.se
 Medlemsavgift och eventuell serviceavgift erläggs mot faktura. Erlagda avgifter återbetalas ej vid ev. utträde eller uteslutning.
 Anmälan om ändring av kontaktperson eller andra kontaktuppgifter görs till info@iabsverige.se
 Medlemsförmåner kan utnyttjas av samtliga anställda i medlemsföretag.
 IAB Sverige styrelse förbehåller sig rätten att stänga av medlem om medlemskapet missbrukas.
 IAB Sverige förbehåller sig rätten att utan förvarning ändra de allmänna villkoren för medlemskapet. Det är medlemmens ansvar att vara uppdaterad om de allmänna villkor som gäller vid varje given tidpunkt.
 Normalstadgar för IAB Sverige 2012-07-06
 Förslag till stadga-ändringar godkända vid Årsstämman 2018, ändringarna kommer vara uppe på agendan även vid Årsstämman i maj 2019.
 § 1 Föreningens namn Föreningens namn är Interactive Advertising Bureau Sverige ek. för., förkortat IAB Sverige.
 § 2 SyfteIAB Sverige skall vara en intresseorganisation för aktörer som arbetar med digitala medier, och som genom detta vill bidra till att utveckla branschen. Föreningen har till ändamål att främja medlemmarnas ekonomiska intressen genom att öka förståelsen för interaktiva medier och dess möjligheter.Föreningens verksamhet bygger på att utveckla, dokumentera och informera om digitala mediers möjligheter till
 – Engagemang, interaktion och påverkan i målgruppen
 – Att mäta och följa upp resultaten av marknadsföringsinsatser– Ökad effekt och effektivitet i marknadsföringsarbetetFöreningen skall sälja tjänster, identifiera och systematisera kunskap, skapa standarder och riktlinjer samt sprida kunskap genom olika publikationsformer och arrangemang genom medlemmarnas deltagande i s.k. Task Forces samt i övrigt.Föreningen ska följa gällande lagar och god marknadsföringssed samt eftersträva att föreningens medlemmar följer dessa.De intäkter föreningens verksamhet genererar ska till fullo användas för att utveckla föreningens verksamhet och aktiviteter till medlemmarnas nytta.
 § 3 SäteFöreningen har sitt säte i Stockholms stad.
 § 4 InsatsVarje medlem ska årligen betala en årsavgift till IAB Sverige. Årsavgiften fastställs av årsmötet och är från och med 2009 uppdelad i två delar, medlemsavgift respektive serviceavgift. Lägsta beloppet på serviceavgiften är 4.900 kr och högsta 200 000 kr. Medlemsavgiften är 100 kr. Samtliga avgifter är exklusive mervärdesskatt.
 § 5 Föreningens organisationFöreningens högsta beslutande organ är dess medlemmar. Medlemmarna utser årligen en styrelse.
 § 6 Organisatorisk samhörighetIAB Sverige är en opolitisk ekonomisk förening med intentioner att samarbeta för branschens bästa med redan befintliga organisationer.
 § 7 MedlemskapMedlemskap är öppet för alla som arbetar med interaktiv marknadsföring, vare sig man tillhandahåller, säljer eller köper medieutrymme i digitala medier, arbetar med produkter och tjänster för detta eller på annat sätt verkar inom interaktiv marknadsföring och digitala medier. Medlemskap kan tecknas på företags- eller individnivå. Medlemsavgift skall betalas årligen. Beloppet återbetalas ej vid utträde ur föreningen. Medlem som uteblir med betalning i mer än ett år förlorar sin rösträtt och kan av styrelsen uteslutas ur föreningen.
 § 8 Antagande och Uteslutande av medlemAnsökan om inträde i IAB Sverige skall behandlas och beslutas av styrelsen. En medlem som bryter mot stadgarna eller som uppenbarligen skadar föreningen eller motarbetar dess intressen eller ändamål kan av styrelsen uteslutas ur föreningen. En utesluten medlem kan hänskjuta frågan om uteslutning till föreningsstämman, genom att anmäla detta till styrelsen inom en månad från det att meddelandet om uteslutning skickades till medlemmen.
 § 9 RösträttAlla medlemmar har rösträtt och är valbara till förtroendeuppdrag.
 § 10 FöreningsstämmaOrdinarie föreningsstämman är föreningens högsta beslutande organ och skall hållas årligen senast 6 månader efter avslutat räkenskapsår. Styrelsen kallar till föreningsstämma. Kallelse till föreningsstämma ska innehålla en uppgift om de ärenden som ska förekomma. Kallelse får utfärdas tidigast fyra veckor före stämma och senast två veckor före ordinarie och senast en vecka före extra föreningsstämma.Kallelse till föreningsstämma och andra meddelanden sker genom brev med posten, via e-post och/eller IAB Sveriges webbplats, till samtliga medlemmar. Då kallelse gått ut till föreningsstämman ska styrelsen omedelbart underrätta revisorerna om detta genom brev. Förslag från medlemmar som skall behandlas på föreningsstämman skall vara styrelsen till handa minst 1 vecka innan föreningsstämman.Alla medlemmar äger rätt att närvara vid föreningsstämman. Föreningsstämman kan vid behov bjuda in andra personer att deltaga vid föreningsstämman. Närvarande medlem vid föreningsstämman äger rätt att deltaga i omröstningar med en röst per medlem. Röstning kan även ske med fullmakt. Omröstningar sker demokratiskt via acklamation med möjlighet att begära votering. Även andra meddelanden till medlemmarna skall ske genom direkt kontakt (t.ex. post eller e-post).
 § 11 Styre av föreningsstämmanFöreningsstämman väljer ordförande för mötet. Ordförande skall vara medlem av IAB Sverige.
 § 12 Föreningsstämmans arbetsuppgifter Ordinarie föreningsstämma skall:
 1. Val av ordförande vid föreningsstämma och anmälan av stämmoordförandes val av protokollförare
 2. Godkänna röstlängden
 5. Fastställa dagordningen
 6. Behandla IAB Sveriges arbetsuppgifter
 7. Behandla IAB Sveriges räkenskaper i reviderat tillstånd inklusive årsredovisning och revisionsberättelsen.
 8. Beslut om fastställande av resultaträkningen och balansräkningen samt om hur vinsten eller förlusten enligt den fastställda balansräkningen skall disponeras.
 9. Beslut om ansvarsfrihet för styrelseledamöterna.
 10. Behandla inkomna förslag
 11. Fastställa medlemsavgift
 12. Anta IAB Sveriges budget
 13. Välja styrelseordförande, styrelsemedlemmar och revisor
 14. Övriga ärenden som skall tas upp på föreningsstämman enligt lag eller föreningens stadgar.
 § 13 Extra föreningsstämmaExtra föreningsstämma skall hållas när styrelsen finner skäl till det. Extra stämma ska även hållas när det för uppgivet ändamål skriftligen begärs av en revisor eller av minst en tiondel av samtliga röstberättigade medlemmar.Kallelse skall ske på samma sätt som för ordinarie föreningsstämma med minst en veckas varsel. Extra föreningsstämma kan endast behandla och ta beslut i frågor som är meddelade vid kallelsen.
 § 14 Styrelse och dagligt arbete Föreningens styrelse skall bestå av lägst fem och högst 15 ledamöter. Antalet ledamöter i styrelsen fastställs för varje verksamhetsår av årsstämman. I av antalet, av årsstämman fastställda ledamöter, skall en Vice Ordförande ingå. Ordinarie ordförande inkluderas inte i det antal ledamöter som fastställts av årsstämman utan väljes separat. Styrelsen får utse upp till tre suppleanter vid behov. En suppleant kan som längst vara del av styrelsen till nästkommande årsmöte. Styrelsens medlemmar skall bestå av två representanter från vart och ett av följande områden: annonsörer, medier, medie- och reklambyråer samt övriga aktörer.Styrelsen är högsta beslutande organ mellan föreningsstämmorna. Styrelsen är ansvarig för det löpande administrativa arbetet.Styrelsen skall:1. Representera IAB Sverige utåt.2. Arbeta för att genomföra det föreningsstämman beslutar om.3. Administrera och ha kontroll över föreningens ekonomi i enlighet med gällande instruktioner och bestämmelser.4. Utse task forces/kommittéer/arbetsgrupper för speciella områden eller uppgifter samt utarbeta instruktioner för dessa.
 Styrelsen skall hålla styrelsemöte när styrelseordförande begär det eller när ett flertal av styrelsemedlemmarna kräver det. Styrelsen är beslutför när minst hälften av dess ledamöter är närvarande. Vid omröstning har varje ledamot har en röst. Vid lika antal röster, har ordföranden utslagsröst.
 § 15 Revisor Föreningen skall ha en revisor för årlig granskning av räkenskaperna samt övrig ekonomisk förvaltning. Revisor skall tillsättas av föreningsstämman.
 § 16 Räkenskapsår Föreningens räkenskaps år är 01-01 – 12-31
 § 17 Task forces IAB Sverige kan arbeta med avdelningar eller arbetsgrupper för specifika områden eller uppgifter. Dessa kallas task forces och kan ledas av personer utvalda av styrelsen eller föreningsstämman.
 § 18 Stadgeändringar Beslut att ändra stadgarna fattas av föreningsstämman. Beslutet är giltigt, om samtliga röstberättigade i föreningen har förenat sig om det. Beslutet är även giltigt, om det fattas på två på varandra följande stämmor och på den senare stämman biträtts av minst två tredjedelar av de röstande eller den större majoritet som krävs enligt 7 kap. § 15.
 §19 Vinstfördelning Fritt eget kapital enligt fastställd balansräkning skall, sedan i lag föreskrivna avsättning gjorts, enligt föreningsstämmans beslut föras i ny räkning eller fonderas.
 § 20 Upplösning av föreningenUpplösning av IAB Sverige kan endast ske om det behandlas som ärende på dagordningen på ordinarie föreningsstämma. Upplösningen skall beslutas om genom votering, och kräver bifall från minst 2/3 av avlagda röster.Vid upplösning av föreningen skall eventuella likvida medel tillfalla IAB Europe.


text:
 24.1.2009
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 19/31
 Жалба, подадена на 13 ноември 2008 г. от Paul Lafili срещу решението, постановено на 4 септември 2008 г. от Съда на публичната служба по дело F-22/77, Lafili/Комисия
 (Дело T-485/08 P)
 (2009/C 19/59)
 Език на производството: френски
 Страни
 Жалбоподател: Paul Lafili (Genk, Белгия) (представител: L. Levi, avocat)
 Друга страна в производството: Комисия на Европейските общности
 Искания на жалбоподателя
 —
 да се отмени Решението на Съда на публичната служба на ЕС от 4 септември 2008 г. по дело F-22/07 в частта, с която са отхвърлени правните основания, изведени от нарушение на членове 4 и 46 от Правилника и на член 7 от приложение XIII към Правилника, както и от нарушение на принципа на защита на оправданите правни очаквания,
 —
 вследствие на това, да бъдат уважени направените от жалбоподателя пред първата инстанция искания и следователно
 —
 да се отмени решението за класиране на жалбоподателя в степен AD 13, стъпка 5, съдържащо се в докладна записка на DG ADMIN (Генерална дирекция „Администрация“) от 11 май 2006 г. и във фиша за заплата на жалбоподателя за месец юни 2006 г. и в неговите последващи фишове за заплата,
 —
 вследствие на което:
 —
 да се възстанови жалбоподателя в степен AD 13, стъпка 2, считано от 1 май 2006 г. със запазване на коефициент 1,1172071,
 —
 да се възстанови изцяло кариерата на жалбоподателя със задна дата, считано от 1 май 2006 г. до датата на неговото така поправено класиране в степен и стъпка (включително вземане предвид в така поправеното класиране на професионалния му опит, правата му на повишение и пенсионните му права), което включва заплащане на лихва за забава въз основа на приложимия за съответния период лихвен процент, определен от Европейската централна банка за основните операции по рефинансиране, увеличен с два пункта, върху всички суми, съответстващи на разликата между възнаграждението, което отговаря на неговото класиране съгласно решението за класиране и класирането, на което той би трябвало да има право, до датата на решението за неговото редовно класиране,
 —
 да бъде осъдена Комисията да заплати всички съдебни разноски.
 —
 да бъде осъден ответникът да заплати всички съдебни разноски за първата инстанция и за обжалването.
 Правни основания и основни доводи
 С настоящата жалба жалбоподателят иска отмяна на Решението на Съда на публичната служба (СПС) от 4 септември 2008 г., постановено по дело Lafili/Комисия, F-22/07, с което СПС е отменил решението от 11 май 2006 г. на началника на отдел A 6 „Структура на кариерата, оценяване и повишение“ на Генерална дирекция „Персонал и администрация“ на Комисията на Европейските общности, в частта, в която с обжалваното решение са отхвърлени правните основания на жалбоподателя, изведени от нарушение на членове 44 и 46 от Правилника за длъжностните лица на Европейските общности (наричан по-нататък „Правилника“) и на член 7 от приложение XIII към Правилника, както и от нарушение на принципа на защита на оправданите правни очаквания.
 В подкрепа на жалбата си жалбоподателят сочи едно-единствено правно основание, изведено от нарушението, в първоинстанционното производство, на членове 44 и 46 от Правилника, на член 7 от приложение XIII към Правилника, от нарушението на принципите на тълкуване на общностното право и на задължението за мотивиране, както и от изопачаване на доказателствата.


type: legislation

text:
 |
 52011PC0483
 Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 muuttamisesta takaisin maksettavan tuen ja rahoitusjärjestelyjen osalta /* KOM/2011/0483 lopullinen - 2011/0210 (COD) */
 PERUSTELUT
 1. Ehdotuksen
 tausta
 · Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet
 Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 28 artiklan
 3 kohdassa on mainittu, missä eri muodoissa rakennerahastoista voidaan antaa
 tukea eli ”ei-takaisinmaksettavan tuen muodossa [...] mutta myös muilla tavoilla,
 joihin kuuluvat takaisin maksettava tuki, korkotuki, takuu, omistusosuuden
 hankkiminen, osallistuminen riskipääoman hankintaan tai muunlainen rahoitus”.
 Komission asetuksessa (EY) N:o 448/2004 on määritelty tukikelpoisuuden pääsäännöksi,
 että lopullisten edunsaajien tosiasiallisesti suorittamien maksujen tueksi on
 esitettävä maksukuitit tai vastaavalla tavalla todistusvoimaiset
 kirjanpitoasiakirjat (sääntö 1), ja lisäksi siinä on määritelty erityisiä
 tukikelpoisuussääntöjä, jotka koskevat rakennerahastojen antamaa tukea
 riskipääoma- ja lainarahastoille (sääntö 8) ja takuurahastoille (sääntö 9) sekä
 vahvistettu, että tällaisiin rahastoihin suoritettuja maksuja käsitellään
 tukikelpoisina tosiasiallisesti suoritettuina maksuina (säännössä 1 oleva 1.3
 kohta). Jäsenvaltiot ovat vahvistaneet ohjelmakaudella 2000–2006 nämä tuen
 muodot rakennerahastojen osalta perustamalla erityisrahastoja sääntöjen 8 ja 9
 mukaisesti sekä muiden välineiden kautta toimitettavan takaisin maksettavan
 tuen muodossa. Ainakin yhdessä jäsenvaltiossa näiden välineiden käyttöä on
 suositeltu riippumattomassa arvioinnissa hyvänä toimintatapana.
 Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1083/2006 ei sen
 sijaan määritellä tukea takaisinmaksettavaksi tai ei-takaisinmaksettavaksi.
 Asetuksen 44 artikla sisältää säännökset ”rahoitusjärjestelyjä koskevista
 välineistä”. Nämä säännökset ovat nykyisellä ohjelmakaudella melko suppeita,
 sillä niiden mukaan voidaan rahoittaa sellaisiin toimiin liittyviä menoja,
 joihin sisältyy määrärahoja, joilla tuetaan a) rahoitusjärjestelyjä koskevia
 välineitä, joilla tuetaan yrityksiä, b) kaupunkialueiden kehitysrahastoja ja c)
 rahastoja tai muita kannustinjärjestelmiä, jotka liittyvät energiatehokkuuteen
 ja uusiutuvien energialähteiden käyttöön rakennuksissa. Tämän seurauksena – ja
 rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1081/2006 11 artiklan säännösten
 soveltamista, joiden mukaan tukea voidaan myöntää takaisin maksettavina
 avustuksina – takaisin maksettava tuki ei tiukasti ottaen vaikuta kuuluvan
 sovellettavan asetuksen piiriin.
 Jäsenvaltiot ovat jatkaneet takaisin maksettavan
 tuen muotojen käyttämistä ohjelmakaudella 2000–2006 saatujen hyvien kokemusten
 perusteella, ja jotkin ovat sisällyttäneet näiden järjestelmien kuvauksia myös
 kauden 2007–2013 ohjelma-asiakirjoihinsa, jotka komissio on hyväksynyt. Lisäksi
 tällaisia järjestelmiä on aloitettu joissakin jäsenvaltioissa uudelleen
 kuluvalla ohjelmakaudella.
 Sen vuoksi on tarpeen sisällyttää asetukseen (EY) N:o
 1083/2006 takaisin maksettavan tuen yleinen määritelmä sekä säätää siitä, että
 takaisin maksettu tuki on pidettävä erillisellä tilillä ja käytettävä samaan
 tarkoitukseen tai ohjelman tavoitteiden mukaisesti. Määritelmän mukainen
 ”takaisin maksettava tuki” kattaa takaisin maksettavat avustukset (eli avustukset,
 jotka voidaan maksaa takaisin korottomana kokonaan tai osittain) ja
 puiteluotot, joita hallintoviranomainen hallinnoi välittävien elinten kautta
 (jotka ovat julkisia rahoituslaitoksia).
 Lisäksi komission nykyinen tulkintakäytäntö
 rahoitusjärjestelyjen eli asetuksen (EY) N:o 1083/2006 44 artiklassa
 tarkoitettujen välineiden osalta on se, että suurhankkeita, tuloja tuottavia
 hankkeita ja toimien pysyvyyttä koskevat säännöt eivät koske niitä. Tämä
 nykykäytäntö huomioon ottaen on oikeusvarmuussyistä syytä selventää
 asianmukaisessa säädöstekstissä, että suurhankkeita, tuloja tuottavia hankkeita
 ja toimien pysyvyyttä (neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 39, 55 ja 57
 artikla) koskevia säännöksiä ei sovelleta 44 artiklan mukaisiin toimiin. Edellä
 mainitun 44 artiklan mukaisten rahoitusjärjestelyjen tapauksessa toimi
 muodostuu rahoitusosuudesta rahoitusjärjestelyjä koskevaan välineeseen ja
 myöhemmästä rahoitusjärjestelyjä koskevan välineen kautta annettavasta tuesta
 lopullisille vastaanottajille. Tällaista tukea annetaan takaisin maksettavana
 tukena, ja kyseiset toimiin palautetut varat on käytettävä uudelleen asetuksen
 (EY) N:o 1083/2006 78 artiklan 7 kohdassa vahvistettujen erityisten sääntöjen
 mukaisesti. Edellä esitetystä johtuu, että 39, 55 ja 57 artiklan soveltaminen
 ei ole tarpeen eikä perusteltua 44 artiklan mukaisten toimien osalta.
 Kun otetaan lisäksi huomioon, että on tarpeen
 varmistaa (tukikelpoisten menojen osalta) toimenpideohjelmista käyttöön
 asetettujen varojen oikea-aikainen käyttö rahoitusjärjestelyjä koskeviin
 välineisiin sekä se, että jäsenvaltiot ja komissio valvovat asianmukaisesti 44
 artiklan mukaisia rahoitusjärjestelyjä koskevia välineitä, on tarpeellista
 säätää i) rahoitusjärjestelyjä koskevia välineitä koskevasta velvoitteesta käyttää
 – asetuksen (EY) N:o 1083/2006 78 artiklan 6 kohdan a–e alakohdan mukaisesti –
 rahoitusosuus, jonka hallintoviranomaiset ovat maksaneet rahastojen
 perustamisen tai niihin maksettavien osuuksien yhteydessä, kahden vuoden
 kuluessa (jos näin ei tehdä, myöhemmät ilmoitukset menoista korjataan
 vastaavasti vähentämällä käyttämättömät määrät); ii) säännös täytäntöönpanon
 seurannasta muun muassa sen mahdollistamiseksi, että jäsenvaltiot voivat
 raportoida komissiolle asianmukaisesti siitä, minkä tyyppisiä perustetut
 välineet ovat ja mitä kyseisillä välineillä käytännössä toteutetut toimet ovat.
 ·
 Yleinen tausta
 Ohjelmakaudella 2007–2013 on kehitetty uusia tuen
 rahoitusmuotoja, jotka eivät enää ole perinteistä avustuksiin perustuvaa
 rahoitusta vaan kierrätettäviä rahoitusmuotoja. Nämä uudet rahoitusvälineet
 nähdään julkisten ja yksityisten varojen osalta kannustimina, jotka auttavat
 saavuttamaan Eurooppa 2020 -strategian toimeenpanoa varten tarvittavat
 investoinnit.
 Mitä tulee soveltamisalaan, kierrätettäviä
 rahoitusmuotoja käytetään tällä hetkellä useammilla alueilla kuin
 rahoitusjärjestelyjä. Asetusta on tarpeen muuttaa siten, että siihen
 sisällytetään tuki toimille tapauksissa, joissa rahoitustuki on tarkoitus
 maksaa takaisin ja joissa toimilla ei ole neuvoston asetuksen (EY) N:o
 1083/2006 44 artiklassa tarkoitettujen rahoitusjärjestelyjä koskevien
 välineiden ominaisuuksia ja ne jäävät niitä koskevien mekanismien ulkopuolelle.
 Tähän kuuluvat takaisin maksettavat avustukset ja puiteluotot, joita
 hallintoviranomainen tai välittävät elimet hallinnoivat suoraan.
 Kun otetaan huomioon 44 artiklan mukaisten
 rahoitusjärjestelyjä koskevien välineiden lisääntyvä käyttö ja komission tähän
 mennessä näistä välineistä saamien tietojen vähäisyys, on samanaikaisesti
 tarpeen varmistaa, että jäsenvaltiot ja komissio voivat asianmukaisesti valvoa
 näitä takaisin maksettavan tuen muotoja ja raportoida niistä komissiolle. Tämä
 antaa komissiolle myös käyttökelpoisen välineen näiden tukityyppien toiminnan
 yleistä arviointia varten.
 ·
 Voimassa olevat aiemmat säännökset
 Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 44
 artiklassa määritellään rahoitusjärjestelyjä koskevien välineiden muodot
 kuluvalla ohjelmakaudella sekä niiden soveltamisala: pk-yritysten
 rahoitusmahdollisuuksien, kaupunkialueiden elvyttämisen ja energiatehokkuuden
 tukeminen. Jäsenvaltioiden tai hallintoviranomaisten maksamien menojen, jotka
 perustuvat kyseisiin välineisiin maksettaviin osuuksiin, takaisin maksamista
 koskevat erityissäännökset sisältyvät edellä mainitun asetuksen 78 artiklan 6
 kohtaan.
 Asetuksen (EY) N:o 1081/2006 11 artiklasta käy
 ilmi, missä muodossa tukea myönnetään ESR:stä: yksittäisinä tai yleisinä
 tukina, joita ei tarvitse maksaa takaisin, takaisin maksettavina tukina, lainan
 korkotukina, mikroluottoina, takuurahastojen muodossa sekä tavaroiden ja
 palvelujen hankintaan julkisia hankintoja koskevien sääntöjen mukaisesti.
 ·
 Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun
 politiikkaan ja muihin tavoitteisiin
 Ei sovelleta.
 2. KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI
 ·
 Intressitahojen kuuleminen
 Euroopan tilintarkastustuomioistuin toi EAKR:n
 toimia koskevissa tarkastuksissaan esiin 44 artiklan ulkopuolisia takaisin
 maksettavia tukia koskevan ongelman, mikä johti tähän neuvoston asetuksen (EY)
 N:o 1083/2006 muutosehdotukseen. Ehdotettu muutos on pantu alulle sen jälkeen,
 kun käytännön tilanne jäsenvaltioissa on tutkittu huolellisesti, ja siitä on
 tämän jälkeen keskusteltu jäsenvaltioiden kanssa COCOFin kokouksissa.
 Rahoitusjärjestelyjä koskevien välineiden valvontaa koskevan Euroopan tilintarkastustuomioistuimen
 suosituksen perusteella tämä ehdotus sisältää myös erityissäännöksiä 44
 artiklan mukaisten rahoitusjärjestelyjä koskevien välineiden tehokkaasta
 käytöstä ja niistä raportoimisesta.
 ·
 Asiantuntijatiedon käyttö
 Ulkopuolisten asiantuntijoiden käyttö ei ollut
 tarpeen.
 ·
 Vaikutusten arviointi
 Tällä ehdotuksella selvennetään takaisin
 maksettavan tuen muotojen käyttöä hanketasolla, sillä se on käytäntö, joka
 toimi hyvin ohjelmakaudella 2000–2006 ja antaa rakennerahastojen käytölle
 lisävauhtia ja enemmän vaikuttavuutta.
 Koheesiopolitiikkaa koskevien sääntöjen
 selventämisellä vahvistetaan jäsenvaltioille, että edellisellä ohjelmakaudella
 menestyksekkäästi käytetyt takaisin maksettavan tuen muotoihin perustuvat
 järjestelmät voidaan edelleen säilyttää ja niitä voidaan käyttää uusien
 järjestelmien pohjana. Sillä on myös myönteinen vaikutus ohjelman
 täytäntöönpanon vauhtiin etenkin siksi, että kansallisille, alueellisille ja
 paikallisille viranomaisille annetaan mahdollisuus käyttää varoja uudelleen samaan
 tarkoitukseen.
 Uusi velvoite, joka koskee rahoitusjärjestelyjä
 koskevien välineiden oikea-aikaista käyttöä (kahden vuoden kuluessa rahastoon
 maksamisesta) ja niistä raportoimista, antaa komissiolle käyttökelpoisen
 välineen näiden tukityyppien toiminnan yleistä arviointia varten.
 Ehdotuksen tavoitteena on tuoda selvennystä
 nykyisen oikeuskäytännön lainmukaisuudesta; pääasiallinen odotettu vaikutus on
 siten oikeudellisen riskin vähentäminen. Ehdotuksella on vain vähän käytännön
 vaikutuksia; ne liittyvät raportointivelvollisuuden lisääntymiseen jo käytössä
 olevien rahoitusjärjestelyjä koskevien välineiden osalta. Uutta talousarviota
 ei pyydetä.
 3. Ehdotuksen oikeudellinen sisältö
 ·
 Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus
 Ehdotettu muutos rakentuu neuvoston asetuksen (EY)
 N:o 1260/1999 28 artiklan 3 kohdassa lueteltujen tuen eri muotojen laajemmalle
 soveltamisalalle sekä täydentää ja mukauttaa tarpeen mukaan nykyistä
 sääntelykehystä jäljempänä kuvatulla tavalla.
 Ehdotetussa uudessa 2 artiklan 8 kohdassa
 määritellään takaisin maksettava avustus lahjoituksen muodossa annettavaksi
 suoraksi rahoitusosuudeksi, joka voidaan maksaa korottomana takaisin kokonaan
 tai osittain.
 Ehdotetussa III osaston II luvun uudessa 3 a
 jaksossa säädetään ’takaisin maksettavasta tuesta’. Uuden 43 a artiklan
 tarkoituksena on vahvistaa, että rakennerahastoista voidaan rahoittaa
 toimenpideohjelman osana sellaiseen toimeen liittyviä menoja, johon sisältyy
 määrärahoja, joilla rahoitetaan takaisin maksettavaa tukea. Tämä säännös kattaa
 takaisin maksettavat avustukset ja puiteluotot, joita hallintoviranomainen
 hallinnoi välittävien elinten kautta, jotka ovat niiden ”sisäisiä” julkisia
 rahoituslaitoksia. Selkeyden vuoksi menojen ilmoittamisen ja takaisin
 maksamisen mekanismi pysyy tällaisen takaisinmaksettavan tuen osalta samana
 kuin se on ei-takaisinmaksettavan tuen osalta (eli suorien avustusten osalta),
 sillä se perustuu maksukuitteihin tai todistusarvoltaan vastaaviin tositteisiin
 (asetuksen (EY) N:o 1083/2006 78 artiklan 1–5 kohdan mukaisesti).
 Lisäksi uudessa 43 b artiklassa selvennetään, että
 tuki, joka on maksettu takaisin tuen antaneelle elimelle tai jäsenvaltion
 muulle toimivaltaiselle julkiselle viranomaiselle, on pidettävä erillisellä
 tilillä ja käytettävä samaan tarkoitukseen tai toimenpideohjelman tavoitteiden
 mukaisesti.
 Ehdotetun uuden 44 a artiklan tarkoituksena on
 selventää, että suurhankkeita (39 artikla), tuloja tuottavia hankkeita (55
 artikla) ja toimien pysyvyyttä (57 artikla) koskevia säännöksiä ei
 periaatteellisista syistä tule soveltaa 44 artiklan mukaisiin
 rahoitusjärjestelyjä koskeviin välineisiin, sillä nämä säännöt on tarkoitettu
 ennemminkin muuntyyppistä tukea varten.
 Samassa yhteydessä lisätään uusi 67 a artikla,
 joka koskee raportointia 44 artiklan mukaisista rahoitusjärjestelyjä koskevista
 välineistä. Tässä yhteydessä otetaan huomioon tarve varmistaa, että
 jäsenvaltiot ja komissio huolehtivat rahoitusjärjestelyjä koskevien välineiden
 täytäntöönpanon asianmukaisesta seurannasta, jotta jäsenvaltiot muun muassa
 voivat toimittaa komissiolle asianmukaista tietoa perustettujen välineiden
 tyypistä ja toimista, joita tällaisilla välineillä on käytännössä toteutettu.
 Samassa yhteydessä on asetuksen (EY) N:o 1083/2006
 78 artiklan 6 kohtaan lisättävän uuden kohdan tarkoituksena säätää oikeudellisesta
 velvoitteesta sen varmistamiseksi, että hallintoviranomaisten
 rahoitusjärjestelyjä koskevien välineiden perustamisen tai niihin maksettavien
 osuuksien yhteydessä maksama rahoitusosuus käytetään tukikelpoisiin menoihin
 kahden vuoden kuluessa rahastoon maksamisesta. Jos näin ei tehdä, myöhempää
 menoilmoitusta on korjattava vastaavasti vähentämällä käyttämättömät määrät.
 Tämän tarkoituksena on välttää se, että raha jää seisomaan tällaisiin
 rahastoihin ja on käyttämättömänä pitkiä aikoja.
 Ehdotetulla uudella 78 a artiklalla lisätään
 yleissäännös menoilmoitusta koskevista vaatimuksista. Siinä viitataan Euroopan
 yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta
 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1605/2002 61 artiklan 2 kohtaan, ja sen
 ansiosta komissio voi antaa tilinpäätöksessä oikean kuvan yhteisöjen
 varallisuudesta ja talousarvion toteuttamisesta.
 ·
 Oikeusperusta
 Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan
 sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä
 asetuksen (EY) N:o 1260/1999 kumoamisesta 11 päivänä heinäkuuta 2006
 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1083/2006 määritellään
 näihin kolmeen rahastoon sovellettavat yhteiset säännöt. Asetuksen kantavana
 periaatteena on hallintovastuun jakaminen Euroopan komission ja jäsenvaltioiden
 välillä, ja siinä esitetään ohjelmatyöprosessi sekä hankkeiden hallintoa (myös
 varainhoitoa), seurantaa, valvontaa ja arvioimista koskevat järjestelyt.
 ·
 Toissijaisuusperiaate
 Ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen,
 sillä ehdotettujen muutosten avulla halutaan edistää oikeusvarmuutta Euroopan
 unionin tasolla niin, että jäsenvaltioiden rakennerahastojen kautta antama tuki
 sellaisille järjestelmille, jotka perustuvat takaisin maksettavan tuen
 muotoihin ja jotka on pantu täytäntöön edellisellä ohjelmakaudella ja/tai ovat
 alkaneet kuluvalla kaudella mutta joilla ei ole rahoitusjärjestelyjä koskevien
 välineiden ominaisuuksia, on voimassa olevien rakennerahastoja koskevien
 säännösten mukaan sallittua ja lainmukaista. Tässä yhteydessä on myös tarpeen
 määritellä Euroopan unionin tasolla, miten menetellään sellaisen tuen kanssa,
 joka on maksettu takaisin tämäntyyppisten järjestelmien osalta, joilla ei ole
 rahoitusjärjestelyjä koskevien välineiden ominaisuuksia.
 Lisäksi lisätään säännös, joka koskee
 oikea-aikaista käyttöä (kahden vuoden kuluessa rahastoon maksamisesta) ja
 raportointivelvoitteita 44 artiklan mukaisten rahoitusjärjestelyjen osalta,
 jotta jäsenvaltiot voivat panna välineet nopeasti täytäntöön ja antaa
 komissiolle asianmukaista tietoa perustettujen välineiden tyypistä ja
 tällaisilla välineillä toteutetuista käytännön toimista. Tämä antaa komissiolle
 myös käyttökelpoisen välineen näiden tukityyppien toiminnan yleistä arviointia
 varten.
 ·
 Suhteellisuusperiaate
 Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen.
 Tämä ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen,
 sillä siinä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen oikeusvarmuuden tarjoamiseksi
 jäsenvaltioille siitä, että rakennerahastoista tuettujen järjestelmien, jotka
 perustuvat takaisin maksettavaan tukeen mutta joilla ei ole
 rahoitusjärjestelyjä koskevien välineiden ominaisuuksia, ovat sallittuja
 kuluvalla ohjelmakaudella. Jotta jäsenvaltiot voivat hyötyä selvennyksistä koko
 ohjelmankauden ajan, niitä on sovellettava takautuvasti.
 Velvoite käyttää hallintoviranomaisten
 rahoitusjärjestelyjä koskevien välineiden perustamisen yhteydessä maksama
 rahoitusosuus kahden vuoden kuluessa tällaisen rahoitusosuuden maksamisesta
 rahastoon (jos näin ei tehdä, myöhempää menoilmoitusta on korjattava
 vastaavasti vähentämällä käyttämättömät määrät) ja jotkin
 raportointivelvoitteet vahvistetaan ainoastaan rahoitusjärjestelyjä koskevien
 välineiden osalta (toisin kuin takaisin maksettava tuki, jolla ei ole 44
 artiklan ominaisuuksia, ne pannaan täytäntöön rahastojen avulla), ja niiden
 tarkoituksena on, että jäsenvaltiot antavat komissiolle ainoastaan tarvittavat
 vähimmäistiedot rahoitusjärjestelyjä koskevien välineiden oikea-aikaisesta ja
 moitteettomasta käytännön täytäntöönpanosta. Velvoitetta oikea-aikaiseen
 käyttöön ja raportointivelvoitteita ei sovelleta takautuvasti.
 ·
 Sääntelytavan valinta
 Ehdotettu sääntelytapa: asetus.
 Muut sääntelytavat eivät soveltuisi seuraavasta
 syystä:
 Komissio on tarkastellut oikeudellisen kehyksen
 tarjoamaa liikkumavaraa ilmoittaakseen välittävien elinten tai
 hallintoviranomaisten suoraan hallinnoimien toimien, joilla ei ole
 rahoitusjärjestelyjä koskevien välineiden ominaisuuksia, vakiintuneet käytännöt
 yhdenmukaisiksi rakennerahastoja koskevan voimassa olevan sääntelyn kanssa. Perusteellisten
 sisäisten kuulemisten jälkeen osoittautui kuitenkin, että monitulkintaisuuden
 välttämiseksi neuvoston asetusta (EY) N:o 1083/2006 on tältä osin muutettava.
 Näiden tarkistusten tavoitteena on edistää edelleen unionin varojen käyttöä
 erilaisiin hankkeisiin, jotka eivät kuulu 44 artiklan soveltamisalaan, ja näin
 lisätä rakennerahastoista tukea saavien hankkeiden määrää. Kyseisen asetuksen
 44 artiklan säännösten mukaisesti perustettuja välineitä ei voitu soveltaa
 näihin epätyypillisiin toimiin, sillä 44 artiklan soveltamisalaan kuuluvat vain
 rahastot, joiden varoja sijoitetaan pk-yritysten, kaupunkialueiden elvyttämisen
 ja energiatehokkuuden hyväksi.
 Tällä hetkellä ei ole oikeudellista velvoitetta
 käyttää hallintoviranomaisten rahoitusjärjestelyjä koskeviin välineisiin
 maksama rahoitusosuus tietyssä ajassa ohjelman kestoaikana, sillä tällaisen
 rahoitusosuuden ”nettouttaminen” (’tukikelpoisten menojen’ tarkistamisen
 suhteen) tapahtuu vasta toimenpideohjelman sulkemisen yhteydessä, ja lisäksi
 rahoitusjärjestelyjä koskeviin välineisiin liittyvä jäsenvaltioiden toteuttama
 seuranta ja raportointi on otettu käyttöön vasta äskettäin vapaaehtoispohjalta.
 Tämä ei riitä siihen, että komissio saisi yleiskuvan näiden takaisin
 maksettavan tuen muotojen käytännön täytäntöönpanosta. Lisäksi Euroopan
 tilintarkastustuomioistuin on suosittanut komissiota tarkastamaan
 asianmukaisesti rahoitusjärjestelyjä koskeviin välineisiin osoitettujen varojen
 tehokkaan käytön sekä seuraamaan asianmukaisesti niiden toimien täytäntöönpanoa.
 Edellä esitetyn mukaisesti tämä ehdotus sisältää erilliset säännökset i) 44
 artiklan mukaisiin rahoitusjärjestelyjä koskeviin välineisiin maksetun
 rahoitusosuuden oikea-aikaisesta käyttämisestä (jos näin ei tehdä, myöhempää
 menoilmoitusta on korjattava vastaavasti vähentämällä käyttämättömät määrät) ja
 ii) 44 artiklan mukaisiin rahoitusjärjestelyjä koskeviin välineisiin
 liittyvästä raportoinnista.
 4. Talousarviovaikutukset
 Ehdotuksella ei ole vaikutuksia
 maksusitoumusmäärärahoihin, koska rakennerahastoista ohjelmakaudella 2007–2013
 toimenpideohjelmille myönnettävän rahoituksen enimmäismääriin ei ehdoteta
 muutoksia.
 Komissio uskoo, että ehdotettu toimenpide voi
 edistää täytäntöönpanoa lisäämällä jäsenvaltioiden oikeusvarmuutta.
 2011/0210 (COD)
 Ehdotus
 EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
 neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006
 muuttamisesta takaisin maksettavan tuen ja rahoitusjärjestelyjen osalta
 EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN
 UNIONIN NEUVOSTO, jotka
 ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta
 tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 177 artiklan,
 ottavat huomioon Euroopan komission
 ehdotuksen,
 sen jälkeen kun esitys
 lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu
 kansallisille parlamenteille,
 ottavat huomioon Euroopan talous- ja
 sosiaalikomitean lausunnon[1],
 ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[2],
 noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä
 sekä katsovat seuraavaa:
 (1)
 Jäsenvaltioilla on ollut hyviä kokemuksia takaisin
 maksettavaan tukeen perustuvista järjestelmistä yksittäisten toimien tasolla
 ohjelmakaudella 2000–2006, ja siksi ne ovat jatkaneet näitä järjestelmiä tai
 alkaneet panna täytäntöön takaisin maksettavaan tukeen perustuvia järjestelmiä
 kuluvalla ohjelmakaudella 2007–2013. Jotkin jäsenvaltiot ovat myös sisällyttäneet
 tällaisten järjestelmien kuvauksia ohjelma-asiakirjoihinsa, jotka komissio on
 hyväksynyt.
 (2)
 Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan
 sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä
 asetuksen (EY) N:o 1260/1999 kumoamisesta 11 päivänä heinäkuuta 2006
 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1083/2006[3] vahvistetaan rahoitusjärjestelyjä koskevat
 välineet sekä tarkat tiedot niiden käyttötarkoituksista ja soveltamisalasta.
 Jäsenvaltioiden täytäntöön panemia järjestelmiä, jotka perustuvat takaisin
 maksettaviin avustuksiin ja puiteluottoihin, joita hallintoviranomaiset
 hallinnoivat välittävien elinten kautta, ei kuitenkaan ole asianmukaisesti
 säännelty rahoitusjärjestelyjä koskevista välineistä annetuilla säännöksillä
 eikä muillakaan asetuksen (EY) N:o 1083/2006 säännöksillä. Sen vuoksi on
 tarpeen – Euroopan sosiaalirahastosta ja asetuksen (EY) N:o 1784/1999
 kumoamisesta 5 päivänä heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja
 neuvoston asetuksen (EY) N:o 1081/2006[4] 11
 artiklan 1 kohdan mukaisesti, jossa on jo säädetty, että tukea voidaan myöntää
 takaisin maksettavina tukina – vahvistaa asetuksen (EY) N:o 1083/2006 uudessa
 jaksossa, että rakennerahastoista voidaan osarahoittaa takaisin maksettavaa
 tukea. Kyseisen jakson olisi katettava takaisin maksettavat avustukset ja
 puiteluotot, joita hallintoviranomainen hallinnoi välittävien elinten kautta,
 jotka ovat julkisia rahoituslaitoksia.
 (3)
 Kun otetaan huomioon se, että tuensaajat maksavat
 takaisin maksettavan tuen kautta käytetyt rahoitusvarat osittain tai
 kokonaisuudessaan takaisin, on tarpeen antaa asianmukaiset säännökset takaisin
 maksetun tuen uudelleenkäytöstä samaan tarkoitukseen tai kyseessä olevan
 ohjelman tavoitteiden mukaisesti.
 (4)
 On tarpeen selkeyttää, että suurhankkeita, tuloja
 tuottavia hankkeita ja toimien pysyvyyttä koskevia säännöksiä ei periaatteessa
 tulisi soveltaa rahoitusjärjestelyjä koskeviin välineisiin, sillä kyseiset
 säännöt on tarkoitettu pikemminkin muuntyyppisiä toimia varten.
 (5)
 Kun otetaan huomioon tarve varmistaa, että
 jäsenvaltiot ja komissio huolehtivat rahoitusjärjestelyjä koskevien välineiden
 täytäntöönpanon asianmukaisesta seurannasta, jotta jäsenvaltiot muun muassa
 voivat toimittaa komissiolle asianmukaista tietoa perustettujen välineiden
 tyypistä ja toimista, joita tällaisilla välineillä on käytännössä toteutettu,
 on tarpeen antaa raportointia koskeva säännös. Näin komissio pystyisi myös
 tekemään paremman kokonaisarvioinnin rahoitusjärjestelyjä koskevien välineiden
 toiminnasta.
 (6)
 Jotta voitaisiin varmistaa, että hallintoviranomaisten
 rahoitusjärjestelyjä koskeviin välineisiin maksama rahoitusosuus, joka on
 sisällytetty menoilmoitukseen, käytetään tehokkaasti tietyssä ajassa, on
 tarpeen säätää rahoitusjärjestelyjä koskevia välineitä koskevasta velvoitteesta
 käyttää tukikelpoisiin menoihin maksettu rahoitusosuus kahden vuoden kuluessa
 kyseessä olevan todennetun menoilmoituksen päiväyksestä. Myöhempää menoilmoitusta olisi korjattava vastaavasti
 vähentämällä käyttämättömät määrät, jos kyseessä olevaa rahoitusosuutta ei ole
 käytetty mainitussa ajassa.
 (7)
 Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon
 sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o
 1605/2002[5] 61
 artiklan 2 kohdan noudattamisen varmistamiseksi on tarpeen edellyttää, että
 komissiolle toimitettava menoilmoitus sisältää kaikki tiedot, jotka komissio
 tarvitsee antaakseen tilinpäätöksessä oikean kuvan unionin varallisuudesta ja
 talousarvion toteuttamisesta.
 (8)
 Muutoksen tarkoituksena on selkeyttää nykyisen
 käytännön soveltamisen lainmukaisuutta asetuksessa (EY) N:o 1083/2006
 vahvistetun tukikelpoisuuskauden alusta, ja sen olisi tultava takautuvasti
 voimaan kuluvan ohjelmakauden 2007–2013 alusta.
 (9)
 Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1083/2006 olisi
 muutettava,
 OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
 1 artikla
 Muutetaan asetus (EY) N:o 1083/2006
 seuraavasti:
 (1) Lisätään 2 artiklaan 8 kohta
 seuraavasti:
 ”(8) ”takaisinmaksettava avustus”: lahjoituksen
 muodossa annettava suora rahoitusosuus, joka voidaan maksaa korottomana
 takaisin kokonaan tai osittain.”
 (2) Lisätään III osaston II lukuun 3 a
 jakso seuraavasti:
 ”3 a jakso
 Takaisinmaksettava
 tuki
 43 a artikla
 Takaisinmaksettavan
 tuen muodot
 1. Rakennerahastoista voidaan
 toimenpideohjelman osana myöntää osarahoitusta takaisinmaksettavaan tukeen
 takaisinmaksettavien avustusten muodossa tai sellaisten puiteluottojen
 muodossa, joita hallintoviranomainen hallinnoi välittävien elinten, jotka ovat
 julkisia rahoituslaitoksia, kautta.
 2. Takaisinmaksettavaa tukea koskeva
 menoilmoitus on esitettävä 78 artiklan 1–5 kohdan mukaisesti.
 43 b artikla
 Takaisinmaksettavan tuen
 uudelleenkäyttö
 Tuki, joka on maksettu takaisin tuen antaneelle
 elimelle tai jäsenvaltion muulle toimivaltaiselle viranomaiselle, on pidettävä
 erillisellä tilillä ja käytettävä samaan tarkoitukseen tai toimenpideohjelman
 tavoitteiden mukaisesti.”
 (3) Lisätään 44 a artikla seuraavasti:
 ”44 a artikla
 Eräiden säännösten
 soveltamatta jättäminen
 Edellä olevassa 44 artiklassa tarkoitettuihin
 toimiin ei sovelleta 39, 55 ja 57 artiklaa.”
 (4) Lisätään 67 a artikla seuraavasti:
 ”67 a artikla
 Rahoitusjärjestelyjä
 koskevien välineiden täytäntöönpanoon liittyvät raportit
 1. Hallintoviranomaisen on lähetettävä
 komissiolle vuosittain viimeistään 31 päivänä tammikuuta erityinen raportti,
 joka kattaa 31 päivään joulukuuta kestävältä ajanjaksolta toimet, jotka
 sisältävät rahoitusjärjestelyjä koskevia välineitä, sekä viimeistään 15 päivänä
 syyskuuta vastaava raportti, joka kattaa mainitut toimet 30 päivään kesäkuuta
 kestävältä ajanjaksolta.
 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen
 raporttien on sisällettävä kunkin rahoitusjärjestelyjä koskevan välineen osalta
 seuraavat tiedot:
 a) rahoitusjärjestelyjä koskevan välineen ja
 täytäntöönpanojärjestelyjen kuvaus;
 b) yksiköt, jotka panevat
 rahoitusjärjestelyjä koskevan välineen täytäntöön, myös holding-tyyppisten
 rahastojen kautta toimivat, sekä kuvaus niiden valintaprosessista;
 c) rakennerahastoista myönnetyn tuen
 maksupäivät ja määrät sekä rahoitusjärjestelyjä koskevaan välineeseen maksettu
 kansallinen rahoitusosuus;
 d) komissiolle toimitettuihin
 menoilmoituksiin sisältyvät määrät päivämäärineen sekä komission takaisin
 maksamat määrät päivämäärineen;
 e) rakennerahastoista myönnetyn tuen määrät
 sekä rahoitusjärjestelyjä koskevan välineen maksama kansallinen rahoitusosuus.”
 (5) Lisätään 78 artiklan 6 kohtaan
 alakohta seuraavasti:
 ”Edellä 44 artiklassa määriteltyihin
 rahoitusjärjestelyjä koskeviin välineisiin liittyvä rahoitusosuus, joka on
 sisällytetty menoilmoitukseen ja jota ei ole maksettu tukikelpoisena menona
 tämän kohdan toisen alakohdan mukaisesti kahden vuoden kuluessa kyseisen
 todennetun menoilmoituksen päivämäärästä, on vähennettävä seuraavasta
 todennetusta menoilmoituksesta.”
 (6) Lisätään 78 a artikla seuraavasti:
 ”78 a artikla
 Menoilmoitukseen liittyvä
 tiedonantovelvollisuus
 Komissiolle toimitettavassa menoilmoituksessa on
 asetuksen (EY) N:o 1605/2002 61 artiklan 2 kohdan mukaisesti ilmoitettava
 kaikki tiedot, jotka komissio tarvitsee tilinpäätöstä varten.
 Tämän artiklan yhdenmukaisten
 soveltamisedellytysten määrittelemiseksi komissiolle siirretään valta antaa
 täytäntöönpanosäädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 291
 artiklan mukaisesti.”
 2 artikla
 Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä
 sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
 Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2007.
 Edellä olevan 1 artiklan 4, 5 ja 6 kohtaa
 sovelletaan kuitenkin tämän asetuksen voimaantulopäivästä.
 Edellä olevan 1 artiklan 5 kohtaa
 sovellettaessa kahden vuoden määräaika alkaa tämän asetuksen voimaantulopäivästä,
 jos rahoitusosuus sisältyi jo menoilmoitukseen ennen tämän asetuksen
 voimaantuloa.
 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava,
 ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
 Tehty Brysselissä
 Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston
 puolesta
 Puhemies Puheenjohtaja
 SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS
 1. EHDOTUKSEN NIMI:
 Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
 (EU) N:o .../2011 neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 muuttamisesta takaisin
 maksettavan tuen ja rahoitusjärjestelyjen osalta
 2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA
 JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄ
 Toimintalohko(t) sekä toiminto/toiminnot:
 Aluepolitiikka; toiminto 13.03
 Työllisyys ja sosiaaliasiat; toiminto 04.02
 3. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT
 3.1. Budjettikohdat (toimintamäärärahat
 sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat (entiset
 BA-budjettikohdat)):
 Ehdotetut uudet toimet toteutetaan seuraavien
 budjettikohtien perusteella:
 · 13.031600 Lähentyminen (EAKR)
 · 13.031700 PEACE (EAKR)
 · 13.031800 Alueellinen kilpailukyky ja työllisyys (EAKR)
 · 13.031900 Alueellinen yhteistyö (EAKR)
 · 04.0217 Lähentyminen (ESR)
 · 04.0219 Alueellinen kilpailukyky ja työllisyys (ESR)
 3.2. Toiminnan ja sen
 rahoitusvaikutusten kesto:
 Ehdotetulla toimenpiteellä voidaan edistää
 täytäntöönpanoa, sillä se lisää jäsenvaltioiden oikeusvarmuutta kaikkien
 takaisin maksettavan tuen muotojen osalta.
 Lisäksi säädetään
 velvoitteesta, jonka mukaan rahoitusjärjestelyjä koskevien välineiden on
 käytettävä hallintoviranomaisten tällaisten rahastojen perustamisen tai niihin
 maksettavien osuuksien yhteydessä maksama rahoitusosuus kahden vuoden kuluessa;
 rahoitusjärjestelyjä koskeville välineille asetetaan myös
 raportointivelvoitteita, joiden tarkoituksena on, että jäsenvaltiot antavat
 komissiolle tarvittavat vähimmäistiedot rahoitusjärjestelyjä koskevien
 välineiden käytännön täytäntöönpanosta. Näitä velvoitteita ei sovelleta
 takautuvasti. Unionin talousarvioon ei aiheudu rahoitusvaikutuksia, sillä
 lisävaroja ei tarvita.
 3.3. Budjettitiedot:
 Budjettikohta || Menolaji || Uusi || EFTA osallistuu || Hakijamaat osallistuvat || Rahoitusnäkymien otsake
 13.031600 || ei-pakoll. || jaks. || EI || EI || EI || nro 1b
 13.031700 || ei-pakoll. || jaks. || EI || EI || EI || nro 1b
 13.031800 || ei-pakoll. || jaks. || EI || EI || EI || nro 1b
 13.031900 || ei-pakoll. || jaks. || EI || EI || EI || nro 1b
 04.0217 || ei-pakoll. || jaks. || EI || EI || EI || nro 1b
 04.0219 || ei-pakoll. || jaks. || EI || EI || EI || nro 1b
 4. YHTEENVETO RESURSSEISTA
 4.1. Taloudelliset resurssit
 4.1.1. Yhteenveto
 maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM)
 Jäljempänä olevissa taulukoissa esitetään
 ehdotettujen toimenpiteiden arvioidut vaikutukset vuosina 2011–2013.
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Menolaji || Kohdan nro || || Vuosi n || n + 1 || n + 2 || n + 3 || n + 4 || n + 5 ja myöh. || Yhteensä
 Toimintamenot[6] || || || || || || || ||
 Maksusitoumusmäärärahat (MSM) || 8.1 || a || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta
 Maksumäärärahat (MM) || || b || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta
 Viitemäärään sisältyvät hallintomenot[7] || || || ||
 Tekninen ja hallinnollinen apu (EI-JM) || 8.2.4 || c || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta
 VIITEMÄÄRÄ YHTEENSÄ || || || || || || ||
 Maksusitoumus-määrärahat || || a+c || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta
 Maksumäärärahat || || b+c || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || 0,000
 Hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään[8] || ||
 Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EJM) || 8.2.5 || d || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta
 Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM) || 8.2.6 || e || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta
 Toimenpiteen
 alustavat rahoituskustannukset yhteensä
 MSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina || || a+c+d+e || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta
 MM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina || || b+c+d+e || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta
 Tiedot yhteisrahoituksesta
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Rahoitukseen osallistuva taho || || Vuosi n || n + 1 || n + 2 || n + 3 || n + 4 || n + 5 ja myöh. || Yhteensä
 ........................ || f || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta
 MSM YHTEENSÄ yhteisrahoitus mukaan luettuna || a+c+d+e+f || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta
 4.1.2. Yhteensopivuus
 rahoitussuunnitelman kanssa
 x Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen.
 ̈ Ehdotus edellyttää kyseeseen tulevan rahoitusnäkymien otsakkeen
 rahoitussuunnitelman muuttamista.
 ̈ Ehdotus voi edellyttää toimielinten
 sopimuksen[9]
 määräysten soveltamista (ts. joustovälineen käyttöä tai rahoituskehyksen
 tarkistamista).
 4.1.3. Vaikutukset tuloihin
 x Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin.
 ̈ Ehdotuksella on seuraavat vaikutukset tuloihin:
 milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella)
 || || Ennen toimea [vuosi n-1] || || Toteutuksen jälkeen
 Budjettikohta || Tulot || || [Vuosi n] || [n+1] || [n+2] || [n+3] || [n+4] || [n+5][10]
 || a) Absoluuttiset tulot || || || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta
 b) Tulojen muutokset || D || || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta
 (Taulukossa ilmoitetaan kaikki kyseeseen tulevat
 tulojen budjettikohdat ja siihen lisätään rivejä, jos toimenpide vaikuttaa
 useampaan budjettikohtaan.)
 4.2. Henkilöresurssit
 kokoaikaiseksi muutettuna (sisältää virkamiehet sekä väliaikaisen ja
 ulkopuolisen henkilöstön) – katso erittely kohdassa 8.2.1
 Vuositarve || Vuosi n || n + 1 || n + 2 || n + 3 || n + 4 || n + 5 ja myöh.
 Henkilöstön määrä yhteensä || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta
 5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET
 5.1. Tarve, johon ehdotuksella
 vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä
 Koska maksujen
 korvaaminen on yhteydessä tuensaajille aiheutuneisiin todellisiin menoihin,
 takaisin maksettavan tuen muodot pidentävät yksittäisten toimien tasolla
 rakennerahastojen tukitoimien vaikutusta tuetuilla alueilla ja sektoreilla.
 5.2. Yhteisön osallistumisesta
 saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa
 sekä mahdolliset synergiaedut
 Takaisin
 maksettavan tuen muotoihin liittyvien hyvien toimintatapojen jatkaminen
 hanketasolla luo pitkään vaikuttavia välineitä ja mahdollistaa rahastojen
 uudelleenkäytön.
 5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja
 odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa
 johtamismallissa
 Koheesiopolitiikkaa koskevien sääntöjen
 selkeyttämisellä on myönteinen vaikutus ohjelmien käytännön toteutukseen.
 Takaisin maksettavan tuen muotojen käyttöön kannustetaan edelleen, minkä
 johdosta tukitoimien vaikuttavuus ja kestävyys paranevat.
 5.4. Toteutustapa (alustava)
 Mitä seuraavista menettelyistä käytetään toiminnan
 toteuttamisessa?
 ·
 Jäsenvaltioiden kanssa
 6. SEURANTA JA ARVIOINTI
 6.1. Seurantajärjestelmä
 Ei tarpeen, sillä
 on rakennerahastojen vakiintuneen seurannan piirissä.
 6.2. Arviointi
 6.2.1. Ennakkoarviointi
 Koska tämän ehdotuksen tarkoituksena on sallia
 vakiintunut ja perusteltu käytäntö ja sillä täytetään nykyisessä
 lainsäädännössä oleva aukko, ennakkoarviointia ei ole toteutettu.
 6.2.2. Väli-/jälkiarviointien
 perusteella toteutetut toimenpiteet (aikaisemmat kokemukset vastaavasta
 toiminnasta)
 Ei sovelleta
 6.2.3. Tulevaa arviointia koskevat
 määräykset ja arviointien suorittamisvälit
 Ei sovelleta
 7. PETOSTENTORJUNTA
 Ei
 sovelleta.
 8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA
 RESURSSEISTA
 8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja
 niihin liittyvät rahoituskustannukset
 Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen
 desimaalin tarkkuudella)
 (Sarakkeessa ilmoitetaan tavoitteet, toiminta ja tuotokset) || Tuotoksen tyyppi || Keskim. kustannukset || Vuosi n || Vuosi n+1 || Vuosi n+2 || Vuosi n+3 || Vuosi n+4 || Vuosi n+5 ja myöh. || YHT.
 Tuotosten määrä || Kustannukset yhteensä || Tuotosten määrä || Kustannukset yhteensä || Tuotosten määrä || Kustannukset yhteensä || Tuotosten määrä || Kustannukset yhteensä || Tuotosten määrä || Kustannukset yhteensä || Tuotosten määrä || Kustannukset yhteensä || Tuotosten määrä || Kustannukset yhteensä
 TOIMINTATAVOITE 1: toimenpideohjelmien toteutuksen ylläpito || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Toimi 1 – yhteisrahoitusosuus 100 % || || || || 0,000 || || 0,000 || || || || || || || || || || 0,000
 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ || || || || 0,000 || || 0,000 || || || || || || || || || || 0,000
 8.2. Hallintomenot
 8.2.1. Henkilöstön määrä ja laji
 Laji || || Toiminnan hallinnointiin tarvittava nykyinen ja/tai uusi henkilöstö (toimien ja/tai virkojen määrä kokoaikaiseksi muutettuna)
 || || Vuosi n || Vuosi n+1 || Vuosi n+2 || Vuosi n+3 || Vuosi n+4 || Vuosi n + 5
 Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt (XX 01 01) || A*/AD || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta
 B*, C*/AST || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta
 Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta
 Momenteilta XX 01 04/05 rahoitettava muu henkilöstö || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta
 YHTEENSÄ || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta
 8.2.2. Toimintaan
 liittyvien tehtävien kuvaus
 Ei sovelleta
 8.2.3. Henkilöresurssien lähteet
 (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö)
 (Jos lähteitä on useita, ilmoitetaan
 kustakin lähteestä peräisin olevien virkojen ja/tai toimien määrä)
 ̈ Korvattavan tai jatkettavan ohjelman hallinnointiin osoitetut
 tämänhetkiset virat ja/tai toimet
 ̈ Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä
 vuotta n koskevassa menettelyssä jo myönnetyt virat ja/tai toimet
 ̈ Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä
 seuraavassa menettelyssä pyydettävät virat ja/tai toimet
 ̈ Hallinnoinnista vastaavan henkilöstön nykyisten virkojen ja/tai
 toimien uudelleenjärjestely (henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely)
 ̈ Vuodeksi n tarvittavat virat ja/tai toimet, jotka eivät sisälly
 vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvään, kyseistä
 vuotta koskevaan menettelyyn
 8.2.4. Muut viitemäärään sisältyvät
 hallintomenot (XX 01 04/05 – hallintomenot)
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Budjettikohta (numero ja nimi) || Vuosi n || Vuosi n+1 || Vuosi n+2 || Vuosi n+3 || Vuosi n+4 || Vuosi n + 5 ja myöh. || YHT.
 1 Tekninen ja hallinnollinen apu (henkilöstökust. mukaan luettuina) || || || || || || ||
 Toimeenpanovirastot || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta
 Muu tekninen ja hallinnollinen apu || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta
 - sisäinen || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta
 - ulkoinen || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta
 Tekninen ja hallinnollinen apu yhteensä || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta
 8.2.5. Henkilöstömenot
 ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemäärään
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Henkilöstöresurssin tyyppi || Vuosi n || Vuosi n+1 || Vuosi n+2 || Vuosi n+3 || Vuosi n+4 || Vuosi n + 5 ja myöh.
 Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (XX 01 01) || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta
 Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihlöt, kans. asiantuntijat, sopimussuhteinen hlöstö jne.) (budjettikohta ilmoitettava) || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta
 Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta
 Laskelma – Virkamiehet
 ja väliaikaiset toimihenkilöt
 Tarvittaessa
 viitataan kohtaan 8.2.1.
 Ei sovelleta
 Laskelma – Momentilta
 XX 01 02 rahoitettava henkilöstö
 Tarvittaessa
 viitataan kohtaan 8.2.1.
 Ei sovelleta
 8.2.6. Muut hallintomenot, jotka
 eivät sisälly viitemäärään
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 || Vuosi n || Vuosi n+1 || Vuosi n+2 || Vuosi n+3 || Vuosi n+4 || Vuosi n + 5 ja myöh. || YHT.
 XX 01 02 11 01 – Virkamatkat || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta
 XX 01 02 11 02 – Kokoukset ja konferenssit || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta
 XX 01 02 11 03 – Komiteat || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta
 XX 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta
 XX 01 02 11 05 - Tietojärjestelmät || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta
 2 Muut hallintomenot yhteensä (XX 01 02 11) || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta
 3 Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain) || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta
 Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta || Ei sovelleta
 Laskelma – Muut
 hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään
 Ei sovelleta
 [1] EUVL
 L , , s. .
 [2] EUVL
 L , , s. .
 [3] EUVL
 L 210, 31.7.2006, s. 25.
 [4] EUVL
 L 210, 31.7.2006, s. 12.
 [5] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.
 [6] Menot, jotka eivät kuulu kyseisen osaston xx lukuun
 xx 01.
 [7] Menot, jotka otetaan osaston xx momentille xx 01 04.
 [8] Menot, jotka otetaan lukuun xx 01 muille
 momenteille kuin xx 01 04 tai xx 01 05.
 [9] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.
 [10] Taulukkoon lisätään sarakkeita, jos toiminnan kesto
 ylittää kuusi vuotta.


text:
 8.5.2008
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 113/15
 Borgartingi apellatsioonikohtu taotlus saada EFTA kohtult nõuandev arvamus kohtuasjas Olga Rindal vs. Norra riik, keda esindab komitee, kes tegeleb välisriigis osutatud raviteenuste tasustamise küsimustega ja kaebustega selliste raviteenuste kohta
 (Kohtuasi E-11/07)
 (2008/C 113/12)
 Borgarting lagmannsrett (Borgartingi apellatsioonikohus) esitas 14. detsembri 2007. aasta kirjas, mis saabus kohturegistrisse 19. detsembril 2007, taotluse EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamiseks kohtuasjas Olga Rindal vs. Norra riik, keda esindab komitee, kes tegeleb välisriigis osutatud raviteenuste tasustamise küsimustega ja kaebustega selliste raviteenuste kohta. Arvamust taotletakse järgmistes küsimustes:
 1.
 Kas välisriigis saadud sellise raviteenuse kulude hüvitamisest keeldumine, mida rahvusvahelise meditsiini kohaselt käsitletakse ekperimentaalse või testravina ja mida asukohariigis ei hüvitata, on kooskõlas Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklitega 36 ja 37 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1408/71 artikliga 22?
 2.
 Kas esimesele küsimusele vastamisel on asjakohane, et ravimeetod on rahvusvaheliselt tunnustatud ja teaduskirjanduses käsitletud, kuid seda kohaldatakse muude meditsiiniliste näidustuste puhul kui need, mis on kõnealusel patsiendil?
 3.
 Kas välisriigis saadud haiglaravi kulude hüvitamisest keeldumine põhjendusel, et patsient võiks saada asjakohast raviteenust asukohariigis meditsiiniliselt õigustatud ajavahemiku jooksul, mida on hinnatud tunnustatud rahvusvaheliste meetodite alusel, on kooskõlas Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklitega 36 ja 37?
 Kas kolmandale küsimusele vastamisel on asjakohane pidada silmas, et kõnealuste kulude hüvitamisest võib keelduda isegi juhul, kui välisriigis osutatavat raviteenust võidakse pidada asukohariigis osutatavast teenusest paremaks?
 4.
 Kas eespool esitatud küsimustele vastamisel on asjakohased järgmised aspektid:
 a)
 asukohariigis ei pakuta raviteenust, mida on saadud välisriigis?
 a)
 asukohariigis ei ole kõnealust raviteenust patsiendile pakutud, kuigi seda teenust osutatakse?
 c)
 asukohariigis toimus patsiendi arstlik läbivaatus, kuid talle ei pakutud kirurgilist ravi, sest leiti, et see ravi ei anna patsiendile meditsiiniliselt põhjendatud abi?
 d)
 välisriigis osutatud raviteenus tõepoolest parandas patsiendi tervislikku seisundit?