type: other

text:
2345678 201 - 250 av 442
 http://liu.diva-portal.org/smash/resultList.jsf?query=&language=sv&searchType=SIMPLE&noOfRows=50&sortOrder=author_sort_asc&sortOrder2=title_sort_asc&onlyFullText=false&sf=all&aq=%5B%5B%7B%22organisationId%22%3A%2211900%22%7D%5D%5D&aqe=%5B%5D&aq2=%5B%5B%5D%5D&af=%5B%5D
 Jensen, Emilia
 Enkla bolag i Frankrike och Sverige: En komparativ studie2010Självständigt arbete på avancerad nivå (magisterexamen), 10 poäng / 15 hpStudentuppsats (Examensarbete)
 Syftet med uppsatsen är att först beskriva för läsaren vad ett enkelt bolag är i Sverige och i Frankrike, hur det regleras samt belysa skillnader som finns dem emellan. Tyngdpunken kommer att ligga på en persons rätt att vara bolagsman i ett franskt eller svenskt enkelt bolag samt deras skyldigheter och ansvar gentemot varandra och mot tredje man. Slutligen kommer jag, genom argumentation, jämföra de olika lösningarna i de två rättssystemen för att peka på skillnader och problem.
 Jenå, Hampus
 Skarberg, Gustav
 Bolagsföreträdares betalningsansvar: En analys om ansvar och exculpering vid en missvisande kontrollbalansräkning2019Självständigt arbete på grundnivå (kandidatexamen), 10 poäng / 15 hpStudentuppsats (Examensarbete)
 Reglerna vid tvångslikvidation innebär att styrelsen vid misstanke om kritisk kapitalbrist ska upprätta en kontrollbalansräkning. Uppvisar kontrollbalansräkningen en faktisk kapitalbrist ska en kontrollstämma hållas för att besluta om kapitalbristen ska läkas eller låta bolaget träda i likvidation. Underlåter styrelsen att upprätta en kontrollbalansräkning kan ett personligt betalningsansvar utdömas för styrelseledamöterna. Underlåtenheten omfattar även om styrelseledamöterna tror att de har upprättat en kontrollbalansräkning men den visar sig vara missvisande. Kontrollbalansräkningen kan i sådant fall anses vara felaktig, vilket i resulterar i att den inte är upprättad. Ett personligt betalningsansvar kan även aktualiseras för andra bolagsföreträdare förutsatt att de har vetskap om styrelsens underlåtenhet. Vid avvikelse från reglerna i 25 kap. ABL kan även ett skadeståndsansvar enligt 29 kap. ABL bli aktuellt. När borgenären åberopar personligt betalningsansvar, åligger det den att visa faktisk kapitalbrist samt en ansvarsgrund i 25 kap. ABL. Bolagsföreträdaren kan undkomma det personliga betalningsansvaret om den kan visa att ingen försumlighet har förelegat. Det finns således möjlighet att exculpera sig från ansvaret enligt 25 kap. ABL, medan någon motsvarande exculperingsregel inte finns för skadeståndsansvaret enligt 29 kap. ABL. Trots att grunder för exculpering existerar, tycks restriktivitet råda för bolagsföreträdaren att kunna exculpera sig från det personliga betalningsansvaret. HD har i NJA 2012 s. 858 lämnat vägledning angående försumlighetsprövningen i 25 kap. ABL. Avgörandet har även kommenterats av Stefan Lindskog och Håkan Andersson, varpå de har diskuterat hur försumlighetsprövningen ska bedömas. Upprättandet av en kontrollbalansräkning är till stor del en värderingsfråga beroende av redovisningsrättsliga normer, vilka inbegriper ett utrymme för alternativa lösningar. Konsekvenserna, av en diskutabel försumlighetsprövning och en värderingsproblematik, är att rättsläget för såväl ansvarsfrågan som exculperingsfrågan är svårbedömda.
 Liljedahl, Emelie
 Investerarskyddet på finansiella marknaden2018Självständigt arbete på grundnivå (kandidatexamen), 10 poäng / 15 hpStudentuppsats (Examensarbete)
 Efter finanskrisen år 2008 identifierade EU-kommissionen allvarliga brister i MiFID I som tidigare reglerade finansmarknaden. Det i kombination med den ständigt växande värdepappersmarknaden gjorde att EU såg behovet av ett mer ingående regelverk som kunde appliceras på den allt mer komplexa finansmarknaden. Därmed tillkom regelverket MiFID II och MiFIR som ersatte MiFID I och som bland annat innebar ett starkare investerarskydd.
 Uppsatsens syfte är att granska och analysera konsumentskyddet vid investeringsrådgivning och finansiell rådgivning. Uppsatsen är skriven utifrån ett konsumentperspektiv, vilket således innebär att uppsatsens fokus är rådgivarens förpliktelser gentemot konsumenterna vid rådgivning. Vi kommer att granska de förpliktelser och krav som tillkommit investeringsrådgivare genom MiFID II och som resulterade i en omarbetning av Lag (2007:528) om värdepappersmarknaden. Vi kommer även granska det konsumentskydd som tillhandahålls vid finansiell rådgivning till konsumenter och som regleras av rådgivningslagen. Uppsatsen kommer utöver det behandla den alternativa finansieringsformen gräsrotsfinansiering.
 Sammantaget anser vi att MiFID II har inneburit ett utökat konsumentskydd. Rådgivarnas förpliktelser gentemot konsumenterna har ökat, vilket således enligt vår åsikt bör innebära att konsumentskyddet har stärkts. Det kan dock ifrågasättas om den ekonomiska påverkan och arbetsbördan som det innebär för aktörerna att underkasta sig kraven kan ställas gentemot syftet med harmoniseringen på finansmarknaden.
 Förmedling av gräsrotsfinansiering är ännu ett oreglerat område, vilket enligt vår åsikt innebär att det finns ett bristande investerarskydd. Uppsatsen kommer att redogöra för de fyra olika formerna som gräsrotsfinansiering kan förekomma i, och analysera behovet av lagstiftning.
 Om skattefusk vid ROT- och RUT-arbeten: En analys av rättsläget vid skattereduktion för husarbeten2014Självständigt arbete på avancerad nivå (masterexamen), 20 poäng / 30 hpStudentuppsats (Examensarbete)
 Fusk i samband med husarbete har fått stor uppmärksamhet på senare tid. Syftet med den här uppsatsen är att beskriva systemet med skattereduktion och det fusk som förekommer. Vidare är syftet att undersöka vilka möjligheter som finns för att motverka fusk och om dessa möjligheter bör utökas.Systemet med skattereduktion för husarbete togs fram för att minska svartarbete, öka arbetstiden på marknaden för både kvinnor och män samt för att öka sysselsättningen. Med anledning av att minskat svartarbete var ett av syftena med systemet ges endast skattereduktion för arbetskostnad som är hänförlig till ett utfört husarbete. En köpare erhåller skattereduktion genom den så kallade fakturamodellen, vilken innebär att köparen endast erlägger betalning för hälften av arbetskostnaden. Utföraren begär utbetalning från Skatteverket för resterande del varvid köparen erhåller en preliminär skattereduktion.Det finns främst tre olika sorters fusk som förekommer. Det kan röra sig om att utförare begär utbetalning för ett husarbete som aldrig utförts, varvid utföraren kan vara i maskopi med den angivna köparen. Vidare kan det röra sig om att utförare omfördelar kostnader för material och liknande till att vara arbetskostnad, vilket får till följd att staten får stå för en större del av kostnaden än vad som avseddes vid införandet av systemet samtidigt som köparen får erlägga en mindre betalning. Det kan även röra sig om att utförare rubricerar ett arbete felaktigt genom att nybyggnation skrivs om till att motsvara ombyggnation, vilket får till följd att köparen erhåller en skattereduktion för ett arbete som egentligen inte ger rätt till reduktion. Vad gäller arbeten som aldrig utförts men utbetalning likväl skett har det ansetts att utföraren vilselett Skatteverket att genomföra utbetalningar och fusket kan klassificeras som bedrägeri. Rörande de två andra fusksituationerna finns det oklarheter i hur de ska klassificeras. Det kan röra sig om skattefusk eller bedrägeri. Emellertid finns det stora svårigheter för Skatteverket att upptäcka de situationerna i anledning av hur begäran om utbetalning är utformad. Vidare kan det vara svårt att bevisa de faktiska omständigheterna som ligger bakom de olika situationerna till fusk. Eftersom det finns stora svårigheter i att upptäcka olika fusksituationer bör det göras en förändring av lagstiftningen.
 Om skattefusk vid ROT- och RUT-arbeten
 Johansson, Hilda
 Rygaard, Johanna
 Hyresavtals förfall när en bostadslägenhet förstörs: En ändamålsanalys av föreslagna lagändringar i Hyresgästskydd när en lägenhet förstörs, Ds 2018:182019Självständigt arbete på grundnivå (kandidatexamen), 10 poäng / 15 hpStudentuppsats (Examensarbete)
 Bostadshyresgästen har i hyreslagen ett direkt besittningsskydd vilket skyddar hyresgästen från att hyresvärden säger upp avtalet utan saklig grund. Om lägenheten förstörs kan dock inte besittningsskyddet skydda hyresgästen utan hyresavtalet förfaller. Genom hyresavtalets förfall upphör hyresvärdens och hyresgästens förpliktelser gentemot varandra, vilket medför att hyresgästen inte längre har rätt att nyttja lägenheten även om hyresvärden bestämmer sig för att återställa den. År 2018 presenterades Hyresgästskydd när en lägenhet förstörs, Ds 2018:18. I utredningen diskuterades huruvida bestämmelsen angående hyresavtals förfall när en lägenhet förstörs bör ändras för att förbättra hyresgästens skydd. De förslag som presenterats är dels ett huvudförslag som innebär rätt till nytt hyresavtal och dels ett alternativförslag som föreskriver strikt skadeståndsansvar för hyresvärden.
 Uppsatsens syfte är att analysera de förslag som presenterades i Ds 2018:18 för att avgöra om dessa är ändamålsenliga. Ändamålet som departementspromemorians förslag jämförs med utgörs av en intresseavvägning mellan fyra skyddsvärda intressen i hyreslagen: äganderätt, avtalsfrihet, boendesociala aspekter och vårdplikt. Intressenas utveckling analyseras och utifrån utvecklingen fastställs dagens intresseavvägning, vilket utgör det ändamål som ska jämföras med departementspromemorians förslag.
 Resultatet av analysen är att departementspromemorians huvudförslag inte är helt ändamålsenlig utifrån det ändamål som uppställs i uppsatsen. Förslaget hade dock varit helt ändamålsenligt om det dessutom omfattat hyresgäster som inte fått tillträde till lägenheten när lägenheten blev förstörd, vilket undantagits i förslaget. Vad gäller alternativförslaget i departementspromemorian är resultatet av analysen att förslaget inte stämmer överens med det fastställda ändamålet, främst på grund av att de boendesociala aspekterna inte tillvaratagits i tillräcklig mån.
 Direktkrav vid entreprenad: En jämförelse mellan två rättssystem2014Självständigt arbete på avancerad nivå (masterexamen), 20 poäng / 30 hpStudentuppsats (Examensarbete)
 svensk rätt gäller principen om avtalets subjektiva begränsning som huvudregel, vilken innebär att ett avtal endast kan skapa rättigheter och skyldigheter för avtalsparterna. Det har dock gjorts vissa avsteg från principen. I vissa specialregleringar har en part rätt att rikta direktkrav mot sin medkontrahents medkontrahent. Det har även gjorts avsteg från principen i rättspraxis. HD anförde i Hamnkranfallet år 1986 att undantag kan göras från principen under vissa specifika förutsättningar. I domen fick käranden rätt att rikta anspråk direkt mot sin avtalsparts medkontrahent, även när skadeståndsansvar reglerats genom avtal. Före Bravidadomen 2001 hade försäkringsbolag regelbundet riktat anspråk direkt mot den vårdslösa parten när det förelåg avtalsbrott i flera led. Till följd av Bravidadomen samt If/Zurich-fallet begränsades dock möjligheten, då domstolarna anförde att käranden enbart hade att vända sig till sin avtalspart vid avtalsbrott i flera led. Ett eventuellt ersättningsanspråk mot medkontrahents medkontrahent på utomobligatorisk grund kunde endast utdömas om skadevållaren handlat med uppsåt eller varit grovt vårdslös, samt under de förutsättningar som angivits i Hamnkranfallet.
 I fransk rätt gäller samma huvudregel, men även här finns undantag. En kommersiell köpare har direktkravsrätt mot bakre led i de fall köpet kan härledas tillbaka till parten mot vilken köparen vill rikta anspråk. Franska domstolen har, i de fall avtalet om entreprenad reglerar både utförande av tjänst samt egendomsöverföring, likställt en köpare med en beställare, vilket innebär att en beställare kan rikta anspråk mot parter i bakre led på kontraktuella grunder. Om avtalet om entreprenad enbart reglerar utförande av tjänst har beställaren likväl direktkravsrätt mot en vårdslös underentreprenör men då på utomobligatorisk grund. I fransk rätt är det även lagstadgat att en underentreprenör har en långtgående rättighet att rikta betalningsanspråk direkt mot beställaren om generalentreprenören inte fullgör sin betalningsplikt.
 Skillnaden mellan direktkravsrätt i svensk och fransk entreprenadrätt kan härledas till de skillnader som finns inom köprätten. Inom svensk entreprenadrätt bör det dock finnas vissa situationer, utöver de som framkommit av rättspraxis, då en skadelidande beställares direktkravsrätt bör tillerkännas. I enlighet med fransk rätt bör direktkravsrätt mellan parter i samma kontraktskedja under vissa förutsättningar tillerkännas på kontraktuell grund, eftersom parterna inte kan anses vara tredje man gentemot varandra. En underentreprenör bör även, med inspiration från den franska rätten, under vissa förutsättningar tillerkännas en rätt att rikta betalningsanspråk direkt mot en beställare.
 Direktkrav vid entreprend
 Ansvarsfördelningen i ett aktiebolag: Hur fördelas det rättsliga ansvaret mellan revisorn och styrelsen i ett aktiebolag?2014Självständigt arbete på avancerad nivå (masterexamen), 20 poäng / 30 hpStudentuppsats (Examensarbete)
 Styrelsen och revisorn i ett aktiebolag har ett parallellt ansvar som främst aktualiseras vid skadeståndstalan när båda bolagsorganen på något sätt varit inblandade. ABL uppställer en ansvarsfördelning som anger att styrelsen är ansvarig för bolagets organisation och förvaltning. Styrelsen har även till uppgift att se till bolagets ekonomiska förhållande och det ska ske fortlöpande. Styrelsens ansvarsområden framgår av 8 kap 4 § ABL. Revisorn däremot, som är ett oberoende organ i förhållande till bolaget, deltar inte i bolagets förvaltning. Istället ska revisorn utgöra ett kontrollerande organ som ska granska det arbete som styrelsen utför. Granskningen ska enligt 9 kap 3 § ABL ske av årsredovisningen, bokföringen och styrelsens och VD:ns förvaltning. Bolagsorganen ansvarar således för olika saker.
 Styrelseledamöterna, VD:n och revisorn bär ett skadeståndsansvar enligt 29 kap 1–2 §§ ABL. Skadeståndsansvaret innebär att bolagsorganen ansvarar för skador som de orsakat av oaktsamhet vid utförandet av sina uppdrag. Det ska även föreligga ett orsakssamband mellan den oaktsamma handlingen och skadan som uppstått. I de fall som det finns fel i årsredovisningen, vilket kan vara en följd av en icke korrekt bokföring, aktualiseras frågan vem som ska bära ansvaret för den uppkomna skadan. Enligt ABL är det styrelsen som ansvarar för bokföringen och således är ansvarig för att bokföringen sköts på ett korrekt sätt. Det skulle därför vara nära till hands att bedöma att styrelsen är ansvarig för den skada som uppstått. Rent generellt sett kan det sägas att styrelsen bär ett ansvar för skadan, eftersom styrelsen brustit i den ekonomiska förvaltningen. Men i flera fall har en skadeståndstalan väckts mot revisorn.
 Frågan blir då om revisorn i vissa fall kan bli ansvarig för fel som orsakats av styrelsens förvaltning med avseende på ekonomin. Revisorn är inte ansvarig för att bokföringen sköts på ett korrekt sätt. Det är inte revisorn som ska se till att det finns ett bra bokföringssystem och tillsynssystem som kontrollerar att bokföringen sköts korrekt, men revisorn utgör, som tidigare nämnts, ett granskande bolagsorgan. Det åligger således revisorn att kontrollera de uppgifter som finns i bokföringen. Revisorn är ansvarig för skador som kunnat uppstå på grund av att han/hon inte har fullgjort sitt uppdrag på ett korrekt sätt. Det innebär att även om det inte är revisorn som är ansvarig för skadan, som styrelsen ursprungligen orsakat, kan revisorn ändå bli skadeståndsansvarig på grund av att han/hon inte utfört sitt granskningsuppdrag korrekt. Det medför att både revisorn och styrelsen kan bli skadeståndsansvariga för samma skada men på olika grunder, eftersom de har olika uppdrag i grunden. Vid domstol har dock flertalet parter endast väckt skadeståndstalan mot revisorn. I de fall som revisorn har dömts till ansvar och att betala skadestånd tycks domstolarna ha gjort en ansvarsförskjutning från styrelsen mot revisorn. Det har medfört att revisorn har fått svara för sådant som enligt lagen är styrelsens ansvar.
 Ansvarsfördelningen i ett aktiebolag
 Arbetstagarens rätt att använda sociala medier: Gränsdragningsproblematiken mellan yttrandefrihet och lojalitetsplikten2012Självständigt arbete på grundnivå (kandidatexamen), 10 poäng / 15 hpStudentuppsats (Examensarbete)
 Sociala medier har fått en allt större betydelse i samhället och växer snabbt. Problem som uppstår vid yttranden i vilka arbetstagaren uttrycker sig negativt om sin arbetsgivare eller arbetsplats, eftersom lojalitetsplikt råder i ett anställningsförhållande. Privatanställda har en lojalitetsplikt mot sin arbetsgivare och har inte den grundlagsskyddade yttrandefriheten. Den grundlagsskyddade yttrandefriheten gäller gentemot det allmänna, vilket betyder att offentligt anställda har yttrandefrihet gentemot sin arbetsgivare till skillnad från privatanställda. Inom privata anställningar är lojalitetsplikten långtgående och uppstår när ett anställningsavtal ingås. Lojalitetsplikten i anställningsförhållanden är inte lagstadgad utan följer av allmänna arbetsrättsliga principer och är inom den privata sektorn skyddad av rättspraxis. Den innebär främst att arbetstagaren ska beakta arbetsgivarens intresse så att det inte kränks eller skadas.
 Trots den nationella begränsningen gällande privatanställdas yttrandefrihet har Europadomstolen i målet Fuentes Bobo mot Spanien fastslagit att "i vissa fall" erhålls en yttrandefrihet och skydd från att arbetsgivaren vidtar åtgärder. Rättspraxis från Arbetsdomstolen gällande gränsdragningen mellan yttrandefrihet och lojalitetsplikt på sociala medier är inte omfattande, vilket innebär att Europadomstolens "i vissa fall" inte har definierats för fall gällande sociala medier.
 Idag är det inte många företag som reglerar användandet av sociala medier för arbetstagare. Det har medfört att missförstånd och osäkerhet råder hos arbetstagare angående vad som får yttras på sociala medier gällande arbetsplatsen. Ett hjälpmedel för företag att undvika missförstånd och problem är att skapa en policy gällande arbetstagarens användande av sociala medier. Den ska verka som ett ramverk för hur en arbetstagare ska agera och ger vägledning i användandet av sociala medier på och utanför arbetsplatsen.
 Arbetstagarens rätt att använda sociala medier; Gränsdragningsproblematiken mellan yttrandefrihet och lojalitetsplikt
 Helhet eller delar: Principer för transaktionsbedömningar inom finansrätten2014Självständigt arbete på avancerad nivå (masterexamen), 20 poäng / 30 hpStudentuppsats (Examensarbete)
 Denna uppsats behandlar helhets- och delningsbedömningar inom redovisning, inkomstskatterätt och mervärdesbeskattningen. Med helhets- och delningsbedömningar avses behandlingen av flera transaktioner, eller tillgångar i olika sammanhang. Grundläggande frågor är huruvida flera transaktioner ska bedömas som en enhet eller som separata delar.
 Bedömningarna förekommer i flera sammanhang och har stor betydelse för beskattningen. Mer specifikt har bedömningarna inverkan på om, när och hur transaktioner påverkar beskattningen. I uppsatsen undersöks huruvida det föreligger mönster dels av behandlingen av olika transaktioner inom ramen för ett område, dels hur bedömningarna inom mervärdesbeskattningen förhåller sig till bedömningarna inom inkomstskatterätten.
 Inom inkomstskatterätten behandlas frågor som utgifter i samband med förvärv av inkomst källa och även behandlingen av transaktioner som har inslag av såväl gåva som köp. Exempel ges om behandlingen av specifika tillgångsslag.
 Inom mervärdesbeskattningen finns det fyra olika skatteklasser. När transaktioner innehåller prestationer som hänför sig till skilda skatteklasser är frågan hur detta ska behandlas. I praxis förekommer två principer – huvudsaklighets- och delningsprincipen, där delningsprincipen synes vara huvudregeln. I uppsatsen undersöks när respektive princip tillämpas. Mervärdesbeskattningen är även harmoniserad inom EU. På grund därav görs även en jämförelse mellan praxis dels från EU, dels från nationella domstolar. Det framgår att nyare praxis från EU-domstolen medför att äldre praxis från våra nationella domstolar förlorar värde, vilket bland annat har medfört att Skatteverkets handledning för mervärdesbeskattningen i vissa delar riskerar att vara felaktiga.
 Huvudregeln vid transaktionsbedömningar synes vara att en uppdelning ska ske vid beskattningen. Från huvudregeln finns ett antal avsteg, exempelvis huvudsaklighetsprincipen vid blandade fång av fastigheter, huvudsaklighetsprincipen vid mervärdesbeskattningen samt att vissa utgifter anses utgöra ett naturligt led i en annan utgift med följden att transaktionerna behandlas gemensamt – exempelvis utgifter för anskaffning av förvärvskälla.
 Vissa skillnader uppstår även mellan inkomstskatterätten och mervärdesbeskattningen, vilket till största del verkar vara en följd av att mervärdesbeskattningen är harmoniserad inom EU, medan den direkta beskattningen inte är det.
 Traditionsprincipen: En studie av riskbilden vid köp enligt köplagen2014Självständigt arbete på avancerad nivå (masterexamen), 20 poäng / 30 hpStudentuppsats (Examensarbete)
 En kommitté med uppgift att utreda huruvida en övergång bör ske från traditionsprincipen till avtalsprincipen tillsattes den 14 mars 2013. Utredningen har påkallats bland annat med anledning av att köpares okunskap, beträffande kravet på tradition, föranleder ett omedvetet risktagande från köparens sida i form av att en förvärvad vara kvarlämnas i säljarens besittning. Om en köpare kvarlämnar en köpt vara i säljarens besittning riskerar han enligt gällande rätt att gå miste om såväl varan som erlagd köpeskilling, med anledning av att förvärvet inte är skyddat mot säljarens borgenärer. Säljarens borgenärer har följaktligen möjlighet att ta en kvarlämnad vara i anspråk för täckning av säljarens skulder. Om en övergång skulle ske till avtalsprincipen skulle köparens förvärv erhålla skydd mot säljarens borgenärer vid köpeavtalets ingående och köparen skulle därför kunna hindra att en köpt, men kvarlämnad, vara tas i anspråk för täckning av säljarens skulder. Köparen erhåller emellertid enbart separationsrätt till en vara om köpet uppfyller kravet på individualisering. För att erhålla separationsrätt krävs även att köparen kan uppvisa betryggande bevisning till stöd för sin rätt, vilket kan medföra att köparen, om han efter köpet kvarlämnar varan i säljarens besittning, riskerar att gå miste om den på grund av att han inte kan styrka sin äganderätt. En övergång kan därför innebära att köparen likväl riskerar att gå miste om en köpt vara, dels eftersom han kan vara ovetandes om kravet på individualisering och dels eftersom han kan ha svårt att styrka sin rätt. Även säljaren vidtar, när han ingår ett överlåtelseavtal, en risk för att göra en förlust, men det är osannolikt att den risken skulle förändras med anledning av ett principbyte.
 Traditionsprincipen; En studie av riskbilden vid köp enligt köplagen
 Dataskyddsförordningens tillämplighet vid personuppgiftshantering i molntjänster: En studie av Dataskyddsförordningen, utifrån perspektivet användande av molntjänster2017Självständigt arbete på avancerad nivå (masterexamen), 20 poäng / 30 hpStudentuppsats (Examensarbete)
 För att förbättra säkerhetsarbetet och för att skapa harmonisering inom EU vad gäller skydd av personuppgifter antogs i april år 2016 en ny EU-förordning om dataskydd, General Data Protection Regulation (GDPR), även benämnd Dataskyddsförordningen. Förordningen börjar gälla som lag i Sverige först den 25 maj år 2018. Införandet av förordningen kommer innebära att Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter samt Personuppgiftslagen (1998:204) (PUL) upphör att gälla. Det huvudsakliga syftet med Dataskyddsförordningen är att ytterligare harmonisera och effektivisera skyddet av personuppgifter för att förbättra den inre marknadens funktion samt att öka den enskildas kontroll över sina personuppgifter. Dataskyddsförordningen är direkt tillämplig som lag i samtliga medlemsländer och kommer efter ikraftträdande utgöra grunden för generell personuppgiftsbehandling inom hela EU. Det har under de senaste åren blivit allt mer vanligt att företag, organisationer, kommuner och myndigheter använder sig av molntjänster. Molntjänster är intressanta ur ett juridiskt perspektiv eftersom de mest uppmärksammade juridiska frågeställningarna angående molntjänster är frågor hänförliga till hantering av personuppgifter och säkerhet.
 I uppsatsen redogörs för införandet av Dataskyddsförordningen (GDPR) utifrån perspektivet företags, organisationer, kommuners och myndigheters användande av molntjänster. I uppsatsen beskrivs även molntjänsters funktioner och egenskaper. Dataskyddsförordningen är nyligen antagen och utgör ännu inte svensk lag, förordningen baseras däremot i stora delar på Dataskyddsdirektivets innehåll och struktur. Dataskyddsdirektivet och PUL studeras därför i uppsatsen för att få en förståelse för bestämmelserna i Dataskyddsförordningen. Molntjänster finns i flera olika tekniska lösningar och är även gränsöverskridande, vilket innebär att användande av molntjänster i vissa fall innebär att personuppgifter överförs till ett tredje land. Uppsatsen behandlar därmed tillämpliga bestämmelser avseende överföringar av personuppgifter till tredje land. Uppsatsen avslutas med en analys och en slutsats. I slutsatsen konstateras att förordningen ger ett förstärkt skydd för den registrerade vid hantering av personuppgifter i molntjänster samt att förordningens utökade territoriella tillämpningsområde innebär att förordningen är bättre anpassad till molntjänstanvändande. Vidare konstateras i slutsatsen att rättsläget för överföringar av personuppgifter till USA med stöd av Privacy Shield-överenskommelsen för närvarande är osäkert.
 Försäkring av affärsrisker: Var dras gränsen i ansvarsförsäkringen och var borde den dras?2017Självständigt arbete på avancerad nivå (masterexamen), 20 poäng / 30 hpStudentuppsats (Examensarbete)
 I uppsatsen utreds vad försäkring är samt vad affärsrisker är och hur de försäkras inom ramen för ansvarsförsäkringen. Viktiga frågor är var, och varför, gränsen för affärsriskers försäkringsbarhet dras som den gör, samt huruvida en ny struktur och systematik kan ge upphov till en mer ändamålsenlig gränsdragning.
 För att kunna förstå och argumentera kring behandlingen av affärsrisker i ansvarsförsäkringen, samt för att kunna omfamna ämnessfären med ett helhetsgrepp, måste först en relation till försäkringens väsen byggas. Kunskapen om vad försäkring är och varför försäkring finns utgör oumbärliga fundament i argumentationen om affärsriskers försäkringsbara vara eller icke vara. De försäkringsrättsliga principerna och den normativa bas som bygger upp rättsområdet synliggör ramen för försäkringsavtalsparternas förhållande och rekvisiten för försäkringsbarheten. Dessa principer och normer utgör sedermera bakgrunden som affärsriskerna ses emot i analysen.
 Ansvarsförsäkringen täcker den försäkrades skadeståndsansvar. En uppdelning kan göras mellan hur täckning sker av kontraktuella skadestånds- och ersättningsansvar respektive utomobligatoriska skadeståndsansvar. I och med att professions- och rådgivningsansvaret behandlas annorlunda än ansvaret i andra tjänsteverksamheter finns det en principiell vinst i att belysa det separat. Affärsriskerna leder fram till ett eventuellt ansvar och hur de behandlas kan ses i de omfattnings- och undantagsvillkor som återfinns i den vanliga ansvarsförsäkringen och i GLI-försäkringen. I uppsatsen genomgås följande utvidgande och undantagande villkor: undantaget för ren förmögenhetsskada, undantaget för omhändertagen egendom, undantaget för garantier och utfästelser, undantaget för förutsebar skada, undantaget för skada på levererad egendom, tillägget för ren förmögenhetsskada, återkallelsetillägget, tillägget för ingrediens- och komponentskada, åtkomst- och återställandetillägget samt goodwilltillägget.
 Gränsdragningen för täckning av affärsrisker i ansvarsförsäkringen är spretig och förefaller inte utgå ifrån en bakomliggande systematik. De gemensamma nämnarna analyseras dock, vilket ger en uppfattning av de syften som försäkringsbranschen vill uppnå med avgränsningen mot vissa affärsrisker. Med erfarenheter från vad försäkringens väsen är, hur och varför gränsdragningen görs samt dess, ur ändamålssynpunkt, inte helt tillfredställande resultat, kan en ny struktur och systematik föreslås. Förhoppningsvis leder det till en mer genomtänkt och förståelig hantering av affärsrisker i ansvarsförsäkringsfrågor.
 Andreas Jonsson Försäkring av affärsrisker
 Maslyannikov, Lev
 Arbetsrätten vid partiella företagsförvärv: Med utgångspunkt i förvärvsmetodernas skatterättsliga följder2015Självständigt arbete på grundnivå (kandidatexamen), 10 poäng / 15 hpStudentuppsats (Examensarbete)
 Företagsförvärv ger ofta upphov till arbetsrättsliga och skatterättsliga frågor där många människor och stora belopp är inblandade. I samband med partiella företagsförvärv ställs dessa frågor på sin spets, i och med att svåra gränsdragningar måste göras när ett bolag delas upp. Dessa gränsdragningar görs dessutom på olika grunder i olika rättsområden. Ur ett ekonomiskt perspektiv kan en misslyckad personalövergång innebära stora kostnader samt risker för konflikter. En skatterättsligt oförmånlig utgång är också kostsam. Av den anledningen har vi, i denna uppsats, valt att lägga fokus på arbetsrättsliga och skatterättsliga frågor vid partiella företagsförvärv. Dessa frågor behandlas på följande sätt.
 Först görs en genomgång av relevanta rättsregler inom arbetsrätt, skatterätt och bolagsrätt, för att måla upp en någorlunda nyanserad bild av både den arbetsrättsliga bedömningsgången och de skatterättsliga och bolagsrättsliga ramar inom vilka förvärvsmetoderna ligger. Mot denna bakgrund har vi valt att ställa upp tre exempel som illustrerar hur metoderna kan tillämpas för att uppnå olika arbetsrättsliga effekter. Exemplen är utformade för att täcka flertalet av de regelverk som har utretts i uppsatsens första del. Slutligen görs en samlad utvärdering av resultaten.
 Själva förvärvsmetoden i sig sätter upp ramarna inom vilka arbetsrätten kan tillämpas, men det är den önskade arbetsrättsliga följden som styr valet av förvärvsmetod och dess utformning. Önskade följder vad gäller arbetstagare kan uppnås samtidigt som en skatterättsligt förmånlig behandling är möjlig. Genomförandet av ett partiellt företagsförvärv, med beaktande av skatterättsliga former och arbetsrättsliga följder, kan således innebära en lyckad ”cherry-pick”.
 Engström, Julia
 Säljarens upplysningsplikt för rådighetsfel: en kritisk granskning av säljarens upplysningsplikt för fel enligt 4 kap 18 § JB och fel enligt 11 kap 64 § PBL2018Självständigt arbete på grundnivå (kandidatexamen), 10 poäng / 15 hpStudentuppsats (Examensarbete)
 Ansvarsfördelningen vid den abstrakta feltypen konkreta fel, har sedan länge skett med utgångspunkt i köparens undersökningsplikt. Praxis har dock i och med NJA 2007 s 86 gått ifrån denna huvudregel, när HD valde att ålägga säljaren en upplysningsplikt, i strid med de uttalanden som gjordes i förarbetena vid 1990 års lagändring av jordabalken. Rättsfallet har mot bakgrund av detta, blivit starkt kritiserat från flera håll.
 Vi har i vårt arbete valt att pröva de systematiska argument som HD lägger fram i sina domskäl, för att se huruvida den upplysningsplikt som HD införde i nyss nämnda avgörande, skulle gå att tillämpa på andra feltyper än de som var föremål för prövning i målet. Således har vi i vår uppsats även prövat prejudikatets räckvidd, och huruvida den kritik som riktats mot avgörandet, kan anses vara korrekt.
 Den systematiska prövning som vi har genomfört, har grundat sig i att försöka utreda tillämpligheten av säljarens upplysningsplikt på dels rådighetsfel enligt 4 kap 18 § JB, och dels på fel enligt 11 kap 64 § PBL. Vi har därefter fört ett resonemang avseende lämpligheten av att ålägga säljaren en upplysningsplikt för nyss nämnda feltyper. Vi har funnit flertalet argument som talar för att ålägga en säljare upplysningsplikt, men i slutändan har det blivit en diskussion grundat på rättsosäkerheten. Denna diskussion har framförallt speglat det moment av osäkerhet som uppstår, när man frångår ansvarsfördelningen om köparens undersökningsplikt, som så länge varit vedertagen i svensk rätt.
 Säljarens upplysningsplikt för rådighetsfel
 Ensidiga närstående i det generella närståendebegreppet: Problematiken med ensidiga närstående vid tillämpning av reglerna om lönebaserat utrymme2017Självständigt arbete på avancerad nivå (masterexamen), 20 poäng / 30 hpStudentuppsats (Examensarbete)
 I 2 kap. 22 § inkomstskattelagen (1999:1229, IL) finns det så kallade generella närståendebegrepp, vilket används i åtskilliga sammanhang i lagen. Bestämmelsen är utformad på ett sådant sätt att förhållanden mellan den skattskyldige och vissa av dennes närstående är ensidiga. Med ensidiga närstående avses två personer A och B när A är närstående till B, men B inte räknas som närstående till A enligt det generella närståendebegreppet. Företeelsen har uppmärksammats i olika rättskällor och anses medföra tillämpningsproblem och skillnader mellan beskattningen av personer som är ensidiga närstående. Det finns dock fortfarande områden, i vilka problematiken inte uppmärksammats i samma utsträckning. Ett att dessa områden är reglerna om lönebaserat utrymme i 3:12-regelverket.
 Syftet med framställningen är att belysa och analysera problematiken avseende förekomsten av ensidiga närstående i det generella närståendebegreppet samt utreda huruvida förekomsten av ensidiga närstående medför tillämpningsproblem och olikbehandling av ensidiga närstående vid tillämpning av de gällande reglerna gentemot de i SOU 2016:75 föreslagna reglerna om lönebaserat utrymme.
 Skillnader mellan beskattningen av personer som räknas som ensidigt närstående till varandra anses främst uppkomma till följd av att den ena kan utnyttja den andres ställning, lön eller ägarandel i företaget, men inte tvärtom. En hårdare beskattning kan träffa såväl den som har närstående som den som är närstående, beroende på vilken skatteregel som tillämpas. Trots att lagstiftaren har vidtagit vissa åtgärder i syfte att undvika olikbehandlingen av ensidiga närstående, anses de inte vara effektiva i ett större sammanhang. Med tanke på att det generella närståendebegreppet tillämpas i olika regler i IL, finns det ett incitament att utvidga eller inskränka begreppet till att det endast omfattar ömsesidiga närstående.
 Avseende reglerna om lönebaserat utrymme kan skillnader mellan beskattningen av ensidiga närstående uppstå vid tillämpningen av löneuttagskravet. Detta till följd av att en i det ensidiga förhållandet kan beakta den andres ersättning från företaget, men inte tvärtom. Samma oenighet kan uppstå vid tillämpning av regeln om taket för det lönebaserade utrymmet. Rättsläget avseende denna regel anses dock vara oklart. Vid fördelningen av det lönebaserade utrymmet uppstår däremot inga problem, eftersom närståendebegreppet inte beaktas i denna regel. Enligt ändringsförslagen i SOU 2016:75 föreslås regeln om taket för det lönebaserade utrymmet slopas, vilket innebär att de eventuella skillnaderna mellan beskattningen av ensidiga närstående försvinner. Den nya metoden för beräkningen av det lönebaserade utrymmet anses inte medföra problem för ensidiga närstående, eftersom fördelningen av det lönebaserade utrymmet sker för en närståendekrets enligt 56 kap. 5 § IL. Beträffande löneuttagskravet anses de olikbehandlingar som kan uppstå i dagsläget försvinna i och med förslagen. Löneuttagskravet bli mer kopplat till det lönebaserade utrymmet och anses kunna tillämpas på samma närståendekrets som det lönebaserade utrymmet. Det innebär att samtliga närstående i kretsen kommer att kunna beakta varandras ersättningar från företaget vid bedömningen av huruvida löneuttagskravet är uppfyllt. Huruvida förslagen i SOU 2016:75 kommer att leda till en lagstiftning återstår dock att se.
 Jorikson, Lovisa
 Tidsgränser för ramavtal och avropsavtal: Reglerna inom klassiska sektorn2016Självständigt arbete på avancerad nivå (masterexamen), 20 poäng / 30 hpStudentuppsats (Examensarbete)
 Upphandlingsinstrumentet ramavtal används i stor utsträckning i såväl Sverige som i övriga EU-länder. Vid upphandling av ramavtal måste inblandade parter beakta de bestämmelser som syftar till att upprätthålla sund konkurrens på marknaden. Svensk upphandlingsrätt har sin grund i EU-rätten och de upphandlingsprinciper som framkommit genom EU-praxis på området. De svenska lagarna LUF och LOU bygger på två EU-direktiv.Upphandlingsrätten har en nära koppling till konkurrensrätten. Eftersom det rör sig om stora och många gånger gränsöverskridande affärer, som påverkar den inre marknaden, är det en förutsättning att en effektiv konkurrens upprätthålls. De grundläggande EU-rättsliga principerna ska iakttas genom hela upphandlingsförfarandet, oavsett vilken upphandling det rör sig om. Genom all upphandling måste hänsyn tas till vilka effekter affären kan ha på konkurrensen.Ramavtal inom klassiska sektorn får som huvudregel ingås för en period om fyra år. I undantagsfall får tiden vara längre men då krävs att upphandlande myndighet visar att omständigheterna i det enskilda fallet är av sådan beskaffenhet att en längre tid är nödvändig och inte påverkar konkurrensen på ett otillbörligt sätt. Det måste enligt LOU föreligga särskilda skäl för en längre avtalstid. Situationen kan ibland även vara den motsatta på så sätt att en längre tid än fyra år är nödvändig ur konkurrenshänseende.Avropsavtal som tilldelas utifrån ramavtal lyder inte under någon egen tidsbestämmelse, varken i EU-direktiven från år 2004 eller i de svenska upphandlingslagarna. Det framgår av kommissionens tolkningsmeddelande för ramavtal, likt framträdande doktrin, att avropsavtalen per automatik följer av ramavtals tidsbestämmelser. I praxis och framförallt skältexten till nya direktivet framkommer att avropsavtalen inte nödvändigtvis måste överensstämma med ramavtalstiden.De oklarheter som avsaknaden av bestämmelser medför torde kunna avhjälpas genom vägledande domstolsavgöranden eller klarare regler gällande ramavtal, och specifikt avropsavtal. Det är uppenbart att avropsavtal inte får löpa på obegränsad tid för att syftet med ramavtal ska upprätthållas. Det är däremot svårt att se vilka bestämmelser som är lämpliga då omständigheterna skiljer sig åt väsentligt i varje enskilt fall. Av utredningen framgår att rättsläget är oklart och skapar frågetecken och svårigheter i ramavtalsupphandlingar, särskilt vad gäller de som kräver en längre avtalstid än normalt.
 Joriksson, Lovisa
 Behovet av en utvidgad koncentrationsförordning i EU2014Självständigt arbete på grundnivå (kandidatexamen), 10 poäng / 15 hpStudentuppsats (Examensarbete)
 Olika typer av företagssammanslagningar är i dag en vanlig företeelse på den europeiska marknaden och betraktas i många fall som ett led i företagens utveckling av sin verksamhet. Företag som är verksamma i EU uppmuntras att etablera sig på nya marknader och utvidga sin verksamhet till nya medlemsstater för konsumenternas största möjliga urval av såväl varor som tjänster. En förutsättning för upprätthållandet av gränsöverskridande handel och en fri konkurrens mellan EU:s medlemsländer är gemensamma regler som styr företagens och individers agerande.
 Konkurrensrättens betydelse har ökat de senaste årtionden, och fokus ligger idag på de regler som bekämpar konkurrensbegränsningar av olika former. Inom EU är den gemensamma konkurrensrätten det grundläggande rättssystemet, med betydelsefulla influenser från konkurrenslagstiftningen i USA. De huvudsakliga bestämmelserna i EU återfinns i artiklarna 101 och 102 FEUF, vilka förbjuder konkurrensbegränsande samarbete och missbruk av dominerande ställning.
 En företagskoncentration uppstår genom en sammanslagning av två eller flera företag men kan även uppstå genom partiella förvärv. Av vikt är att en övergång av äganderätten sker i och med förvärvet. De företagskoncentrationer som uppfyller kraven för en gemenskapsdimension ska enligt koncentrationsförordningen anmälas till kommissionen för bedömning. Koncentrationsförordningen har även ett rekvisit som innebär att förvärvet ska leda till varaktig förändring av kontroll. Det förekommer förvärv som inte uppfyller kravet på varaktig förändring av kontroll men som likväl riskerar att skada konkurrensen. Transaktionen går under benämningen förvärv av minoritetsandelar och faller utanför koncentrationsförordningens tillämplighet.
 Det aktuella problemet i EU är att alla typer av förvärv av minoritetsandelar inte fångas upp av koncentrationsförordningen och faller utanför någon form av kontroll trots att effekterna av förvärvet kan vara skadligt för konkurrensen. Kommissionen har med bakgrund i detta tagit fram ett nytt förslag för att komma till rätta med den lucka som finns i nuvarande koncentrationsförordningen.
 Behovet av en utvidgad koncentrationsförordning i EU
 Josefsson, Hanna
 Pantsättning av patentlicenser: En pantad idé?2014Självständigt arbete på avancerad nivå (masterexamen), 20 poäng / 30 hpStudentuppsats (Examensarbete)
 En patentlicens är en nyttjanderätt till patent som ofta, liksom patent, kan representera stora ekonomiska värden. En patenthavare kan nyttja det värde ett patent representerar som säkerhetsunderlag för en kredit genom att pantsätta patentet. Huruvida en patentlicens kan pantsättas, i vart fall med sakrättsligt giltig verkan, är dock oklart eftersom lagstiftning på området saknas och ämnet berörts mycket sparsamt i doktrin. Syftet med denna uppsats har därför varit att utreda om, och under vilka förutsättningar, en patentlicens kan pantsättas med obligationsrättslig och sakrättslig giltig verkan. Jag har kommit fram till att en pantsättning av en patentlicens kan bli obligationsrättsligt giltig utan några större svårigheter. Problematiken ligger främst i huruvida pantsättningen blir sakrättsligt giltig. Det är tänkbart, men inte säkert, att sakrättslig giltig verkan kan uppnås genom att patenthavaren denuntieras. Sakrättslig giltighet genom registrering hos PRV framstår som en lämpligare lösning än denuntiation, men för att PRV ska kunna registrera en pantsättning av patentlicens krävs antagligen en lagändring.
 Jouchims Håkansson, Petronella
 Loikas, Kajsa
 Skadeståndsansvar vid rådgivning om finansiella instrument från en sparrobot2019Självständigt arbete på grundnivå (kandidatexamen), 10 poäng / 15 hpStudentuppsats (Examensarbete)
 Digitala hjälpmedel syns idag inom flera områden på den finansiella marknaden och ett av dessa hjälpmedel är den tjänst som flera banker och andra institut benämner som sparrobot. Syftet med funktionen är att förenkla tillvägagångssättet för konsumenter vid sparande i finansiella instrument. De sparrobotar som valts att belysas i denna uppsats hjälper konsumenten att välja ett investeringsalternativ utifrån svar på förprogrammerade frågor om risk och tidshorisont för placeringen samt den månatliga summa som konsumenten är beredd att avsätta till sparandet.
 För finansiell rådgivning till konsumenter gäller rådgivningslagen (2003:862) som exempelvis reglerar skadeståndsansvaret i de fall konsumenten råkat ut för vårdslös rådgivning avseende finansiella instrument. Lagen infördes år 2003 eftersom det då fanns ett behov av reglering av rådgivningen på den finansiella marknaden och att stärka konsumentskyddet. Bristen på reglering på den finansiella marknaden har även senare åtgärdats genom EU:s direktiv MiFID II avseende värdepappersmarknaden som införlivades i svensk rätt genom lag (2007:528) om värdepappersmarknaden. Gemensamt för all reglering på området är syftet att konsument- skyddet ska stärkas och transparensen på den finansiella marknaden ska öka.
 Det finns två typer av finansiell rådgivning, investerings- och placeringsrådgivning. Den största skillnaden är att investeringsrådgivning regleras i lagen om värdepappersmarknaden medan placeringsrådgivning är ett bredare begrepp, vilket rådgivningslagen reglerar. Beroende på vilken aktör som tillhandahåller tjänsten sparrobot kan rådgivningsslaget skilja sig, det kan till exempel röra sig om både investeringsrådgivning men också fondförvaltning enligt lag (2004:46) om värdepappersfonder.
 Beroende på vilken typ av rådgivning som ges gäller olika normer och skyldigheter, dock blir skadeståndsbestämmelserna i rådgivningslagen tillämpliga i samtliga fall. Trots att skadeståndsbestämmelserna borde kunna tillämpas på samma sätt vid rådgivning via en sparrobot som vid råd från en fysisk finansiell rådgivare problematiseras rådgivningsförhållandet vilket diskuteras i analysen.
 Jusuf, Ivona
 En studie av samäganderättslagen: - om behovet av översyn2010Självständigt arbete på avancerad nivå (magisterexamen), 10 poäng / 15 hpStudentuppsats (Examensarbete)
 Syftet med denna uppsats är att utföra en granskning av samäganderättslagen, samt företa en komparativ studie av norsk rätt och med hjälp av dessa två underlag som utgångspunkt utröna om och i sådana fall hur lagen bör ändras eller anpassas så att fler alternativa möjligheter kan ges när meningsskiljaktigheter kring samägandet uppstår.
 Karlsson, Cassandra
 Konsumentbestämmelser i FAL: - ett hinder för kundrörligheten och konkurrensen på den svenska sakförsäkringsmarknaden?2018Självständigt arbete på avancerad nivå (masterexamen), 20 poäng / 30 hpStudentuppsats (Examensarbete)
 I Sverige år 2005 tillkom en ny reglering avseende svensk försäkringsavtalsrätt: försäkringsavtalslagen (2005:104). Grundsyftet med den nya lagen var att ge försäkringstagarna ett starkt skydd vid alla typer av försäkringar. Syftet var även att bidra till bättre förutsättningar för goda marknadsförhållanden inom försäkringsbranschen. I dag har dock Sverige bland annat en koncentrerad sakförsäkringsmarknad, där konkurrensmöjligheterna för de mindre aktörerna på marknaden inte står i proportion till konkurrensmöjligheterna för de fem största aktörerna på marknaden. Sakförsäkringstagarnas möjligheter att byta försäkringsbolag är också relativt små, bland annat på grund av att försäkringsbolagen utnyttjar reglerna i försäkringsavtalslagen.
 Uppsatsen undersöker vad det är som utgör hinder för kundrörligheten och konkurrensen på den svenska sakförsäkringsmarknaden. I analysen läggs det fram olika lösningar bland annat med hjälp av att en komparativ metod har använts för att jämföra svensk rätt med andra nordiska länders rätt, närmare bestämt Danmarks och Norges. I dessa länder har det nämligen redan vidtagits åtgärder för att öka kundrörligheten och konkurrensen på deras respektive sakförsäkringsmarknader. Statistik över de tre olika marknaderna har även presenterats för att visa hur utvecklingen av sakförsäkringsbolagens andelar har sett ut de senaste tio åren på respektive marknad.
 Även svensk konkurrensrätt har analyserats för att undersöka huruvida de rabatt- och bonussystem som sakförsäkringsbolagen använder sig av skulle kunna anses utgöra hinder för kundrörligheten och konkurrensen. Slutsatsen är dock att det är försäkringsavtalslagens bestämmelse om maximalt tillåten bindningstid i kombination med uppsägningsreglerna i försäkringsavtalslagen som utgör det främsta hindret på sakförsäkringsmarknaden.
 Genom en ändring i försäkringsavtalslagens bestämmelse om uppsägning i förtid skulle kundrörligheten och konkurrensen på den svenska sakförsäkringsmarknaden kunna öka. Ändringen skulle innebära en avgiftsfri flytträtt för sakförsäkringstagaren. Sakförsäkringstagaren blir därmed friare i sitt val av sakförsäkringsbolag, vilket i sin tur ökar försäkringsbolagens vilja att konkurrera på andra sätt än genom att utnyttja reglerna i försäkringsavtalslagen.
 Landauf, Lina
 Har fullmaktslärans utveckling lett till en inskränkning av tredje mans skydd?2015Självständigt arbete på grundnivå (kandidatexamen), 10 poäng / 15 hpStudentuppsats (Examensarbete)
 Har rättsläget avseende fullmakter förändrats i och med HDs avgöranden i NJA 2013 s 659 och NJA 2014 s 684? Om ja, har HD, genom dessa avgöranden, inskränkt tredje mans skydd?
 I nämnda avgöranden från HD, har två huvudtyper av fullmakt uppmärksammats av justitierådet Stefan Lindskog. Mot bakgrund av dessa avgöranden är syftet med denna uppsats att identifiera och analysera de omständigheter vilka, utifrån tredje mans uppfattning och huvudmannens vilja, kan ligga till grund för en fullmakt. Utifrån de två uppmärksammade huvudtyperna är syftet dessutom att undersöka vilken betydelse tredje mans uppfattning av omständigheterna har fått i ifrågavarande rättsfall. Den läsekrets vi vänder oss till är juridikstuderande samt praktiskt yrkesverksamma jurister.
 Foreign Account Tax Compliance Act: - om USA:s extraterritoriella rättstillämpning och lagens förenlighet med svensk banksekretess2013Självständigt arbete på avancerad nivå (masterexamen), 20 poäng / 30 hpStudentuppsats (Examensarbete)
 I denna framställning redogörs för den nya amerikanska skattelagstiftningen Foreign Account Tax Compliance Act (FATCA). Lagen syftar till att motverka skatteflykt och underlätta för den amerikanska skattemyndigheten IRS att beskatta utländska finansiella tillgångar. FATCA förmår utländska finansiella institut världen över att regelbundet rapportera information till IRS om deras amerikanska kontohavare och ägare. Den globala implementeringen av FATCA har kritiserats av finansinstitut och regeringar runt om i världen eftersom FATCA är en lag med extraterritoriell verkan. Uppsatsens syfte är därför att utreda hur FATCA påverkar svenska finansiella institut. De frågor som föranleder min framställning lyder huruvida FATCA är förenlig med folkrättsliga regler för extraterritoriell jurisdiktion samt om FATCA strider mot den rådande banksekretessen i Sverige. FATCA:s extraterritoriella tillämpning innebär att svenska finansiella institut ställs inför en utmaning när de ska efterleva FATCA på ett korrekt vis utan att samtidigt bryta mot svenska regler om banksekretess.
 Det resultat jag kommit fram till är att FATCA strider mot flera folkrättsliga principer, däribland territorialitetsprincipen, den personella suveräniteten och politisk suveränitet. Vidare strider FATCA även mot den svenska banksekretessen eftersom ett svenskt finansiellt institut inte kan upprätthålla en betryggande sekretess gentemot sina kunder om de väljer att sluta ett avtal om informationsutlämnande med IRS. Finansiella institut i Sverige får inte lämna ut inhämtade uppgifter till en myndighet i utlandet. Ett informationsutlämnande ska ske genom en svensk myndighet eftersom avvikelser från sekretessbestämmelsen endast bör göras i fall som kan godtas av den svenska rättsordningen.
 Den svenska finansbranschen väntar på att den svenska regeringen ska ingå ett bilateralt avtal med USA som tillåter finansiella institut att rapportera information, som bestämmelserna enligt FATCA kräver, direkt till Skatteverket. Målsättningen med ett sådant avtal är att förenkla implementeringen av FATCA och undvika lokala legala problem. Avtalet tillåter Sverige att använda ett lokalt angreppsätt för regelefterlevnad och sänker kostnader som kommer att uppstå när FATCA nu ska tillämpas av finansinstitut i Sverige och över hela världen.
 Ottosson, Rasmus
 Styrelseledamots personliga betalningsansvar vid kapitalbrist i aktiebolag2015Självständigt arbete på grundnivå (kandidatexamen), 10 poäng / 15 hpStudentuppsats (Examensarbete)
 I 25 kap. 13-20a §§ Aktiebolagslagen (2005:551) finns bestämmelser om tvångslikvidation vid kritisk kapitalbrist. Kritisk kapitalbrist innebär att bolagets eget kapital understiger hälften av det registrerade aktiekapitalet. Bestämmelserna innebär att styrelseledamöterna har en bestämd handlingsplikt som de måste följa. Om styrelseledamöterna underlåter att agera i enlighet med bestämmelserna kan de bli solidariskt betalningsansvariga med bolaget för förpliktelserna som uppkommer under den tid som underlåtenheten består, perioden kallas ansvarsperioden. Uppkomsten av en ansvarsperiod bedöms genom att ett antal rekvisit måste vara uppfyllda. För att styrelseledamöterna skall undgå fortsatt medansvar måste ansvarsperioden komma till ett slut. Det föreligger en viss oklarhet vad gäller rättsläget och om vilka situationer som innebär ett slut på ansvarsperioden.
 Om medansvar anses föreligga, har den enskilda styrelseledamoten möjligheten att visa att han eller hon inte varit försumlig, och därigenom undgå ansvar. För att en styrelseledamot inte skall ses som försumlig måste en ansvarsfrihetsgrund föreligga. Lyckas ledamoten visa att försumlighet inte förelegat undgår han eller hon ansvar för de uppkomna förpliktelserna.
 Det finns ett stort antal rättsfall som behandlar frågan om personligt betalningsansvar. Eftersom det på senare år har kommit flera intressanta rättsfall som ger nya synvinklar inom området, har vi med hjälp av ett urval av dessa försökt tydliggöra rättsläget. Lagtextens lydelse är dock inte utan tolkningssvårigheter, vilket gör att praxis i vissa fall blir svårtolkad och det medför även en osäkerhet inom rättsområdet.
 Den skatterättsliga behandlingen av donationer till forskning och utveckling2010Självständigt arbete på avancerad nivå (magisterexamen), 10 poäng / 15 hpStudentuppsats (Examensarbete)
 FoU är av stor betydelse för ett lands ekonomiska utveckling och forskningssatsningar är bland det viktigaste som kan göras för att bibehålla en hållbar tillväxt. Det är dock så att sta-tens möjligheter till nya satsningar på forskning minskar i takt med att kostnaderna för att driva samhället ökar. Detta märks inom bland annat universitetsvärlden som blir mer och mer beroende av externa donationer för att bedriva sin forskningsverksamhet. Behovet av externa donationer kommer med stor sannolikhet att öka i framtiden och det är därför av vikt att det finns incitament för bland annat aktiebolag att donera till FoU. Frågeställningen i denna magisteruppsats är just hur donationer behandlas skatterättsligt och om det finns nog med skatterättsliga incitament för aktiebolag att donera till FoU.I uppsatsen redogörs för de skatterättsliga regleringar, rörande donationer till FoU, som berör avdragsrätt och uttags- och utdelningsbeskattning. Gällande avdragsrätten beskrivs de regler som författaren har funnit vara av betydelse, främst 16 kap. 1 och 9 §§ och 9 kap. 2 § IL. I 16 kap. 9 § IL stadgas huvudregeln gällande avdragsrätt för utgifter för FoU. Den slutsats som dras i uppsatsen är att regeln till sin lydelse och sitt syfte inte kan anses minska incitamenten att donera till FoU, men att dess tillämpning i praxis inte har varit lika genrerös. En förändring av tillämpningen föreslås. I 16 kap. 1§ IL stadgas huvudregeln gällande avdrag för utgifter. Det är dock så att dagens tillämpning av avdragsförbudet för gåvor i 9 kap. 2 § IL medför att 16 kap. 1 § IL inte efterlevs. Därför föreslås att en ändring av 9 kap. 2 § IL. Slutligen konsta-teras att dagens avdragsregler medför att vissa forskningsområden kan komma att missgyn-nas, därför föreslås att en avdragsrätt för donationer till universitet och högskolor införs.Gällande uttags- och utdelningsbeskattning konstateras att det med dagens skatterättsliga re-glering är så gott som omöjligt för ett aktiebolag att företa en inte affärsmässig förmögenhets-överlåtelse, en donation, till en stiftelse eller ett universitet utan att aktieägarna utdelningsbe-skattas. Det beror på att Regeringsrätten i RÅ 2004 ref. 1 och RÅ 2007 not. 161 har fastslagit att huvudregeln vid just sådana förmögenhetsöverlåtelser är att uttags- och utdelningsbeskattning ska ske och att undantag från huvudregeln endast kan ske om donationen kan ses som en underprisöverlåtelse enligt 23 kap. IL. En donation till en stiftelse eller ett universitet kan aldrig ses som en sådan underprisöverlåtelse och således sker alltid beskattning. Därför föreslås en ändring av utdelningsbegreppet inom skatterätten så att utdelning endast sker då aktieägaren, eller dennes närstående, direkt eller indirekt fått del av donationen.
 Funktionsförsäljning och beskattning2019Ingår i: Skattenytt, ISSN 0346-1254, nr Akademisk årsskrift 2019, s. 45-147Artikel i tidskrift (Refereegranskat)
 Med funktionsförsäljning avses den sortens försäljning som bäst kan beskrivas som tillhandahållandet av en funktion, snarare än av en vara eller en isolerad tjänst. Det kan t.ex. vara fråga om att kunden ska ha tillgång till en viss nivå av ljuskvalitet i sina lokaler istället för till ett antal lampor, kunna disponera en viss lyft- och transportkapacitet istället för ett antal truckar, få en lösning som ger lastbilen bra väggrepp, lite vibrationer och lågt rullmotstånd istället för ett visst antal däck – utan att det är närmare specificerathur, t.ex. med vilken utrustning, detta ska åstadkommas. Kunden betalar i princip för den funktion som erhålls. Inom ramen för funktionsförsäljningplacerar funktionssäljaren ofta ut av denne ägd utrustning hos funktionsköparen. Funktionsförsäljning är en affärsmodell med betydande förtjänster och potential, inte minst med avseende på miljöeffekter och en mer cirkulärekonomi3, men den ger upphov till ett flertal svårbesvarade frågor och detsaknas i Sverige både all form av särskild rättslig reglering av, och rättsvetenskapligforskning och rättspraxis om, funktionsförsäljning. Därför får rättsläget för affärer av detta slag, så gott det går, uttolkas ur generella regler. P.g.a.modellens olika särdrag är detta ibland, men långtifrån alltid, svårt att göra.
 Karlström, Anneli
 Pantsättning av bostadsrätt: En analys av rättsläget enligt denuntiationsprincipen2014Självständigt arbete på avancerad nivå (masterexamen), 20 poäng / 30 hpStudentuppsats (Examensarbete)
 Det saknas formkrav för erhållande av sakrättsligt skydd vid pantsättning av bostadsrätter varför det i praxis har utvecklats att föreningen ska underrättas, denuntieras, i analogi med 31§ SkbrL. Det saknas även formkrav på denuntiationens utformning, vem som är behörig att motta den eller krav på formell prövning av pantsättningens giltighet. Föreningen har endast ett lagstadgat krav enlig BRL att anteckna pantsättningen i föreningens lägenhetsförteckning. Varje förening har en egen lägenhetsförteckning vilket innebär att det saknas ett enhetligt och tillförlitligt register över samtliga bostadsrätter så som finns för fast egendom. Hanteringen av pantsättningar av bostadsrätter handläggs således många gånger av personer på ideell basis och med skiftande kompetens, dessutom hanteras varje denuntiation manuellt. Det förekommer därför att anteckningar om pantsättningar inte är korrekt införda i lägenhetsförteckningarna, vilket innebär att panträtten inte är sakrättsligt skyddad. Av den anledningen har flertalet statliga utredningar gjorts i syfte att inrätta ett statligt register över bostadsrätter. Tyvärr har förslagen inte lett till någon lagändring, bl.a. med hänsyn till integritetsintressen, varför problemen kvarstår.Vid en jämförelse med det statliga fastighetsregistret framstår nuvarande ordning för pantsättning av bostadsrätter som tämligen rättsosäker och icke transparent. Flertalet andra kreditobjekt med höga ekonomiska värden är starkt reglerade vad det gäller det sakrättsliga skyddet vid pantsättning, t.ex. fast egendom och finansiella instrument. Bostadsrätter betingar ofta höga ekonomiska värden och utlåningen med bostadsrätter som säkerhet uppgår till drygt 600 mdr kronor.Rättsekonomiska lagregler har som ändamål att tillvarata samhällets resurser på bästa sätt, vilket talar för att nuvarande ordning bör förändras. För att komma till rätta med problemen bör ett statligt register över bostadsrätter införas. Registret bör likna registret över fast egendom för att uppnå transparens och regleringen bör likna det regelverk som JB stipulerar för att uppnå rättssäkerhet. Ett sådant register skulle dessutom stärka bostadsrätten som kreditobjekt.Avtalsprincipen bör införas vid överlåtelser av bostadsrätter såsom gäller för fast egendom, men inte vid pantsättningar eftersom borgenärers behov av publicitet inte tillgodogörs. Ett register över bostadsrätter skulle medföra att registreringsprincipen kan införas vid pantsättning, panträtten blir sakrättsligt skyddad när pantsättningen registreras. Alternativt kan3denuntiationsprincipen behållas för det fall det anses att föreningen är underrättad när registrering av panthavare har gjorts.
 Pantsättning av bostadsrätt
 Analyzing Income Tax Neutrality: On the Importance of Reciprocity and Pricing2019Ingår i: Juridicum Anthology 2019: ÖREBRO STUDIES IN LAW 13 / [ed] Christina Trenta, Örebro universitet , 2019, 1, s. 103-110Kapitel i bok, del av antologi (Övrigt vetenskapligt)
 Tax law neutrality is an important goal for many tax policy issues, not least in Sweden. When evaluating current or possible future income tax rules from a neutrality perspective it is important to consider reciprocity and pricing issues. The purpose of this paper is to illustrate why that is so and to give some reflections on how this should or could be done.
 Användarvänlig skatterättsforskning – en kommentar2018Ingår i: Skattenytt, ISSN 0346-1254, nr 5, s. 555-556Artikel i tidskrift (Övrigt vetenskapligt)
 Här ges en inledning och kommentar till artikeln strax ovan av Petri Mäntysaari. Tanken är att ge Skattenytts läsare en ingång till, och en första reflektion rörande, den användarvänliga rättsvetenskapen.
 Enkla bolag i inkomstskatterätten2014Bok (Övrigt vetenskapligt)
 Samarbeten i olika former är mycket vanliga i näringslivet. Inte sällan skersamverkan inom ramen för enkla bolag (som dock kan ha getts en annanbeteckning). Det kan t.ex. vara fråga om byggprojekt, filmskapande, produktutveckling,finans- och försäkringsverksamhet eller gruvdrift, likavälsom mer småskaliga och avgränsade, mer eller mindre långsiktiga, verksamheter.I denna bok belyses det inkomstskatterättsliga rättsläget avseendenäringsverksamhet bedriven inom ramen för enkla bolag. Dessa frågor fårbetydelse för en stor mängd samarbeten. Samtidigt är rättsläget i mångahänseenden oklart och otillräckligt belyst. Ämnet är därmed angeläget.Här behandlas bl.a. vilka transaktioner, tillgångar och skulder som skaanses ha anknytning till enkla bolag; skatterättsliga principer för resultatfördelningmellan bolagsmän; skatteeffekter när enkla bolag byggs upp; deenkla bolagens betydelse för tillgångsvärdering; skatteffekter vid handelinom ramen för enkla bolag samt de enkla bolagens ställning i omstruktureringssammanhang.Boken rör primärt enkla bolag, men framställningenkan i flera hänseenden ge ledning också för beskattning vid likartade samarbetsformer.Föreliggande bok är en av två slutrapporter i ett forskningsprojekt omenkla bolag. Här behandlas i första hand inkomstskatterättsliga frågor menockså talrika redovisningsfrågor. Den andra rapporten, Jacobson, Enkla bolag:En splittrad företeelse (Jure 2014), är inriktad på civilrättsliga frågoroch då ur ett rättsjämförande perspektiv.
 Linköpings universitet, Institutionen för ekonomisk och industriell utveckling, Affärsrätt. Linköpings universitet, Filosofiska fakulteten. Affärsrätt, Örebro Universitet, Örebro, Sweden.
 IAS 10 Events after the Reporting Period Problematized: Some Questions Regarding the Standard’s (Read by its Letter) Understandability2018Ingår i: Skattenytt, ISSN 0346-1254, s. 3-35Artikel i tidskrift (Refereegranskat)
 Events after the reporting period is an interesting phenomenon, as they areboth very common and can be tricky to address correctly. Yet, quite surprisingly,not much research has been carried out on how to interpret the rulesregarding events after the reporting period. This article is written from a legalperspective, with the purpose of looking closely at the wording of the IAS 10, inorder to discuss if, or to what extent, it is clear enough to (as far as possible) givethe management of a business (or auditors, courts etc.) sufficient clarity onhow to handle events after the reporting period – or if, and if so how, the rulesare unclear. Some hints de lege ferenda (what improvements could be made inthe standard?) are also given, with the purpose of making the IAS 10 clearer.
 IAS 10 Events after the Reporting Period Problematized: Some Questions Regarding the Standard’s (Read by its Letter) Understandability2018Ingår i: Skattenytt, ISSN 0346-1254, nr Akademiska numret, s. 3-35Artikel i tidskrift (Refereegranskat)
 Juridiska kunskapsbehov för dem som upprättar eller granskar årsredovisningar2012Ingår i: Skattenytt, ISSN 0346-1254, s. 98-115Artikel i tidskrift (Refereegranskat)
 Juridiken har betydelse för redovisningsverksamhet på fler sätt än som ofta uppmärksammas.Här beskrivs hur rättsregler inom olika rättsområden (långt utanför”den rena redovisningsrätten”) kan komma att aktualiseras inom ramen för arbetet med att upprätta eller bedöma årsredovisningar. Därmed identifieras också ett principiellt kunskapsbehov för dem som arbetar med sådana frågor och därigenom också utmaningar för redovisningspraktiker, för högre undervisning och för redovisningsforskning.
 Legitimitetens problem: en kommentar2018Ingår i: Skattenytt, ISSN 0346-1254, s. 787-787Artikel i tidskrift (Övrigt vetenskapligt)
 Något om betydelsen av reciprocitet och prissättning vid neutralitetsanalyser i inkomstskatterättslig forskning2017Ingår i: Festskrift till Christina Moëll / [ed] Mats Tjernberg, Pernila Rendahl och Henrik Wenander, Lund: Juristförlaget, Lund, 2017, s. 169-179Kapitel i bok, del av antologi (Övrigt vetenskapligt)
 Syftet med denna framställning är att illustrera varför det i vissa fall är betydelsefullt att beakta reciprocitet och prissättning vid neutralitetsanalyser i inkomstskatterättslig forskning . Metoden bygger i första hand på logikorienterade resonemang kring prissättning och skatterättsliga principer, inte på något omfattande källmaterial i form av t.ex. rättspraxis. Framställningen är orienterad mot förhållandena vid affärer mellan icke närstående parter. Affärer inom företagsgrupper, eller mellan på andra sätt närstående skattebetalare, diskuteras sålunda inte.
 Något om betydelsen av reciprocitet och prissättning vid neutralitetsanalyser i inkomstskatterättslig forskning
 Något om ersättning för prestationer i samband med omstruktureringar2000Ingår i: Skattenytt, ISSN 0809-4187, s. 275-278Artikel i tidskrift (Refereegranskat)
 En affär som har formen av en omstrukturering kan innehålla moment av ersättning för prestationer. Omstruktureringslagstiftningen och dess förarbeten säger dock ytterst lite om vad som ska gälla i sådana situationer. I denna artikel analyseras översiktligt förhållandet mellan omstruktureringslagstiftningen och inkomstslaget tjänst.
 Något om normativa resonemang irättsdogmatisk forskning2002Ingår i: Svensk Juristtidning, ISSN 0039-6591, Vol. 5-6, nr 5-6, s. 514-530Artikel i tidskrift (Övrigt vetenskapligt)
 Den som gör en normativ utsaga anger en norm/rekommendation som hananser bör följas. Rättsvetenskapliga författare är ofta sparsamma med attföra djuplodande normativa resonemang och det diskuteras endast sparsamthur normativa resonemang bör föras i rättsvetenskapliga framställningar.I uppsatsen diskuteras varför det är viktigt att normativa resonemangförs i rättsvetenskapen och något om hur de kan föras.
 Något om utbetalningspolitik isvenska börsföretag: En kommentar2019Ingår i: Skattenytt, ISSN 0346-1254, nr 1, s. 68-68Artikel i tidskrift (Övrigt vetenskapligt)
 Om urvalet av frågor och perspektiv vid utformningen av en akademisk skatterättsgrundkurs – några tankar2019Ingår i: Skattenytt, ISSN 0346-1254, s. 758-766Artikel i tidskrift (Övrigt vetenskapligt)
 Skatterätten har många relevanta och intressanta beröringspunkter med frågor, perspektiv och områden utanför sin renodlat skatterättsutredande dimension (som i första hand utgörs av frågor om hur skatteregelsystemet ser ut och hur det ska det tolkas). För den eller de lärare som vidareutvecklar,eller på andra sätt beslutar om utformningen av, en akademisk grundkurs i skatterätt är en av frågorna att ta ställning till hur man i kursen ska förhålla sig till sådana icke renodlat skatterättsutredande dimensioner: Ska de uppmärksammas, och i så fall vilka frågor och hur? Situationen är delvisdensamma redan inom ramen för den skatterättsutredande dimensionen,med avseende på vilka delar av skatterätten som bör ges utrymme, och vilket utrymme, i kursen. Här ges några uppslag till reflektion och vidare diskussion om dessa frågor.
 Proaktiva perspektiv i reaktiv skatterättstillämpning0000-0002-0147-88452019Ingår i: Vänbok till Bertil Wiman / [ed] Jan Bjuvberg och Jérôme Monsenego, Norstedts Juridik AB, 2019, 1, s. 149-161Kapitel i bok, del av antologi (Övrigt vetenskapligt)
 Det reaktiva tankesättet har en empiriskt verifierbar verklighet att förhållasig till. Det proaktiva tänkandet lever sitt liv utanför, innan, i allafall just denna empiri och har därför en annan grund än den empiriska.Kunskapsteoretiskt är det således, åtminstone delvis, väsensskilda diskurser.Det är mot denna bakgrund ingen tvekan om att skattekonsulten ärproaktiv i en mer markant och direkt mening än domaren6, men jag vill idenna artikel försöka inventera och illustrera några sätt på vilka det kan vararelevant, eller rentav nödvändigt, också för domstolar, att tänka i proaktivabanor. Det är uppsatsens syfte.
 (Ovan är ingen "äkta abstract", men beskriver vad uppsatsen rör.)
 På vilka sätt behöver den som upprättar eller granskar årsredovisningar kunna juridik?2012Ingår i: Vänbok till Ingrid Arnesdotter: Uppsatser i affärsrättsliga frågor och om utbildning i affärsrätt / [ed] Jan Kellgren, Stockholm: Jure , 2012, s. 102-124Kapitel i bok, del av antologi (Övrigt vetenskapligt)
 Redovisning och beskattning - om redovisningens betydelse för inkomstbeskattningen2004 (uppl. 1)Bok (Övrigt vetenskapligt)
 Denna bok behandlar det viktiga men komplicerade sambandet mellan redovisning och beskattning. Boken utgår från vad som här kallas företagsbeskattningens åtta grundfrågor, vilka motsvarar grundläggande kunskapsbehov när företagens inkomstskatt skall fastställas. Dessa grundfrågor utgör bokens röda tråd, och de presenteras och diskuteras ingående. Ett centralt syfte med boken är att belysa räkenskapernas roll för företagsbeskattningen. Denna frågeställning dominerar framställningen. Redovisningsrättens regleringsmetoder och olika metodproblem belyses också, liksom skatternas betydelse för redovisningen. En diskussion förs även om för- och nackdelar med olika modeller för relationen mellan redovisning och beskattning. Boken innehåller även ett i förhållande till bokens första upplaga utvidgat kapitel om bokföring, redovisning och redovisningsrätt som syftar till att ge den nödvändiga redovisningsrättsliga bakgrunden till den betydelse redovisningen har för beskattningen. De teoretiska resonemangen illustreras med talrika konkreta exempel. För mer avancerade läsare ger de finstilta avsnitten stora möjligheter till fördjupning. Redovisning och beskattning - om redovisningens betydelse för inkomstbeskattningen riktar sig till alla som vill veta mer om det viktiga men komplicerade sambandet mellan redovisning och beskattning. Inte minst bör boken kunna komma till användning i skatterättsundervisning på olika nivåer.
 Tidsfrågor i skatterättstillämpningen: Om de avgörande tidpunkterna i redovisning och beskattning och om betydelsen av händelser därefter2016 (uppl. 1)Bok (Övrigt vetenskapligt)
 Det är för en korrekt rättstillämpning nödvändigt att fastställa per vilken tidpunkt (eller period) de förhållanden som beskrivs i rättsreglerna ska vara uppfyllda, för att regeln ska tillämpas. Detta är frågan om var den avgörande tidpunkten är placerad, enligt respektive regel och i respektive fall. Det saknas emellertid oftast särskild reglering om var den avgörande tidpunkten ligger i olika skattefrågor. Den avgörande tidpunkten måste då fastställas genom tolkning, där flera ändamål är relevanta. Hur nämnda tolkning ska göras i redovisningen och företagsbeskattningen är den ena huvudfrågan idenna bok.
 När den avgörande tidpunkten väl är klarlagd aktualiseras frågan vilken betydelse händelser efter denna tidpunkt eventuellt har, för de aktuella bedömningarna. Det är den andra huvudfrågan i denna bok. Inom redovisningsrätten finns särskilda regler om denna företeelse; reglerna om Händelserefter balansdagen. Inkomstskattelagen saknar motsvarande reglering,men händelser efter den avgörande tidpunkten kan ändå få stor betydelse. De frågor som här utreds är mycket viktiga, både praktiskt och principiellt.Inte minst är de relevanta för förutsebarheten i beskattningen och vid skatteprocesser, i och med att de påverkar både vad som ska bevisas och vilket bevismaterial som därvid kan användas. I boken diskuteras t.ex.transaktionskedjebedömningar och eftersyn i relation till legalitetsprincipen och förutsebarheten i beskattningen.
 Tillämpnings- och koherensproblem vid partiellt samband mellan redovisning och beskattning – exemplet finansiell leasing2019Ingår i: JURIDICUMS ÅRSBOK 2016–2019 / [ed] Annina H Persson, Örebro universitet , 2019, 1, s. 51-64Kapitel i bok, del av antologi (Övrigt vetenskapligt)
 Syftet med denna artikel är att påvisa några svårigheter av detta slag inom ett speciellt område, nämligen leasing. Jag kommer att visa dels på några regeltekniska svårigheterrörande relationen mellan redovisning & beskattning när det gäller leasing, dels på hur dessa svårigheter kan tvinga rättstillämpare till ”ansträngda” lagtolkningslösningar. Med ”regeltekniskt” avses framförallt förutsättningarna för att förstå gällande rätt och hur reglerna ska användas i relation varandra och till de fall de reglerar (eller tycks reglera).
 (Ovan är ingen "äkta abstract", utan en beskrivning.)
 Vänbok till Ingrid Arnesdotter: uppsatser i affärsrättsliga frågor och om utbildning i affärsrätt2012Samlingsverk (redaktörskap) (Övrigt vetenskapligt)
 Är allmänmotiveringarna i våra skattepropositioner ändamålsenliga?: Några reflektioner kring etik, politik, legitimitet, öppenhet och komplexitet2011Ingår i: Skattenytt, ISSN 0346-1254, nr 10, s. 740-760Artikel i tidskrift (Övrigt vetenskapligt)
 p26 Är allmänmotiveringarna i våra skattepropositioner...
 247. Köp publikationen >>
 Funktionsförsäljning: en juridisk översikt och några råd för dig som överväger att börja sälja eller köpa funktion2019Bok (Övrigt vetenskapligt)
 Denna populärvetenskapliga guide till juridiken kring funktionsförsäljning (eller, om man så vill, as a service-försäljning) avser att ge dels en översiktlig bild av rättsläget för funktionsförsäljning, dels några goda råd, ur ett i första hand juridiskt perspektiv, för dig som överväger att börja sälja eller köpa funktion. Guiden är skriven med en tänkt målgrupp i sikte, nämligen i första hand företagsledningar som inte har någon egen större avdelning för redovisning och juridik. Vi tror och hoppas dock att den ska visa sig vara användbar för bredare grupper.
 Här kommer vi också att lägga upp, stegvis förnyade, länkar till vetenskapliga publikationer om juridiken kring funktionsförsäljning (flera är under publicering). Kanske finner du också, med tiden, nya upplagor av denna guide här. Läge för ett bokmärke alltså...
 Guiden har skrivits av en grupp forskare som under flera år har forskat på juridiken kring funktionsförsäljning. Forskningen har i första hand finansierats av Energimyndigheten (och i nära samarbete med forskningsorganisationen Mistra REES), men vi har också arbetat för näringslivet med dessa frågor.
 Funktionsförsäljning: en juridisk översikt och några råd för dig som överväger att börja sälja eller köpa funktion
 Attorps, Karin
 Intervju med Katrin Westling Palm2019Ingår i: Skattenytt, ISSN 0346-1254, nr 11, s. 907-912Artikel i tidskrift (Övrigt vetenskapligt)
 Redovisning och beskattning: om redovisningens betydelse för inkomstbeskattningen2014 (uppl. 3)Bok (Övrig (populärvetenskap, debatt, mm))
 Det råder i Sverige sedan länge ett starkt samband mellan företagens redovisning och inkomstbeskattningen. Den viktigaste aspekten av detta samband är att företagens räkenskaper som huvudregel styr beskattningen när det gäller frågan om när skattepliktiga respektive avdragsgilla poster påverkar den skattepliktiga nettoinkomsten. Denna huvudregel innebär med andra ord att redovisningen avgör frågan om rätt beskattningsår. Detta gäller under förutsättning att räkenskaperna är upprättade i enlighet med god redovisningssed och att frågan inte har regleras i särskilda skatterättsliga periodiseringsregler (dessa har i så fall företräde). Därtill ställer skattereglernai vissa fall upp särskilda, skattebetingade krav på företagens redovisning. Detta kan synas ganska enkelt, men området rymmer många komplicerade frågor. Förhoppningen är att föreliggande bok ska kunna hjälpa inte minst skatterättsstudenter på deras väg till förståelse av sambandet. Området kan studeras och presenteras på många sätt och ur flera olika perspektiv. Detta är en skatterättsligt orienterad bok, vilket gör att redovisningsfrågorna enbart har en tjänande roll i framställningen. Den som är särskilt intresserad av t.ex. skatternas påverkan på svenska redovisningar hittar här endast en förhållandevis översiktlig bild. Boken ger inte heller någon ingående redogörelse för bokföringsteknik eller för externredovisningensteorier och metoder. Däremot är förhoppningen att framställningen om bokföring, externredovisning och redovisningsrätt (kapitel 3) ska ge ett tillräckligt underlag för att kunna förstå bokens övriga delar.
 Redovisning och beskattning – om redovisningens betydelse för inkomstbeskattningen
 Kukkonen, Matti
 Furuseth, Eivind
 The Decisive Moment(s or periods) in the Application of Income Tax Rules and the Importance of Events Thereafter: – a Swedish,Norwegian and Finnish Perspective and Comparison2019Ingår i: Nordic Tax Journal, ISSN 0904-6380, E-ISSN 2246-1809, Vol. 1, s. 1-15Artikel i tidskrift (Refereegranskat)
 For a correct application of tax laws, it is centralto know at what time or period the conditions of each case are to be tested against the respective tax rule. For example, in many questions, the conditions at the time of the transaction are decisive, but not seldom the tax rules take aim at the conditions at the end of the year – or someother time or period. It is also important to know what significance should be given to events after this time or period, not least when the income declaration is made and assessed. Here, these partly overlooked questions are presentedand analyzed from the Swedish, Norwegian and Finnish income tax-perspectives.


type: wikipedia

text:
Sir Edward Harington of Ridlington (died 1652), English landowner.
 Edward Harington was the eldest son Sir James Harington of Ridlington and Frances Sapcote.
 He married Margaret Doyley (c. 1578-1658) in 1601, in a double wedding his father married Margaret's mother Anne Bernard, the widow of John Doyley, heirs to the Merton estate in Oxfordshire.
 He was twice High Sheriff of Rutland, and succeeded his father as the 2nd Baronet of Ridlington.
 At the manor house of Merton there was a long gallery and the 17th-century garden included a terrace to give a view towards Otmoor and surrounding villages.
 He was buried at Swakeleys at Ickenham in 1652, Swakeleys House was inherited by his son from Sir Edmund Wright. The inscription for his tomb says that he body was "translated" there.
 Family
 Edward and Margaret had 14 children including;
 Sir James Harington of Ridlington and Swakeleys, who married Katherine Wright (1617-1675), a daughter of Sir Edmund Wright, Lord Mayor of London, both buried at Merton. They had 16 children. James Harington was appointed to make inventories of the royal houses in 1649.
 John Harington.
 Ann Harington, married Sir Richard Pigot of Doddershall, Buckinghamshire.
 Eliza Harington, married John Hacker of Hintham, Nottinghamshire.
 Jane Harington, married Richard Serjeant of Dinton, Buckinghamshire.
 Elizabeth Harington, married to Christopher Browne of Tolethorpe, Rutland.
 Bridget Harington, married to (1) Richard Ser, (2) Sir John Gore of New Place, Gilston, Hertfordshire (3) Sir Thomas Tyrrell.
 Lucy Harington (d. 1660), seventh daughter, buried at Merton.
 Theodosia Harington (1616-1684), the youngest daughter, married John Fountaine.
 References
 |-
 1652 deaths
 17th-century English people
 People from Rutland
 High Sheriffs of Rutland
 Edward
 Baronets in the Baronetage of England


text:
John Gray Smale (August 1, 1927 - November 19, 2011) was an American businessman, the chief executive (CEO) of Procter & Gamble from 1981 to 1990, and chairman of General Motors from 1992 to 1995.
 According to his obituary in The New York Times, he "led Procter & Gamble through a period of extraordinary growth, and then helped engineer a turnaround of General Motors"
 Early life
 John Gray Smale and his twin sister Joy were born on August 1, 1927 in Listowel, Ontario, Canada, and grew up in Elmhurst, Illinois. Their father worked for the department store chain Marshall Field's as a travelling salesman. He earned a bachelor's degree from Miami University in Oxford, Ohio, in 1949.
 Career
 In 1949, he joined Vick Chemical Co and worked for them for three years as a salesman (and would eventually lead the acquisition of their successor company, Richardson-Vicks, for $1.2 billion in 1985.
 In 1952, he joined Procter & Gamble in dental products and persuaded the American Dental Association to endorse a new product, Crest toothpaste, which went on to become one of P&G's best-selling brands. He rose to become its seventh CEO, a role he held from 1981 to 1990.
 Personal life
 Smale was married to Phyllis Weaver for 56 years until her death in 2006, and they had four children, John Gray Jr, Peter, Catherine Anne Caldemeyer, and Lisa Smale.
 He died at his home in Cincinnati, Ohio, on November 19, 2011, aged 84.
 References
 1927 births
 2011 deaths
 American chief executives of Fortune 500 companies
 People from Listowel
 People from Cincinnati
 Miami University alumni
 Procter & Gamble people
 General Motors executives
 20th-century American businesspeople
 American advertising executives


text:
J-80 – typ dwumasztowych jachtów pełnomorskich z poszyciem stalowym, z ożaglowaniem typu jol, zaprojektowanym ok. 1964 r. przez inż. Henryka Kujawę i Józefa Szymańda.
 Charakterystyka
 Założenia konstrukcyjne typu J-80 opierały się na stalowym kadłubie, integralnym balaście, masztach drewnianych lub metalowych. W 1967 r. zwodowano pierwszą jednostkę z tej serii – Euros. Po doświadczeniach pierwszych dwóch sezonów dokonano kilku poprawek w następnych konstrukcjach, które poprawiły jej dzielność morską. Między innymi powiększono wyporność części rufowej, co poprawiło jej żeglowanie na kursach baksztagowych.
 Dariusz Bogucki zbudował Mestwina na wyprawę na archipelag Svalbard (1970 r.), zaś Freyę (zbudowaną na potrzeby Yacht Klubu Stoczni Gdańskiej) przystosował do wyprawy na Grenlandię.
 Zbudowano kilkadziesiąt jachtów tej konstrukcji. Budowała je m.in. stocznia w Płocku (w nieco zmienionej wersji jako typ J-80 Płock).
 Jachty typu J-80
 Alf
 Alf (VIII-PZ-16, od 1976: PZ-66, potem: POL-66) – zbudowany w 1969 roku w Stoczni Gdańskiej dla Harcerskiego Jacht Klubu Wodnik, w 1972 roku za rejs do Murmańska prowadzący jacht kpt. Bogdan Olszewski zdobył nagrodę Rejs Roku – Srebrny Sekstant. Później był własnością HOM Puck. W 2014r. kupiony przez Miasto Sopot z przeznaczeniem dla młodzieży. Nazwa
 jachtu została nadana ku uczczeniu Alfonsa (Alfa) Liczmańskiego.
 Asterias
 Asterias (PZ-477, potem: POL-477) – zbudowany w 1975 roku w ZNTK Gliwice dla Śląskiego Yacht Klubu w Gliwicach. Dwukrotnie opłynął świat dookoła. Uszkodzony w prywatnym czarterze na rafie niedaleko Hawany, w lutym 1990 roku. Sprzedany następnie niemieckiemu armatorowi.
 Carbonia
 Carbonia (PZ-28, potem POL-28) – zbudowany systemem gospodarczym w 1976 roku. Dziewiczy rejs odbył przez Plymouth, Casablankę, Wyspy Zielonego Przylądka, Wyspy Kanaryjskie, Barbados, Trynidad na Jamajkę i Kubę. Właścicielem jednostki był Polski Związek Żeglarski a armatorem Katowicki OZŻ. Jacht w latach 90. XX w. został sprzedany i wyslipowany (pod nową nazwą Kapitan Morgan), by ostatecznie być złomowanym.
 Dziwna
 Eltanin
 Euros
 Freya
 Freya (VIII-PZ-14, od 1976: PZ-94, potem: POL-94) – zbudowany w 1968 roku w Stoczni Gdańskiej. Właścicielem jednostki był Yacht Klub Stoczni Gdańskiej, następnie przez wiele lat firma Mestwin & Freya Czartery. W 2018 roku Freya została przekazana przez osoby prywatne fundacji Kuźnia Wikingów która przeprowadzi remont i odbudowę tej jednostki.
 Gerlach
 Gerlach (POL 5963) – stalowy kadłub został zbudowany w stoczni w Płocku w 1981 r. (J-80 Płock, numer budowy: 4) dla chorągwi łódzkiej ZHP i nigdy nie został zwodowany. Kolejnym właścicielem zostało Centrum Wychowania Morskiego ZHP w Gdyni. W roku 2004 kadłub został zakupiony przez obecnego właściciela, który ukończył budowę jachtu w maju 2006 roku.
 Właścicielem i armatorem jachtu jest firma Yacht Charter Poland, a jego portem macierzystym jest Puck. Nazwa jachtu Gerlach pochodzi od nazwy najwyższego szczytu w Tatrach.
 Helius
 Helius (PZ-218, potem: POL-218) – typ J-80 Płock, numer budowy 1, rok budowy 1986. Armatorem był Klub Morski PTTK Bryza z Warszawy. Jacht został zezłomowany w 2012 roku.
 Ina
 Ina (PZ-636, potem: POL-636) – typ J-80 Płock, numer budowy 2, rok budowy 1987. Kadłub zbudowany został w Płockiej Stoczni Rzecznej, następnie wyposażony przez Morską Stocznię Jachtową im. Leonida Teligi. Jacht powstał dla Polskiego Związku Żeglarskiego a armatorem był COŻ – PZŻ w Trzebieży, obecnie jednostka należy do Fundacji Klasyczne Jachty, a portem macierzystym jest Gdańsk. Nazwa jachtu pochodzi od dopływu Odry, rzeki Iny.
 Ina ma wymiary: długość 13,76 m, szerokość 3,56 m, zanurzenie 1,95 m. Posiada pomocniczy napęd w postaci silnika Perkins AD3.152UR o mocy 34,5 kW.
 Jest to już drugi jacht o tej nazwie, poprzedni, noszący na żaglu numer PZ-36, wodowany był w 1961 roku i tak samo pływał w ośrodku żeglarskim w Trzebieży. Był to jacht typu Conrad II o powierzchni ożaglowania 52 m2.
 Merkury
 Merkury (PZ-306, potem: POL-306) – stalowy kadłub „Merkurego” zbudowany został w stoczni w Płocku (typ J-80 Płock, numer budowy 5). Jacht został wykończony systemem gospodarczym w 1984 roku. W 1998 roku odbył rejs z Amsterdamu wschodnia ścianą W. Brytanii do Kirkwall na Orkadach, potem na Atlantyk przez Pentland Firth, na Północne, na Szetlandy, do Stavanger i do Gdyni. .
 Od 2012 roku armatorem jachtu jest Gdański Klub Morski LOK w Gdańsku. Uprzednio był nim Jach Klub Morski Gryf w Gdyni (dawniej JKM LOK Gryf).
 Mestwin
 Mestwin (VIII-PZ-19, od 1976: PZ-69, potem: POL-69) – zbudowany w 1970 roku w Stoczni Gdańskiej na rejs do archipelagu Svalbard, zrealizowany w 1970 roku. Właścicielem jednostki był Yacht Klub Stoczni Gdańskiej, a obecnie jest nim firma Mestwin & Freya Czartery.
 Mestwin to lokalna wersja imion gdańskich książąt, m.in. Mściwoja I gdańskiego i Mściwoja II.
 Miracle (Turawa)
 Jacht został zbudowany w 2005 r. systemem gospodarczym. Przed 2014 r.
 eksploatowany był pod nazwą Turawa.
 Miracle (nr. rej. POL-8989) uległ pożarowi 2 czerwca 2016 roku. Jacht posiadał nieco dłuższy kadłub (14,16 m), silnik główny Yanmar 4JH3E o mocy 41,2 kW.
 Nitron
 Nitron (PZ-1305) – zbudowany w latach 1975 - 1984, w ZTS „Nitron-Erg” w Krupskim Młynie, które były jego właścicielem; armator: YC „Hals” Kr. Młyn; chrzest: 25.05.1985; obecnie w rękach prywatnego właściciela. Jedyna ze śląskich „jotek”, która pływa do dziś. Na swoim koncie ma między innymi rejs dookoła świata, dwukrotną trawersatę Atlantyku, rejs do Islandii, Jan Mayen i Tromso oraz udział w szeregu „Tall Ships”. Był też pierwszym jachtem, który w 2004 roku zamknął pętlę dookoła półwyspu Skandynawskiego z przejściem przez kanał Białomorsko-Bałtycki.
 Odkrywca
 Odkrywca (VIII-PZ-27, od 1976: PZ-16, potem: POL-16) – zbudowany systemem gospodarczym w 1972 r. Armatorem było Centrum Wychowania Morskiego ZHP w Gdyni. Odbył m.in. rejs na Kubę w 1974 r..
 Piana
 Piana (PZ-634, potem: POL-634) – typ J-80 Płock, numer budowy 10, rok budowy 1987. 1.10.1989 jacht dowodzony przez Macieja Szczepańskiego (byłego Prezesa Radiokomitetu) wysztrandował na plaży w Brzeźnie. Nazwa jachtu – Piana, pochodzi od cieśniny łączącej Zalew Szczeciński z Bałtykiem. Jacht co sezon pływał w rejsach stażowo-szkoleniowych po Morzu Bałtyckim, od kilku lat wyłączony z eksploatacji. Od 2018 r. w prywatnych rękach, szykowany jest do remontu.
 Od 1961 roku pod polską banderą pływał jacht o tej samej nazwie – Piana (V-PZ-24, PZ-124). Był to jacht typu Conrad II o powierzchni ożaglowania 52 m2. Armatorem jachtu był COŻ PZŻ w Trzebieży.
 Rega
 Rega (PZ-637, potem: POL-637) – typ J-80 Płock, numer budowy 7, rok budowy 1988. Nazwa jachtu – Rega, pochodzi od rzeki. Jacht, obecnie w prywatnych rękach, jest wyslipowany.
 Siemion
 Siemion (PZ-1055, potem: POL-1055) – zbudowany systemem gospodarczym w latach 1976-1978 w P. M. „Kotłomontaż” w Siemianowicach Śląskich dla miejscowego jachtklubu „Siemion” pod nadzorem kapitana Mieczysława Millera i kierownictwem inżyniera Henryka Powrosło, przetransportowany transportem kołowym do Gliwic, a dalej barką „Żeglugi na Odrze” do macierzystego portu w Szczecinie, gdzie w stoczni jachtowej przeprowadzono prace wykończeniowe. Długość po pokładzie 13,6 m; szerokość 3,6m; maszty aluminiowe; 9 koi; silnik pomocniczy Hydromarine 25KM, 5 ton ołowiu zalane w kilu jako stały balast, oryginalny kolor granatowy. W stosunku do typowego projektu J-80 powiększono otwory w grodziach i przestrzeń pod pokładem, kadłub śrutowany i metalizowany, pokryty farbami chemoutwardzalnymi, aluminiowa nadbudówka z wejściem po prawej stronie, pokład wyłożony drewnem tekowym sprowadzonym z Afryki, rzeźbione drewniane koło sterowe. Chrzest w Szczecinie w maju 1979 r.; świadectwo morskie otrzymał 25 czerwca 1979 r. i jeszcze tej samej nocy wypłynął pod dowództwem kapitana Jerzego Kisielewskiego w dziewiczy rejs na Islandię przez cieśniny duńskie. Był to pierwszy rejs śląskiego jachtu na Islandię, w którym wziął udział m.in. reżyser Antoni Halor, twórca filmu dokumentalnego „Jacht” przedstawiającego historię i okoliczności budowy tej jednostki. W kolejnych sezonach jacht „Siemion” pływał m.in. po Morzu Śródziemnym i Morzu Czarnym. Oficjalnie został zezłomowany pomiędzy 1990 i 1992 rokiem, jakkolwiek istnieją poszlaki, że mógł zostać sprzedany nieznanemu armatorowi.
 Solanus
 Syrenka
 Syrenka (PZ-2311, potem: POL-2311) – typ J-80 Płock, numer budowy 8, rok budowy 2002. Obecnie należy do osób prywatnych. W bogatym dorobku pływań „Syrenki” można znaleźć min. wyprawę poza Północny Krąg Podbiegunowy na Spitzbergen w Archipelagu Svalbard (2004 r.). W 2006 r. odbył rejs na Wyspy Owcze i Norwegii z załogą Klubu Morskiego HORN z Kielc, prowadzącym był kapitan Adam Rogaliński, a w 2007 r. na Islandię, pod tym samym dowództwem.
 Śniadecki
 Śniadecki (PZ-2144, potem: PZ-2144) – typ J-80 Płock, numer budowy 3, rok budowy 1990. Armatorem jest Żeglarski Ośrodek Morski AWF w Gdańsku.
 Tropiciel
 Tropiciel (VIII-PZ-26, od 1976: PZ-15, potem: POL-15) – zbudowany systemem gospodarczym w 1972 r. Armatorem było Centrum Wychowania Morskiego ZHP w Gdyni, a od lat 80. - HOM Kołobrzeg. W latach1984-86 roku odbył rejs dookoła świata szlakiem Władysława Wagnera, zdobywając nagrodę Rejs Roku – Srebrny Sekstant. Jacht przepłynął 33840 mil morskich odwiedzając 45 wysp, 16 mórz, 3 oceany, oraz 85 portów i kotwicowisk.
 Wołodyjowski
 Wołodyjowski (PZ-1056) – to konstrukcyjnie dopracowana "Jotka" (z szeroką rufą i aluminiową nadbudówką). Jacht zbudowano w 1979 roku w Stoczni Północnej dla Yacht Klubu Stal Stoczni Północnej (obecnie YK Północny) w Gdańsku. Wołodyjowskiego projektowano z myślą o żegludze w najcięższych warunkach pogodowych oraz o sprawnym przemierzaniu północnych rejonów globu (kierunek Spitsbergen). Dzięki 10 cm izolacji kadłuba i dodatkowemu balastowi jacht jest cichy, ciepły i stabilny na fali. W sezonie 2014 jacht doposażono i rozpoczęto prace modernizacyjno-remontowe.
 Zobacz też
 Polskie wypadki morskie jachtów żaglowych
 Przypisy
 Typy i klasy jachtów


text:
$ 20 - $ 50, Bil-DVR, Sök LightInTheBox
 Damkläder (42411)
 Herrmode (50673)
 Skor och väskor (64587)
 Smycken & Klockor (49810)
 Hem och trädgård (73074)
 Skönhet och hår (34873)
 Fordon (19034)
 Telefoner och elektr... (21586)
 G-Sensor (68) Rörelsedetektor (64) Slinginspelning (59) Nattseende (54) Parkeringsläge (44) Löpcykelinspelning (42) WIFI (19) Inbyggd Mikrofon (28) WDR (12) GPS (9) Inbyggd Högtalare (13) auto on / off (12) ADAS (13) Automatisk påslagning (14) Video + foto (17) Vattentät (6) Tidsstämpel (13) Vitbalans (9) Fotografera (3) HDR (4) USB-disk (3) Anti-Shake (6) Automatisk avstängning (5) Intervallinspelning (4) Snabbinspelning (5) Intervallfoto (3) Fortlöpande Skjutning (4) fler
 Nattseende (45) HD-kamera (88) Backspegel (24) Dual Lens (30) Mini (10) Sportkamera (6) fler
 1944p (5) 1296P (7) 1080p (90) 960p (2) 720p (32) 480p (10) Full HD 1920 x 1080 (5) 1440 x 1080 (4) HD 1280 x 720 (3) 1280 x 480 (3) 848 x 480 (7) fler
 Ingen skärm (output av APP) (13) 1.5 (8) 2.0 (9) 2.2 (1) 2.33 (1) 2.4 (6) 2.5 (3) 2.6 (1) 2.7 (12) 2.8 (2) 3 (26) 3.8 (2) 4 (17) 4.3 (13) 5 (1) 5.7 (1) 7 (5) 9.7 (2) 10 (1) fler
 170 grader (74) 140 grader (29) 120 grader (14) 160 grader (3) 150 grader (6) 90 grader (3) 130 grad (1) 165 grad (3) 65 grader (1) fler
 SD-kort (26) TF-kort (108) fler
 1 infraröd LED (7) 2 infraröd LED (7) 4 infraröd LED (10) 6 infraröd LED (8) 8 infraröd LED (2) 9 infraröda lysdioder (3) fler
 Engelska (84) Franska (38) Spanska (33) Tyska (40) Ryska (56) Italienska (34) Japanska (63) Förenklad kinesiska (68) Traditionell kinesiska (54) Portugisiska (26) Koreanska (39) Holländska (4) Arabiska (1) Kinesiska (11) Tjeckiska (4) Danska (2) Finska (2) Grekiska (1) Ungerska (2) Norska (1) Polska (7) Rumänska (2) Svenska (1) Thai (7) Turkiska (2) Vietnamesiska (4) Bulgariska (1) Katlan (1) Kroatien (1) Hebreiska (2) Hindi (1) Indosesiska (1) irländsk (2) Malaysiska (1) Nepalska (1) Persiska (1) Filipinska (2) Serbien (1) Slovakiska (2) Slovenien (1) Ukrainska (3) Belgisk (1) Annat (1) Litauen (2) Ungerska (1) Original (1) afrikaans (1) amharic (1) Nederländerna (1) fler
 HD (62) Starta automatisk inspelning (25) Trådlös (10) Kreativ (1) Ny Design (26) Gulligt (1) Full HD (18) Bred vinkel (4) G-Sensor (3) Video ut (2) Anti-Stöt (2) Häftig (10) Vackert (2) 360 ° övervakning (3) Tryck (2) Dual Lens (8) med bakre kamera (6) fler
 $ 0 - $ 20 (35) $ 20 - $ 50 (142) $ 50 - $ 100 (119) $ 100 - $ 200 (52) fler
 1080p HD Bil DVR 170 grader Vid vinkel 4 tum IPS Dash Cam med GPS / Nattseende / G-Sensor Bilinspelare
 x8000 hd 140 vidvinkel dubbel objektiv bil dvr fordonskamera videobandspelare med gps
 Anytek T12+ 1944p Ny Design / Dual Lens / Starta automatisk inspelning Bil DVR 170 grader Vid vinkel 2 MP CMOS 9.7 tum Dash Cam med G-Sensor / Parkeringsläge / Rörelsedetektor Bilinspelare
 D790s 1080p Bil DVR 140 grader Vid vinkel 4.3 tum Dash Cam med G-Sensor / Parkeringsläge / Rörelsedetektor Nej Bilinspelare / Slinginspelning / auto on / off / Inbyggd Mikrofon / Inbyggd Högtalare
 jl-h17 4,0 tum tft ips skärm bil dvr inspelare 1080p / full hd dash cam dual lens 170 graders night vision bil dvr kamera