text:
►B Regulamentul (Ce) Nr. 853/2004 Al Parlamentului European Și Al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a unor norme specifice de igien ă care se aplică alimentelor de origine animală
 salvareSalvați Reg 853pe 2004 Privind Igiena pentru mai târziu
 Dobanzi Si Comisioane PRIMA CASA
 Prezentare Seminar Carne
 Prezentare Prevalia Romania
 Determinarea Continutului de Amoniu
 Harta Riscuri Carne 1
 Determinarea glutenului116.pdf
 Harta Riscuri Conserve
 arb_dec
 2004R0853 — RO — 14.11.2007 — 003.001 — 1
 ► B REGULAMENTUL (CE) NR. 853/2004 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN Ș I AL CONSILIULUI
 de stabilire a unor norme specifice de igien ă care se aplic ă alimentelor de origine animală
 (JO L 226, 25.6.2004, p. 22)
 ► M3
 Regulamentul (CE) nr. 1662/2006 al Comisiei din 6 noiembrie 2006
 ► M4
 ► M5
 Regulamentul (CE) nr. 1243/2007 al Comisiei din 24 octombrie 2007
 2004R0853 — RO — 14.11.2007 — 003.001 — 2
 REGULAMENTUL (CE) NR. 853/2004 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN Ș I AL CONSILIULUI
 de stabilire a unor norme specifice de igien ă care se aplic ă alimentelor de origine animal ă
 ȘI CONSILIUL
 având în vedere Tratatul de instituire a Comunit ăț ii Europene, în special articolul 152 alineatul (4) litera (b),
 dup ă consultarea Comitetului Regiunilor,
 hot ă rând în conformitate cu procedura prev ă zut ă la articolul 251 din tratat ( 3 ),
 Prin Regulamentul (CE) nr. 852/2004 ( 4 ), Parlamentul European
 stabilesc norme
 generale privind igiena produselor
 alimentare pe care trebuie să le respecte operatorii din sectorul alimentar.
 Anumite produse alimentare pot periclita în mod specific
 n ă tatea uman ă și este necesar ă stabilirea unor norme specifice
 de igien ă . Este, în special, cazul produselor alimentare de origine
 animal ă la care au fost frecvent constatate riscuri microbiologice și chimice.
 În cadrul politicii agricole comune au fost adoptate numeroase directive în scopul stabilirii unor norme de să n ă tate specifice pentru producerea și introducerea pe piață a produselor înscrise
 lista prev ă zut ă de anexa I la tratat. Aceste norme de s ă nă tate au
 redus obstacolele în schimburile comerciale cu produsele respective, ceea ce a contribuit la realizarea pie ței interne, asigurând în acela și timp un nivel ridicat al protec ț iei să nă t ăț ii publice.
 În ceea ce prive ște s ă nă tatea public ă , aceste norme prev ă d principii comune, în special în ceea ce prive ște responsabilit ăț ile fabrican ț ilor ș i ale autorit ăț ilor competente, cerin țe în domeniul structurii, organiz ă rii și igienei pentru unit ăț i, proceduri de auto- rizare a acestor unit ăț i, cerin ț e în domeniul depozit ă rii și trans- portului ș i m ă rci de salubritate.
 Aceste principii constituie o bază comună pentru produc ț ia de produse alimentare de origine animal ă în condi ț ii de igien ă ș i permit simplificarea directivelor existente.
 Este de dorit ca simplificarea să fie realizat ă în continuare prin aplicarea acelora și norme, dup ă caz, tuturor produselor de origine animal ă .
 Obliga ția, prev ă zută de Regulamentul (CE) nr. 852/2004, pentru operatorii din sectorul alimentar, indiferent de stadiul în care intervin în procesul de produc ț ie, de prelucrare ș i de distribu ț ie
 a produselor alimentare dup ă produc ția primar ă și opera ț iunile conexe de a introduce, de a aplica și de a men ț ine proceduri
 ( 1 ) JO C 365 E, 19.12.2000, p. 58. ( 2 ) JO C 155, 29.5.2001, p. 39. ( 3 ) Avizul Parlamentului European din 15 mai 2002 (JO C 180 E, 31.7.2003, p. 288), Poziț ia comun ă a Consiliului din 27 octombrie 2003 (JO C 48 E, 24.2.2004, p. 23). Pozi ț ia Parlamentului European din 30 martie 2004 (nepu- blicat ă înc ă în Jurnalul Oficial) ș i Decizia Consiliului din 16 aprilie 2004. ( 4 ) JO L 226, 25.6.2004, p. 3.
 2004R0853 — RO — 14.11.2007 — 003.001 — 3
 bazate pe analiza riscurilor și controlul punctelor critice (HACCP) contribuie, în egal ă m ă sură , la simplificare.
 Considerate în totalitatea lor, aceste elemente pun în eviden ță necesitatea unei reform ă ri totale a normelor specifice de igien ă prev ă zute de directivele existente.
 Reformarea are drept obiectiv principal asigurarea unui nivel ridicat de protec ț ie a consumatorului în domeniul siguran ț ei alimentelor, în special prin impunerea acelora și norme pentru operatorii din sectorul alimentar din toat ă Comunitatea ș i asigurarea bunei func ț ion ă ri a pieț ei interne a produselor de origine animal ă , pentru a contribui astfel la realizarea obiectivelor politicii agricole comune.
 Este necesar să fie men ținute și, în cazul în care garantarea protec ț iei consumatorilor o cere, să fie consolidate normele detaliate în domeniul igienei pentru produsele de origine animal ă .
 Normele comunitare nu ar trebui să se aplice produc ț iei primare destinate unei utiliz ă ri în gospodă ria privată sau prepară rii, mani- pul ă rii ș i depozită rii produselor alimentare în gospod ă rii în scopul consumului privat. În plus, în cazul aprovizion ă rii directe a consumatorului final sau a comer ț ului cu amă nuntul local, în cantit ăț i mici, cu produse primare sau cu anumite tipuri de carne de c ă tre operatorul din sectorul alimentar care produce aceste alimente, este necesar ca legisla ț ia na țional ă s ă protejeze să n ă tatea publică , luându-se în special în considerare rela ț ia strâns ă dintre produc ă tor și consumator.
 (12) În general, cerin ț ele prev ă zute de Regulamentul (CE) nr. 852/2004 sunt suficiente pentru a garanta siguran ța alimentelor în unit ăț ile care desfăș oară activit ăț i de vânzare cu amă nuntul, incluzând vânzarea sau furnizarea direct ă c ă tre consu- matorul final a unor produse alimentare de origine animal ă . Prezentul regulament ar trebui s ă se aplice, în general, activit ăț ilor de vânzare cu ridicata (respectiv în cazul în care o unitate de vânzare cu am ă nuntul efectueaz ă opera ț iuni în vederea aprovi- zion ă rii unei alte unități cu produse alimentare de origine animal ă ). Cu toate acestea, cu excep ț ia cerin ț elor specifice privind temperatura stabilite de prezentul regulament, cerin țele prev ă zute de Regulamentul (CE) nr. 852/2004 ar trebui să fie suficiente pentru activit ăț ile de vânzare cu ridicata, care constau numai în depozitare sau transport.
 Statele membre ar trebui s ă dispun ă de o anumit ă marj ă , în cadrul legisla ț iei na ț ionale, pentru a extinde sau limita aplicarea cerin ț elor prev ă zute de prezentul regulament pentru activit ăț ile de comer ț cu am ă nuntul. Cu toate acestea, statele membre pot limita aplicarea acestora numai în cazul în care consider ă c ă cerin ț ele prev ă zute de Regulamentul (CE) nr. 852/2004 sunt sufi- ciente pentru atingerea obiectivelor în domeniul siguran ț ei alimentelor ș i în cazul în care aprovizionarea cu produse alimentare de origine animal ă a unei unit ăț i de c ă tre o unitate de vânzare cu amă nuntul constituie o activitate marginal ă , loca- lizat ă ș i restrâns ă . Aceast ă aprovizionare ar trebui, prin urmare, s ă reprezinte numai o mic ă parte din activit ăț ile unit ăț ii respective; unit ăț ile aprovizionate astfel ar trebui să se situeze în imediata apropiere a acesteia ș i aprovizionarea ar trebui s ă priveasc ă numai anumite tipuri de produse sau unit ăți.
 În conformitate cu articolul 10 din tratat, statele membre iau toate mă surile adecvate care să asigure executarea, de c ă tre operatorii din sectorul alimentar, a obligaț iilor stabilite de prezentul regu- lament.
 Trasabilitatea produselor alimentare este un element fundamental pentru garantarea siguranț ei alimentelor. Operatorii din sectorul alimentar care r ă spund de o unitate supus ă autoriz ă rii în confor-
 2004R0853 — RO — 14.11.2007 — 003.001 — 4
 mitate cu prezentul regulament ar trebui să se conformeze normelor generale prev ă zute la Regulamentul (CE) nr. 178/2002 ( 1 ) ș i, de asemenea, s ă asigure c ă toate produsele de origine animal ă pe care le introduc pe piață poart ă o marc ă de salubritate a alimentelor sau o marc ă de identificare.
 Este necesar ca produsele alimentare importate în Comunitate s ă fie în conformitate cu cerin ț ele generale ale Regulamentului (CE) 178/2002 sau în conformitate cu standarde echivalente celor din Comunitate. Prezentul regulament define ște anumite cerin ț e de igien ă specifice pentru produsele alimentare de origine animal ă importate în Comunitate.
 Adoptarea prezentului regulament nu ar trebui să reduc ă nivelul de protec ț ie prev ă zut de garan ț iile suplimentare acordate Finlandei și Suediei la aderarea acestora la Comunitate ș i confirmate prin Deciziile 94/968/CE ( 2 ), 95/50/CE ( 3 ), 95/160/CE ( 4 ), 95/161/CE ( 5 ), 95/168/CE ( 6 ), 95/409/CE ( 7 ), 95/410/CE ( 8 ), 95/411/CE ( 9 ) ale Comisiei. Regulamentul ar trebui să prevad ă o procedur ă care să permit ă acordarea, pe o perioadă de tranzi ț ie, a unor garan ț ii fiec ă rui stat membru care dispune de un program na ț ional de control autorizat echivalent, în ceea ce priveș te produsele alimentare de origine animal ă în cauz ă , cu cele aprobate pentru Finlanda și Suedia. Regulamentul (CE) nr. 2160/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 noiembrie 2003 privind controlul salmonelelor și al altor agenț i zoonotici specifici prezen ț i în lanț ul alimentar ( 10 ) prevede o procedur ă analoag ă pentru animalele vii și ou ă le destinate incuba ț iei.
 Este necesar ca cerin ț ele privind structura ș i igiena men ț ionate de prezentul regulament s ă se aplice tuturor tipurilor de unit ăți, inclusiv întreprinderilor mici și abatoarelor mobile.
 Este necesar să se prevadă o anumit ă flexibilitate care să permit ă continuarea utiliz ă rii metodelor tradi ț ionale în toate etapele produc ț iei, prelucr ă rii sau distribu ț iei produselor alimentare, precum și față de cerin țele structurale impuse unit ăț ilor. Flexibi- litatea este foarte important ă pentru regiunile supuse unor constrângeri geografice specifice, inclusiv regiunile ultraperiferice men ț ionate la articolul 299 alineatul (2) din tratat. Cu toate acestea, flexibilitatea nu ar trebui s ă compromit ă obiectivele din domeniul igienei alimentare. În plus, deoarece toate alimentele produse în conformitate cu normele de igien ă vor beneficia, în mod normal, de un regim de liber ă circula ț ie în Comunitate, este necesar ca procedura care permite statelor membre să aplice o anumit ă flexibilitate să fie, în totalitate, transparent ă . Aceasta ar trebui s ă prevadă , atunci când este necesar pentru solu ț ionarea diferendelor, o dezbatere în cadrul Comitetului permanent pentru lan ț ul alimentar și s ă nă tatea animal ă instituit de Regula- mentul (CE) nr. 178/2002 ș i s ă permit ă Comisiei coordonarea procesului și luarea unor mă suri corespunză toare.
 ( 1 ) Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European ș i al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor ș i cerin țelor generale ale legisla ț iei în domeniul alimentar, de înfiin ț are a Autorit ății Europene pentru Siguran ța Alimentar ă ș i de stabilire a procedurilor referitoare la siguran ț a produselor alimentare (JO L 31, 1.2.2002, p. 1). Regulament modificat de Regulamentul (CE) nr. 1642/2003 (JO L 245, 29.9.2003, p. 4). ( 2 ) JO L 371, 31.12.1994, p. 36. ( 3 ) JO L 53, 9.3.1995, p. 31. ( 4 ) JO L 105, 9.5.1995, p. 40. ( 5 ) JO L 105, 9.5.1995, p. 44. ( 6 ) JO L 109, 16.5.1995, p. 44. ( 7 ) JO L 243, 11.10.1995, p. 21. ( 8 ) JO L 243, 11.10.1995, p. 25. ( 9 ) JO L 243, 11.10.1995, p. 29. ( 10 ) JO L 325, 12.12.2003, p. 1.
 2004R0853 — RO — 14.11.2007 — 003.001 — 5
 (20) Defini ția c ă rnii separate mecanic (CSM) ar trebui s ă aib ă un caracter generic pentru a cuprinde toate procedeele de separare mecanic ă . Este necesar, pentru a lua în considerare viteza cu care evolueaz ă tehnologia în acest domeniu, s ă se prevad ă o defini ț ie flexibil ă . Cu toate acestea, cerin țele tehnice care se aplic ă în cazul c ă rnii separate mecanic ar trebui s ă varieze în func ț ie de evaluarea riscurilor pe care le prezint ă produsul obț inut prin diferite procedee.
 (21) În toate etapele produc ț iei, ale prelucr ă rii și ale distribu ț iei exist ă interac ț iuni ale operatorilor din sectorul alimentar, inclusiv sectorul alimenta ției animalelor, precum și legă turi între conside- rentele în domeniul să n ă t ăț ii animale, al bun ă st ă rii animalelor și
 al să nă t ăț ii publice. Ar trebui, prin urmare, s ă aib ă loc o comu-
 nicare corespunz ă toare între diferitele p ă r ți care particip ă la toate procesele din cursul lanț ului alimentar, de la produc ț ia primar ă la
 vânzarea cu am ă nuntul.
 (22) Pentru a asigura o verificare adecvat ă a c ă rnii de vânat să lbatic introdus ă pe pia ț a Comunității, corpul animalelor vânate ș i viscerele acestora ar trebui prezentate pentru o inspecț ie vete- rinar ă oficial ă post mortem într-o unitate de prelucrare a vânatului. Cu toate acestea, pentru men ț inerea anumitor tradi ț ii
 de vână toare fă r ă a afecta siguran ța alimentelor, este necesar să se
 prevad ă o formare a vână torilor care introduc pe piață vânat să lbatic pentru consumul uman. Aceast ă formare ar trebui s ă permit ă vână torilor s ă efectueze o primă examinare a vânatului
 la fa ț a locului. În aceste condi ț ii, nu este necesar ca vână torii care
 au urmat o astfel de formare să fie obliga ț i s ă predea toate
 viscerele unit ăț ii de prelucrare a vânatului pentru o examinare post mortem , în cazul în care au efectuat aceast ă prim ă examinare și nu au identificat nici o anomalie sau risc. Cu toate acestea, ar trebui să poat ă fi adoptate norme mai stricte în statele membre pentru a se lua în considerare riscurile specifice.
 (23) Prezentul regulament ar trebui să defineasc ă , pân ă la adoptarea unor noi cerin ț e privind introducerea laptelui crud pe piață , criteriile care se aplic ă acestuia. Aceste criterii ar trebui să aib ă forma unor valori de declan șare: în cazul depăș irii acestor valori, operatorii din sectorul alimentar trebuie să ia mă suri de corectare și să informeze autoritatea competent ă despre aceasta. Nu ar trebui să fie vorba de valori maxime dincolo de care laptele crud să nu poat ă fi introdus pe pia ță . Prin urmare, în anumite
 circumstan ț e, laptele crud care nu respect ă toate criteriile poate fi utilizat fă ră riscuri în scopul consumului uman în cazul în care au fost luate mă suri adecvate. În ceea ce prive ște laptele crud ș i smântâna crud ă pentru consumul uman direct, este necesar s ă
 se permit ă fiec ă rui stat membru să men ț in ă sau să stabileasc ă
 sisteme corespunză toare de garantare a să n ă t ăț ii animale pentru
 a asigura realizarea, pe teritoriul acestora, a obiectivelor prezentului regulament.
 (24) Criteriul care se aplic ă laptelui crud utilizat pentru produsele lactate trebuie s ă fie de trei ori mai exigent decât cel care se aplic ă laptelui crud obț inut în ferme. Criteriul care se aplic ă laptelui crud utilizat pentru produsele lactate prelucrate este o valoare absolut ă , întrucât este o medie în cazul laptelui crud
 obț inut în ferme. Respectarea cerin ț elor de temperatur ă
 prev ă zute de prezentul regulament nu împiedic ă dezvoltarea
 bacteriilor în timpul transportului și depozită rii.
 (25) În urma prezentei reformul ă ri normele existente în domeniul igienei pot fi abrogate. Acest obiectiv este realizat de Directiva 2004/41/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 de abrogare a anumitor directive privind igiena produselor alimentare și normele de să n ă tate care reglementeaz ă
 2004R0853 — RO — 14.11.2007 — 003.001 — 6
 produc ț ia ș i introducerea pe pia ță a anumitor produse de origine animal ă destinate consumului uman ( 1 ).
 În plus, normele prev ă zute de prezentul regulament privind ou ă le le înlocuiesc pe cele din Decizia 94/371/CE a Consiliului din 20 iunie 1994 de stabilire a anumitor condi ț ii sanitare specifice pentru comercializarea anumitor tipuri de ouă ( 2 ), care, în urma abrog ă rii anexei II la Directiva 92/118/CEE ( 3 ), vor deveni nule.
 Legisla ț ia comunitar ă în domeniul igienei produselor alimentare ar trebui s ă se bazeze pe avize știin țifice. În acest sens, este oportun să fie consultat ă Autoritatea Europeană pentru Siguran ț a Alimentar ă de fiecare dată când acest lucru este necesar.
 Pentru a ț ine seama de progresele tehnice și știin ț ifice, este necesar să se asigure o cooperare strâns ă și eficient ă între Comisie ș i statele membre în cadrul Comitetului permanent pentru lan țul alimentar și să n ă tate animal ă .
 Cerin ț ele prev ă zute de prezentul regulament ar trebui s ă se aplice numai în cazul în care toate elementele noii legisla ț ii privind igiena produselor alimentare vor intra în vigoare. Este, de asemenea, necesar s ă fie prev ă zut un termen de cel puț in opts- prezece luni de la data intr ă rii în vigoare pân ă la data punerii în aplicare a noilor norme, pentru ca sectoarele respective să dispun ă de timpul necesar pentru a se adapta.
 Este oportun s ă fie adoptate m ă surile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a moda- lităț ilor de exercitare a competen ț elor de punere în aplicare conferite Comisiei ( 4 ),
 DISPOZI Ț II GENERALE
 (1) Prezentul regulament stabile ște, pentru operatorii din sectorul alimentar, norme specifice care se aplic ă produselor alimentare de origine animal ă . Aceste norme le completeaz ă pe cele stabilite de Regu- lamentul (CE) nr. 852/2004. Acestea se aplic ă produselor de origine animal ă prelucrate sau neprelucrate.
 (2) Cu excepț ia cazului în care exist ă o indica ț ie expres contrar ă , prezentul regulament nu se aplic ă produselor alimentare care conț in atât produse de origine vegetal ă , cât și produse de origine animală prelucrate. Cu toate acestea, produsele de origine animal ă prelucrate utilizate pentru prepararea acestor produse alimentare sunt obț inute și manipulate în conformitate cu cerin ț ele prezentului regulament.
 ( 1 ) JO L 157, 30.4.2004, p. 33. ( 2 ) JO L 168, 2.7.1994, p. 34. ( 3 ) Directiva 92/118/CEE a Consiliului din 17 decembrie 1992 de stabilire a condiț iilor de s ă nă tate animal ă , precum ș i a condiț iilor de s ăn ătate care regle- menteaz ă comerț ul ș i importul în Comunitate de produse care, în ceea ce priveș te condi țiile respective, nu intr ă sub inciden ța reglement ărilor comu- nitare specifice prevă zute de anexa A capitolul 1 la Directiva 89/662/CEE ș i, în ceea ce priveș te agen ț ii patogeni, din Directiva 90/425/CEE (JO L 62, 15.3.1993, p. 49). Directiv ă modificată ultima dată de Regulamentul (CE) nr. 445/2004 al Comisiei (JO L 72, 11.3.2004, p. 60). ( 4 ) JO L 184, 17.7.1999, p. 23.
 2004R0853 — RO — 14.11.2007 — 003.001 — 7
 (3) Prezentul regulament nu se aplic ă :
 produc ț iei primare destinate unei utiliz ă ri în gospodă ria privat ă ;
 prepar ă rii, manipul ă rii și depozită rii produselor alimentare în scopul consumului în gospodă ria privat ă ;
 aprovizion ă rii directe de c ă tre produc ă tor a consumatorului final sau a comercian ț ilor cu amă nuntul locali care furnizeaz ă produsele direct consumatorului final, cu cantit ăți mici de produse primare;
 aprovizion ă rii directe de c ă tre produc ă tor, cu cantit ăț i mici de carne de pas ă re și de lagomorfe sacrificate în exploata ț ie, a consuma- torului final sau a comercian ților cu am ă nuntul locali care furnizeaz ă direct aceast ă carne consumatorului final sub form ă de carne proasp ă tă ;
 vână torilor care aprovizioneaz ă direct, cu cantit ăț i mici de vânat s ă lbatic sau de carne de vânat să lbatic, comercian ții cu amă nuntul locali care furnizeaz ă direct consumatorului final.
 (4) Statele membre stabilesc, în cadrul legisla ț iei naț ionale, dispozi ț ii care s ă reglementeze activit ăț ile și persoanele prev ă zute la alineatul (3) literele (c), (d) și (e). Aceste norme na ț ionale concură la realizarea obiectivelor prezentului regulament.
 (5) (a) Cu excep ția cazului în care exist ă o indica ț ie expres ă contrar ă , prezentul regulament nu se aplic ă în comer ț ul cu am ă nuntul;
 (b) cu toate acestea, prezentul regulament se aplic ă în comer ț ul cu amă nuntul în cazul opera țiunilor efectuate în vederea furniz ă rii produselor alimentare de origine animală unei alte unit ăț i, cu excepț ia cazului în care:
 (i) opera ț iunile se limiteaz ă la depozitare sau transport, caz în care se aplic ă , cu toate acestea, cerin ț ele specifice de temperatur ă stabilite la anexa III
 (ii) furnizarea produselor alimentare de origine animal ă care provin de la unitatea de vânzare cu am ă nuntul este destinat ă numai altor unit ăț i de vânzare cu am ă nuntul și în cazul în care, în conformitate cu legisla ția na ț ional ă , este vorba despre o activitate marginal ă , localizat ă și restrâns ă ;
 (c) statele membre pot adopta mă suri la nivel na ț ional pentru aplicarea cerin ț elor prezentului regulament unit ăț ilor de vânzare cu am ă nuntul situate pe teritoriul acestora, c ă rora nu li s-ar aplica regulamentul în temeiul literelor (a) sau (b).
 (6) Prezentul regulament se aplic ă fă r ă a aduce atingere:
 normelor corespunz ă toare de să n ă tate animal ă ș i de să n ă tate publică , inclusiv normele cele mai stricte adoptate pentru prevenirea, controlul și eradicarea anumitor encefalopatii spongiforme transmi- sibile;
 cerin ț elor în domeniul bun ă st ă rii animalelor
 cerin ț elor privind identificarea animalelor și trasabilitatea produselor de origine animal ă .
 Se aplic ă urm ă toarele defini ț ii în sensul prezentului regulament:
 1. prev ă zute de Regulamentul (CE) nr. 178/2002;
 defini țiile
 2. prev ă zute de Regulamentul (CE) nr. 852/2004;
 2004R0853 — RO — 14.11.2007 — 003.001 — 8
 3. prev ă zute de anexa I
 4. orice defini ție tehnic ă men ț ionat ă de anexele II și III.
 OBLIGA Ț IILE
 Obliga ț ii generale
 (1) Operatorii din sectorul alimentar se conformeaz ă dispozi ț iilor corespunz ă toare din anexele II ș i III.
 (2) Operatorii din sectorul alimentar nu utilizeaz ă nici o substan ță cu excepț ia apei potabile sau, în cazul în care Regulamentul (CE) nr. 852/2004 sau prezentul regulament autorizeaz ă acest lucru, apei curate, pentru eliminarea contamin ă rii suprafe ț ei produselor de origine animal ă , cu excep ția cazului în care utilizarea acestei substan ț e a fost aprobată în conformitate cu procedura prev ă zut ă la articolul 12 alineatul (2). Operatorii din sectorul alimentar se conformeaz ă , de asemenea, oric ă rei condi ț ii în ceea ce prive ște utilizarea care ar putea fi autorizat ă prin intermediul aceleia și proceduri. Utilizarea unei substan ț e autorizate nu scute ște operatorul din sectorul alimentar de obliga ț ia de a se conforma dispozi ț iilor prezentului regulament.
 Înregistrarea ș i autorizarea unităților
 (1) Operatorii din sectorul alimentar introduc pe pia ță produsele de origine animal ă produse în Comunitate numai dacă au fost preparate și manipulate exclusiv în unit ățile:
 care respect ă condi ț iile corespunz ă toare din Regulamentul (CE) nr. 852/2004 și din anexele II ș i III la prezentul regulament ș i celelalte cerin ț e care se aplic ă produselor alimentare
 care au fost înregistrate sau, în cazurile prev ă zute la alineatul (2), autorizate de autoritatea competent ă .
 (2) Fă r ă a aduce atingere articolului 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 852/2004, unit ăț ile care manipuleaz ă produsele de origine animal ă supuse unor cerin ț e în conformitate cu anexa III î și pot exercita activit ăț ile numai în cazul în care au fost autorizate de c ă tre autoritatea competent ă în conformitate cu alineatul (3) din prezentul articol, cu excep ț ia unit ăț ilor care asigur ă numai:
 activit ăț i de produc ț ie primar ă ;
 opera ț iuni de transport;
 depozitarea produselor care nu necesit ă o reglare a temperaturii
 activit ăț i de vânzare cu am ă nuntul, altele decât cele c ă rora li se aplic ă prezentul regulament în conformitate cu articolul 1 alineatul (5) litera (b).
 (3) O unitate supus ă autoriz ă rii în conformitate cu alineatul (2) î și poate exercita activitatea numai în cazul în care autoritatea competent ă , în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 854/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a unor
 2004R0853 — RO — 14.11.2007 — 003.001 — 9
 norme specifice de organizare a controalelor oficiale privind produsele de origine animal ă destinate consumului uman ( 1 ):
 a acordat unit ăț ii autoriza ț ia care îi permite s ă lucreze dup ă o vizit ă la fa ț a locului
 a acordat unei unit ăț i o autoriza ț ie condi ț ionat ă .
 (4) Operatorii din sectorul alimentar coopereaz ă cu autorit ăț ile competente în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 854/2004. Operatorii din sectorul alimentar asigur ă în special c ă o unitate î ș i înceteaz ă activitatea dac ă autoritatea competent ă îi retrage autoriza ția sau, în cazul unei autoriza ții condi ț ionate, dac ă aceasta nu îi prelunge ște autoriza ț ia sau nu îi acord ă o autoriza ț ie definitiv ă .
 (5) Prezentul articol nu împiedic ă nici o unitate s ă introduc ă pe pia ță alimente între data de aplicare a prezentului regulament și prima inspecț ie ulterioar ă realizat ă de autoritatea competent ă în cazul în care unitatea:
 este supusă autoriz ă rii în conformitate cu alineatul (2) ș i în cazul în care a introdus pe pia ță produse de origine animal ă , cu respectarea legisla ț iei comunitare imediat înainte de aplicarea prezentului regu- lament
 face parte dintr-o categorie pentru care nu exista nici o cerin ță privind autorizarea înainte de aplicarea prezentului regulament.
 Marcajul de
 salubritate și identificarea
 (1) Operatorii din sectorul alimentar nu introduc pe piață nici un produs de origine animal ă prelucrat într-o unitate supus ă autoriz ă rii în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) în cazul în care acesta nu are:
 o marc ă de salubritate aplicat ă în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 854/2004
 atunci când regulamentul men ționat nu prevede aplicarea unei mă rci de salubritate, o marc ă de identificare aplicat ă în conformitate cu dispozi ț iile din anexa II secț iunea I la prezentul regulament.
 Operatorii din sectorul alimentar pot aplica o marc ă de identi-
 ficare pe un produs de origine animal ă numai în cazul în care acesta a
 fost produs în conformitate cu prezentul regulament în unit ăț i care respect ă cerin ț ele din articolul 4.
 (3) Operatorii din sectorul alimentar pot retrage marca de salubritate a c ă rnii aplicate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 854/2004 numai în cazul în care o tran șeaz ă , o prelucreaz ă sau efectueaz ă alte opera ț iuni.
 Produse de origine animală care nu provin din Comunitate
 (1) Operatorii din sectorul alimentar care import ă produse de origine animal ă din ță ri terț e asigur ă c ă aceste importuri au loc numai în cazul în care:
 ( 1 ) JO L 226, 25.6.2004, p. 83.
 2004R0853 — RO — 14.11.2007 — 003.001 — 10
 ț ara ter ță de expediere este prev ă zută într-o listă , stabilit ă în confor- mitate cu articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 854/2004, a ță rilor ter ț e din care este autorizat importul respectivului produs;
 (i) unitatea din care a fost expediat produsul și în care a fost obț inut sau preparat produsul este prev ă zută într-o list ă , stabilit ă în conformitate cu articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 854/2004, a unit ăț ilor din care este autorizat importul respectivului produs, după caz;
 în cazul c ă rnii proaspete, al c ă rnii tocate, al preparatelor din carne, al produselor din carne ș i al c ă rnii separate mecanic, produsul a fost fabricat din carne obț inut ă în abatoare și secț ii de tran șare men ț ionate de liste stabilite și actualizate în conformitate cu articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 854/2004 sau în unit ăț i comunitare autorizate
 (iii) în cazul molu ștelor bivalve, al echinodermelor, al tunicatelor și gasteropodelor marine vii, în cazul în care zona de produc ț ie este prev ă zut ă de o list ă stabilit ă în conformitate cu articolul 13 din regulamentul men ț ionat, dup ă caz;
 produsul respect ă :
 (i) cerin ț ele prezentului regulament, în special cerin ț ele prev ă zute la articolul 5 privind marcajul de salubritate și de identificare;
 cerin ț ele Regulamentului (CE) nr. 852/2004
 (iii) orice condi ț ie privind importul, definit ă în conformitate cu legisla ția comunitar ă care reglementeaz ă controalele produselor de origine animal ă la import
 sunt respectate cerin ț ele prev ă zute la articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 854/2004 privind certificatele și alte documente, dup ă caz.
 Prin derogare de la alineatul (1),
 importul de
 pesc ă re ști
 poate s ă aibă , de asemenea, loc în conformitate cu dispozi ț iile speciale
 stabilite la articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 854/2004.
 (3) Operatorii din sectorul alimentar care import ă produse de origine animal ă se asigur ă c ă :
 produsele sunt accesibile pentru un control la import în conformitate cu Directiva 97/78/CE ( 1 );
 importul este în conformitate cu cerin ț ele Directivei 2002/99/CE ( 2 )
 opera ț iunile care au loc dup ă import pe care le controleaz ă sunt efectuate în conformitate cu cerin ț ele din anexa III.
 (4) Operatorii din sectorul alimentar care import ă produse alimentare care conț in atât produse de origine vegetal ă , cât și produse de origine animal ă prelucrate, ofer ă garan ț ia c ă produsele de origine animală prelucrate pe care le conț in produsele alimentare men ț ionate anterior sunt în conformitate cu cerin țele prev ă zute la alineatele (1), (2) și (3). Ace știa trebuie să fie în mă sur ă să furnizeze dovada c ă s-au achitat de
 ( 1 ) Directiva 97/78/CE a Consiliului din 18 decembrie 1997 de stabilire a prin- cipiilor de baz ă ale organiză rii controalelor veterinare pentru produsele provenind din ță ri ter ț e ș i introduse în Comunitate (JO L 24, 30.1.1998, p. 9). Directiv ă modificată de Actul de aderare din 2003. ( 2 ) Directiva 2002/99/CE a Consiliului din 16 decembrie 2002 de stabilire a normelor de s ă nă tate animal ă care reglementeaz ă produc ția, transformarea, distribu ț ia ș i introducerea produselor de origine animal ă destinate consumului uman (JO L 18, 23.1.2003, p. 11).
 2004R0853 — RO — 14.11.2007 — 003.001 — 11
 aceast ă obliga ț ie [de exemplu, cu ajutorul unor documente adecvate sau al autoriza ției, care nu trebuie s ă se prezinte, în mod absolut necesar, în forma prev ă zut ă la alineatul (1) litera (d)].
 COMER Ț UL
 (1) În cazul în care acest lucru este cerut în conformitate cu anexele II sau III, operatoriii din sectorul alimentar se asigur ă c ă loturile de produse de origine animal ă sunt înso ț ite de certificate sau alte documente.
 (2) În conformitate cu procedura prev ă zut ă la articolul 12 alineatul
 pot fi stabilite documente tip
 poate fi prev ă zut ă utilizarea documentelor în format electronic.
 Garan ț ii speciale
 (1) Operatorii din sectorul alimentar care inten ț ioneaz ă să comercia- lizeze în Suedia sau în Finlanda urm ă toarele produse alimentare de origine animal ă se conformeaz ă normelor stabilite la alineatul (2) în ceea ce priveș te salmonela:
 carnea de animale
 din speciile
 bovin ă
 porcin ă , inclusiv
 tocat ă ,
 excep ția
 șiac ă
 mecanic (CSM);
 carnea de pas ă re din urm ă toarele specii: g ă ini de cresc ă torie, curci,
 bibilici, raț e ș i gâș te, inclusiv carnea tocat ă , dar cu excepț ia prepa-
 din carne și CSM
 ouă le.
 prive ște
 porcină ș i carnea de pas ă re, este necesar
 ca e șantioanele
 loturi să fi fost prelevate în unitatea de expediere ș i supuse unui test microbiologic, cu rezultat negativ, în conformitate
 cu legisla ț ia comunitar ă .
 În ceea ce priveș te ou ă le, este necesar ca centrele de condi- ț ionare să ofere garan ția c ă loturile provin din efective supuse unui test microbiologic, cu rezultat negativ, în conformitate cu legisla ț ia comunitar ă .
 În ceea ce prive ște carnea de animale din speciile bovină ș i porcină , testul prev ă zut la litera (a) nu este absolut necesar pentru loturile destinate unei unit ăț i pentru a fi pasteurizate, sterilizate sau pentru o tratare cu efect echivalent. În ceea ce prive ște ouă le, testul prev ă zut la litera (b) nu este absolut necesar pentru loturi destinate produc ț iei de produse prelucrate printr-un procedeu care garanteaz ă eliminarea salmonelei.
 Testele prev ă zute la literele (a) și (b) nu sunt absolut necesare pentru produsele alimentare care provin dintr-o unitate supus ă unui program de control care corespunde produselor alimentare de origine animal ă respective și care este recu- noscut, în conformitate cu procedura prev ă zut ă la
 2004R0853 — RO — 14.11.2007 — 003.001 — 12
 articolul 12 alineatul (2), ca fiind echivalent cu cel aprobat pentru Suedia ș i Finlanda.
 În ceea ce prive ște carnea de animale din speciile bovină ș i porcină ș i carnea de pas ă re, este necesar ca un document sau certificat comercial conform cu un model prev ă zut de legisla ț ia comunitar ă să însoț ească alimentele și să certifice c ă :
 (i) au fost efectuate testele prev ă zute la litera (a), iar rezul- tatele acestora sunt negative
 (ii) carnea este destinat ă unuia din scopurile men ț ionate la litera (c)
 (iii) carnea provine dintr-o unitate prev ă zut ă la litera (d).
 În ceea ce prive ște ouă le, este necesar ca loturile s ă fie însoț ite de un certificat care să confirme c ă au fost efectuate testele men ț ionate la litera (b), cu rezultate negative, sau c ă ou ă le sunt destinate utiliz ă rii în modul men ț ionat la litera (c).
 (3) În conformitate cu procedura men ț ionat ă la articolul 12 alineatul (2):
 cerin ț ele formulate la alineatele (1) și (2) pot fi actualizate în special în func ție de modific ă rile aduse programelor de control din statele membre sau de adoptarea unor criterii microbiologice în confor- mitate cu Regulamentul (CE) nr. 852/2004
 normele stabilite la alineatul (2) privind produsele alimentare men ț ionate la alineatul (1) pot fi extinse parț ial sau total la orice stat membru sau la orice regiune dintr-un stat membru care dispune de un program de control recunoscut ca fiind echivalent cu cel aprobat pentru Suedia ș i Finlanda în ceea ce prive ște produsele alimentare de origine animal ă respective.
 (4) În sensul prezentului articol, se înț elege prin „ program de control ” un program de control aprobat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2160/2003.
 DISPOZI Ț II FINALE
 Dispoziț ii de
 aplicare și dispozi ț ii tranzitorii
 Dispozi ț iile de aplicare ș i dispozi ț iile tranzitorii sunt adoptate în confor- mitate cu procedura men ț ionat ă la articolul 12 alineatul (2).
 Modificarea și adaptarea anexelor II și III
 (1) Anexele II și III pot fi adaptate sau actualizate în conformitate cu procedura men ț ionat ă la articolul 12 alineatul (2), ț inând seama de:
 evolu ț ia ghidurilor de bun ă practic ă ;
 experien ța acumulat ă în cadrul aplic ă rii sistemelor bazate pe analiza riscurilor și puncte de control decisiv, în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 852/2004;
 evolu ț ia tehnologic ă ș i urm ă rile practice ale acesteia, precum ș i de a ștept ă rile consumatorilor în ceea ce prive ște compozi ț ia alimentelor;
 2004R0853 — RO — 14.11.2007 — 003.001 — 13
 avizele ș tiin ț ifice, în special de noile analize ale riscurilor;
 criteriile microbiologice produselor alimentare;
 de temperatur ă care se aplic ă
 evolu ț ia obiceiurilor consumatorilor.
 (2) Pot fi acordate except ă ri în ceea ce prive ște anexele II și III în conformitate cu procedura men ționat ă la articolul 12 alineatul (2), cu condi ț ia ca respectivele except ă ri să nu compromit ă realizarea obiec- tivelor stabilite de prezentul regulament.
 (3) Statele membre pot lua, f ă r ă a compromite realizarea obiectivelor prezentului regulament, mă suri naț ionale de adaptare a dispozi ț iilor adoptate în anexa III, în conformitate cu alineatele (4)-(8).
 (4) (a) M ă surile na ț ionale men ț ionate la alineatul (3) au ca obiect:
 (i) posibilitatea de a continua utilizarea metodelor tradi ț ionale în orice stadiu al produc ț iei, al prelucr ă rii sau al distribu ț iei produselor alimentare
 (ii) satisfacerea nevoilor unit ăților din sectorul alimentar situate în regiuni supuse unor constrângeri geografice speciale.
 În alte cazuri, acestea se aplic ă numai construirii, configur ă rii și dot ă rii unit ăț ilor respective.
 (5) Orice stat membru care dore ște să adopte mă suri na ționale, de exemplu cele men ționate la alineatul (3), informeaz ă Comisia și celelalte state membre despre aceasta. Fiecare notificare:
 furnizeaz ă o descriere detaliat ă a dispozi ț iilor pentru care statul membru în cauz ă estimeaz ă c ă este necesar ă o adaptare și indic ă natura adapt ă rii respective;
 descrie produsele alimentare și unit ăț ile în cauz ă ;
 explic ă motivele adapt ă rii, furnizând inclusiv, dup ă caz, o sinteză a analizei riscului și indicând m ă surile care trebuie luate pentru ca adaptarea s ă nu compromit ă realizarea obiectivelor alimentare ale prezentului regulament
 comunic ă orice alt ă informa ție pertinent ă .
 (6) Celelalte state membre dispun de un termen de trei luni de la primirea notific ă rii men ț ionate la alineatul (5) pentru a transmite în scris observa ț iile lor Comisiei. În cazul adapt ă rilor care rezult ă din alineatul
 (4) litera (b), acest termen este extins la patru luni, la cererea oric ă rui
 stat membru. Comisia poate ș i trebuie, în cazul în care primește observa ț ii scrise de la unul sau de la mai multe state membre, să consulte statele membre întrunite în cadrul comitetului men ț ionat la articolul 12 alineatul (1). Comisia poate hot ă rî, în conformitate cu procedura men ț ionat ă la articolul 12 alineatul (2) dac ă mă surile avute în vedere pot fi puse în aplicare, sub rezerva unor modific ă ri adecvate, dup ă caz. Dac ă este oportun, Comisia poate propune mă suri generale în conformitate cu alineatele (1) sau (2) din prezentul articol.
 (7) Un stat membru poate adopta mă suri na ț ionale de adaptare a cerin ț elor din anexa III numai:
 în conformitate cu o decizie luat ă în temeiul alineatului (6)
 în cazul în care, la o lun ă dup ă expirarea termenului prev ă zut la alineatul (6), Comisia nu a informat statele membre c ă a primit observa ț iile scrise sau c ă are inten ț ia să propun ă adoptarea unei decizii luate în temeiul alineatului (6)
 2004R0853 — RO — 14.11.2007 — 003.001 — 14
 în conformitate cu alineatul (8).
 iniț iativ ă
 dispozi țiilor
 generale din
 tratat, un stat membru poate men ț ine sau stabili norme naț ionale:
 care interzic sau limiteaz ă comercializarea, pe teritoriul acestuia, a laptelui crud sau a smântânii crude destinate consumului uman direct
 care permit, cu autorizarea autorit ăț ii competente, utilizarea laptelui crud care nu respect ă criteriile prev ă zute de anexa III secț iunea IX în ceea ce prive ște conț inutul de germeni și celule somatice, la fabricarea brânzeturilor cu o durat ă de maturare de cel puț in 60
 zile și a produselor lactate obț inute în cadrul procesului de
 fabricare a acestor brânzeturi, cu condi ția ca aceasta s ă nu compromit ă realizarea obiectivelor prezentului regulament.
 Fă r ă a aduce atingere caracterului general al articolului 9 ș i al articolului 10 alineatul (1), pot fi adoptate dispozi ții de aplicare sau modific ă ri ale anexelor II și III, în conformitate cu procedura men ț ionat ă la articolul 12 alineatul (2), pentru:
 1. a stabili norme privind transportul c ă rnii tratate la cald;
 2. a preciza, în ceea ce prive ș te carnea separat ă mecanic, care este conț inutul de calciu considerat ca nefiind mult mai mare decât cel al c ă rnii tocate;
 3. a prevedea alte tratamente care pot fi aplicate într-o unitate de prelucrare a molu ștelor bivalve vii provenind din zonele de produc ț ie din clasa B sau C care nu au fost supuse unui tratament de purificare sau unei reloc ă ri;
 4. a indica precis metodele de analiz ă recunoscute pentru biotoxinele marine;
 5. a stabili standarde sanitare
 molu ștele
 vii în cooperare cu laboratorul comunitar
 de referin ță
 în cauz ă ,
 valorile limit ă care trebuie respectate și metodele de analiz ă pentru celelalte tipuri de biotoxine marine;
 procedurile de identificare a viruș ilor și standardele virologice
 planurile de e șantionare, precum ș i metodele și toleran ț ele analitice care trebuie aplicate pentru a controla respectarea stan- dardelor de să n ă tate;
 6. a stabili standarde de să n ă tate sau controale sanitare, atunci când informa ț iile știin ț ifice demonstreaz ă c ă acestea sunt necesare pentru protec ț ia s ă nă t ăț ii publice;
 7. a extinde anexa III secț iunea VII capitolul IX la moluș tele bivalve vii, altele decât pectinidele;
 8. a specifica criteriile care să permit ă determinarea momentului în care informa ț iile epidemiologice arat ă c ă un loc de pescuit nu prezint ă riscuri pentru să n ă tate din punctul de vedere al parazi ț ilor și, prin urmare, a momentului în care autoritatea competent ă poate autoriza operatorii din sectorul alimentar să nu congeleze produsele pesc ă re ști în conformitate cu anexa III secț iunea VIII capitolul III partea D;
 2004R0853 — RO — 14.11.2007 — 003.001 — 15
 9. a stabili criterii
 de prospe ț ime
 volatil total pentru
 produsele pesc ă re ști;
 de histamine
 10. a autoriza utilizarea laptelui crud care nu respect ă criteriile prev ă zute de anexa III secț iunea IX în ceea ce prive ște conț inutul de germeni ș i de celule somatice pentru fabricarea anumitor produse lactate;
 11. a stabili, fă r ă a aduce atingere Directivei 96/23/CE ( 1 ), o valoare maxim ă autorizat ă pentru totalul combinat de reziduuri de substan ț e antibiotice în laptele crud
 12. a autoriza procedee echivalente pentru producerea gelatinei sau a colagenului.
 (1) Comisia este asistat ă de c ă tre Comitetul permanent pentru lanț ul
 (2) În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplic ă articolele 5 și 7 din Decizia 1999/468/CE în conformitate cu dispozi ț iile articolului 8 din aceasta.
 Perioada prev ă zut ă la articolul 5 alineatul (6) din Decizia 1999/468/CE este stabilit ă la trei luni.
 (3) Comitetul î ș i stabile ște regulamentul de procedur ă .
 și să n ă tate animal ă .
 Consultarea Autorit ăț ii Europene pentru Siguran ța Alimentar ă
 Comisia consult ă Autoritatea Europeană pentru Siguran ț a Alimentar ă în cazul oric ă rei probleme care ț ine de domeniul de aplicare al prezentului regulament și care poate avea un efect important asupra să n ă t ăț ii publice, în special înainte de a propune o extindere a anexei III secț iunea III la alte specii de animale.
 Raportul c ă tre Parlamentul European
 și Consiliu
 (1) La 20 mai 2009 cel târziu, Comisia prezint ă Parlamentului European și Consiliului un raport în care analizeaz ă experien ța acumulat ă în cadrul aplic ă rii prezentului regulament.
 (2) Comisia anexeaz ă raportului, dup ă caz, propuneri adecvate.
 Prezentul regulament intr ă în vigoare în a dou ă zecea zi de la data public ă rii în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .
 Se aplic ă dup ă optsprezece luni de la data de intrare în vigoare a tuturor actelor urm ă toare:
 Regulamentul (CE) nr. 852/2004;
 ( 1 ) Directiva 96/23/CE a Consiliului din 29 aprilie 1996 privind m ă surile de control care se aplic ă anumitor substan ț e ș i reziduurilor acestora existente în animalele vii ș i în produsele obț inute de la acestea (JO L 125, 23.5.1996, p. 10). Directiv ă modificată de Regulamentul (CE) nr. 806/2003 (JO L 122, 16.5.2003, p. 1).
 2004R0853 — RO — 14.11.2007 — 003.001 — 16
 (c) Directiva 2004/41/CE.
 Cu toate acestea, prezentul regulament nu se aplic ă până la 1 ianuarie
 2004R0853 — RO — 14.11.2007 — 003.001 — 17
 DEFINI ȚII
 În sensul prezentului regulament, se în ț elege prin:
 „ carne ” : pă r ț ile comestibile din animalele men ționate la punctele 1.2-1.8, inclusiv sângele;
 „ ungulate domestice ” : animalele domestice din speciile bovină (inclusiv Bubalus ș i Bison), porcin ă , ovină ș i caprină , precum și solipedele domestice;
 „ pă s ări de curte ” : p ăs ă ri de cresc ătorie, inclusiv pă să rile care nu sunt considerate domestice, dar care sunt crescute ca ni ș te animale domestice, cu excep ția acarinatelor;
 „ lagomorfe ”: iepuri de casă ș i iepuri de crescă torie ș i roz ă toare;
 „ vânat s ă lbatic ” :
 — ungulatele să lbatice ș i lagomorfele, precum ș i celelalte mamifere terestre care sunt vânate în vederea consumului uman ș i sunt consi- derate vânat în conformitate cu legisla ț ia aplicabilă în statul membru respectiv, inclusiv mamiferele care tr ăiesc în spa ț ii împrejmuite în condiț ii de libertate asem ăn ătoare cu cele ale vânatului s ă lbatic
 — p ăs ă rile s ă lbatice vânate în vederea consumului uman;
 „ vânat de cresc ă torie ” : acarinatele de cresc ătorie ș i mamiferele terestre de cresc ă torie, altele decât cele men ționate la punctul 1.2;
 „ vânat mic s ă lbatic ” : vânatul s ă lbatic cu pene ș i lagomorfele care tr ăiesc în libertate;
 „ vânat mare s ă lbatic ” : mamiferele terestre s ă lbatice care tr ăiesc în libertate ș i nu se încadreaz ă în defini ț ia vânatului s ă lbatic mic;
 „ carcasă ” : corpul unui animal crescut pentru carne dup ă sacrificare ș i eviscerare;
 „ carne proasp ăt ă ” : carne care nu a fost supusă nici unui tratament în vederea conservă rii, cu excepț ia refriger ă rii, congel ării, congel ării rapide, inclusiv carnea ambalată prin vacuumare sau în atmosfer ă controlat ă ;
 „ organe comestibile ” : carnea proasp ă tă alta decât carcasa, inclusiv viscerele ș i sângele;
 „ viscere” : organele din cavitatea toracic ă , abdominală și pelviană , precum ș i traheea ș i esofagul, iar în cazul pă s ă rilor gu ș a;
 „ carne tocat ă” : carnea dezosată care a fost supusă unei operaț iuni de tocare ș i care conț ine mai pu țin de 1 % sare;
 „ carne separat ă mecanic sau CSM” : produsul obț inut prin îndepă rtarea c ărnii de pe oasele acoperite de carne după dezosare sau de pe carcasele de pă s ă ri, prin mijloace mecanice care determin ă distrugerea sau modi- ficarea structurii fibroase a muș chilor;
 „ preparate din carne ” : carnea proasp ăt ă , inclusiv carnea care a fost secț ionat ă în fragmente, c ăreia i se adaugă produse alimentare, condimente sau aditivi sau care a fost supus ă unei prelucr ări insuficiente pentru a modifica în esen ță structura fibroasă a muș chilor ș i a determina astfel dispari ția caracteristicilor c ă rnii proaspete;
 „ abator” : unitate utilizat ă pentru sacrificarea ș i eviscerarea animalelor a c ăror carne este destinat ă consumului uman;
 „ secț ie de tranș are ” : unitate de dezosare ș i/sau tranș are a c ă rnii;
 „ unitate de prelucrare a vânatului ” : orice unitate în care sunt preparate, în vederea introducerii pe pia ță , vânatul și carnea de vânat obț inute dup ă vână toare.
 2004R0853 — RO — 14.11.2007 — 003.001 — 18
 „ molu ș te bivalve ” : molu ș tele lamelibranhiate cu hră nire prin filtrare;
 „ biotoxine marine ” : substan ț e toxice acumulate de molu ș tele bivalve, în special atunci când se hră nesc cu plancton care conț ine toxine;
 „ condiționare ”: depozitarea molu ș telor bivalve vii care provin din zone de producț ie din clasa A, din centre de purificare sau din centre de expediere în bazine sau în orice alt ă instala ț ie care conț ine ap ă de mare curat ă sau în situri naturale pentru a se înl ă tura nisipul, mâlul sau mucusul, pentru a men ț ine sau îmbună t ăț i calit ăț ile lor organoleptice ș i a asigura, înainte de împachetare ș i ambalare, o stare de vitalitate bună ;
 „ producă tor” : orice persoană fizică sau juridic ă care colecteaz ă molu ș te bivalve vii prin orice mijloace într-o zonă de recoltare, în vederea mani- pulă rii ș i introducerii pe pia ță ;
 „ zonă de producție ” : orice zonă maritim ă , a estuarelor sau lagunară care conț ine bancuri naturale de molu ș te bivalve sau situri utilizate pentru cultura molu ș telor bivalve, în care sunt recoltate molu ș te bivalve vii;
 „ zonă de relocare ” : zonă maritim ă , din estuare sau lagune, bine deli- mitat ă ș i semnalizat ă cu geamanduri, piloni sau orice alt dispozitiv fix ș i utilizat, în exclusivitate, pentru purificarea natural ă a molu ș telor bivalve vii;
 „ centru de expediere ” : orice unitate terestr ă sau plutitoare, rezervat ă recep ț iei, condiț ionării, spă l ă rii, curăț irii, calibr ă rii, împachet ării ș i ambală rii molu ș telor bivalve vii proprii pentru consumul uman;
 „ centru de purificare” : o unitate care dispune de bazine alimentate cu ap ă de mare curat ă , în care sunt a ș ezate molu ș tele bivalve vii pe toat ă perioada necesar ă elimin ării contaminan ților microbiologici pentru reducerea contamină rii, pentru ca acestea să poată fi corespunz ă toare consumului uman;
 „ relocare ” : transferul molu ș telor bivalve vii în zone maritime, lagunar ă sau a estuarelor, pentru perioada necesar ă reducerii contaminan ților pentru ca acestea s ă poat ă fi corespunză toare consumului uman. Relocarea nu include transferul molu ș telor bivalve în zone mai bine adaptate pentru cre ș terea sau îngr ăș area acestora.
 PRODUSE PESC ĂREȘTI
 „ produse pescă reș ti ” : toate animalele marine sau de ap ă dulce (cu excep ția molu ș telor bivalve, echinodermelor vii, tunicatelor vii ș i gaste- ropodelor marine vii ș i a tuturor mamiferelor marine, reptile ș i broa ș te), s ă lbatice sau de cresc ătorie, inclusiv toate formele ș i pă rț ile comestibile ale acestor animale;
 „ vas fabric ă” : orice navă la bordul c ă reia produsele pesc ă reș ti trec printr- una sau mai multe din urmă toarele operaț iunile înainte de a fi împa- chetate sau ambalate ș i, în cazul în care este necesar, sunt refrigerate sau congelate: filetarea, t ă ierea, jupuirea, decojirea, îndepă rtarea cochi- liilor, tocarea sau prelucrarea;
 „ navă frigorific ă ” : orice navă , de pescuit sau nu, la bordul c ă reia sunt congelate produsele pesc ă reș ti, dacă este cazul după primele etape de preparare (sângerare, decapitare, eviscerare, înlă turarea aripioarelor ș i, în cazul în care este necesar, împachetare ș i/sau ambalare);
 „ produs pesc ă resc separat mecanic ” : orice produs obț inut prin înde- pă rtarea c ă rnii produselor pesc ăre ș ti prin mijloace mecanice care duc la distrugerea sau modificarea structurii c ă rnii;
 „ produs pesc ăresc proasp ă t ”: orice produs pesc ă resc neprelucrat, întreg sau preparat, inclusiv produsele ambalate prin vacuumare sau în atmosfer ă modificat ă , care nu a fost supus nici unui alt tratament în afar ă de refrigerare în vederea conserv ării;
 „ produs pesc ă resc preparat” : orice produs pescă resc neprelucrat care a fost supus unei opera țiuni care îi modific ă integritatea anatomic ă , de exemplu eviscerarea, decapitarea, tranș area, filetarea ș i tocarea.
 2004R0853 — RO — 14.11.2007 — 003.001 — 19
 „ lapte crud ”: laptele produs de secre ția glandei mamare a unor animale
 cresc ă torie ș i care nu a fost înc ălzit la o temperatur ă mai mare de 40 °
 sau supus unui tratament cu efect echivalent;
 „ exploataț ie de producție a laptelui ” : o unitate unde sunt de ț inute unul sau mai multe animale de cresc ă torie pentru producț ia de lapte destinat comercializ ării ca aliment.
 „ ouă ” : ou ă le în coaj ă - cu excepț ia ou


type: wikipedia

text:
Tematín (-normovaný názov) [vyslov: ťemaťín] alebo Tematínsky hrad je zrúcanina hradu na západnom Slovensku v pohorí Považský Inovec. Od jeho vzniku v 13. storočí vystriedal mnoho majiteľov. Začiatkom 18. storočia bol ťažko poškodený a pustol. V okolí chránené územie Tematínske vrchy.
 Poloha
 Hrad bol vybudovaný v juhozápadnej časti Považského Inovca na vápencovo-dolomitovom podloží temena bočnej rázsochy vybiehajúcej západne od Bezovca medzi Lúčanskou a Hrádockou dolinou. S nadmorskou výškou 564 metrov patrí medzi vyššie položené hrady a je výraznou dominantou Stredného Považia. Patrí do katastra obce Lúka.
 Dejiny
 Tematínsky hrad vznikol pravdepodobne bezprostredne po Mongolskom vpáde v roku 1242 na mieste staršieho hradiska, o ktorého slovanskom pôvode by mohol napovedať rozbor názvu zloženého pravdepodobne zo slov „temä“, označujúceho temeno, a staroslovanského slova pre ohradené miesta „týn“. Niektorí maďarskí historici odvodzujú pôvod mena od slova „temetö“ – cintorín, avšak v zápisoch z poslednej tretiny 13. storočia je zachytený názov Temetyn.
 Hrad už od svojho vzniku plnil signalizačnú a strážnu funkciu a spolu s Trenčianskym, Beckovským a Čachtickým hradom bol súčasťou ochrany severozápadných priesmykov Uhorska. Chránil aj dôležitý brod cez Váh, spomínaný v listine z roku 1453.
 Prvá písomná zmienka o hrade pochádza z roku 1270 v súvislosti s pokusom dobyť hrad Belom IV., avšak jeho útok odrazil vtedajší majiteľ hradu Michal, syn Ondreja, blízky spoločník Belovho najstaršieho syna a budúceho panovníka Štefana V. Ten, už ako kráľ, potvrdzuje v roku 1272 Michalovi listinu z roku 1270, v ktorej mu za vernosť a poskytnuté služby daroval niekoľko dedín a v ktorej sa mimo iného spomína ako majiteľ Tematínu.
 Po jeho smrti sa stal kráľovským majetkom, ale už začiatkom 14. storočia ho získava Matúš Čák Trenčiansky, ktorý ovládal Považie až do svojej smrti v roku 1321, po ktorej sa hrad stal opäť kráľovským. V druhej polovici 14. storočia hrad stratil svoj pôvodný strategický význam a prešiel do súkromných rúk.
 Za vlády Ľudovíta I. sa v rokoch 134850 Uhorsko zaplietlo do vojny o neapolské dedičstvo, v ktorom sa vyznamenal Vavrinec Tóth (Sclavus, Slovák). Jeho syn Mikuláš Kont, kráľovský čašník a Tekovský župan, od roku 1352 uhorský palatín, dostal v roku 1348 od Ľudovíta hradné panstvo Tematín (s obcami Hrádok (Harstnuk), Piešťany (Pessen), Horná Streda (Zerdahel), Lúka (Rety), Modrová (Madro), Modrovka (alia Madro), Moravany nad Váhom (Marwan), Banka (Banya), Ducové (Duchreuy), Hôrka (Harka), Mošovce (Mosoch), Lehota (Lehota) a Ratnovce (Ratun)). V roku 1349 žiada Mikuláš potvrdenie spoluvlastníctva aj pre svojich mladších bratov Leukuša (Levka) a Bartolomeja. Po jeho smrti v roku 1367 spravovala majetky nielen jeho žena Klára a jeho syn Mikuláš, ale aj synovia Bartolomeja Ladislav a Imrich. V roku 1395 sa súdili o lesy s Henrichom, opátom kláštora sv. Hippolyta v Nitre na Zobore. Vdova po Mikulášovi Kontovi žila ešte v roku 1406. Po jej smrti prešiel majetok do rúk jej syna Mikuláša, ktorý získal šľachtický predikát z Ujlaku a založil rod Ujlakiovcov, ktorej členovia vlastnili hrad a panstvo Tematín až do vymretia v roku 1521. Posledný ujlakiovský majiteľ bol od roku 1511 Vavrinec, ktorý sa sporil s nitrianskym biskupom Štefanom. Príčinou sporu bol biskupov poddaný Blažej Sekeráš z Ardanoviec, ktorého chytili Vavrincovi ľudia, keď rúbal drevo a uväznili ho na Tematíne. Biskup sa obrátil na palatína Imricha Perína, aby spor vyšetril a oslobodil väzneného.
 Hradné panstvo sa stalo kráľovským majetkom po smrti Vavrinca Ujlakiho v roku 1521. Nebezpečenstvo tureckého útoku prinútilo kráľa Ľudovíta II. dať Tematín 20. júla 1524 taverníkovi Alexejovi Turzovi do zálohy za 25 000 zlatých. Hradu vtedy patrili mestečká Bojná (Bayna), Piešťany (Pesthyen) a dediny Horná Streda (Zerdahel), Lehota (Piešťanská), Banka (Banyka), Lúka (Rethee), Hrádok (Radnok), Hôrka nad Váhom (Horka), Modrovka (Kismodroh), Modrová (Naghmodroh), Stará Lehota (Olehota), Nová Lehota (Wylehota), Hubina (Hwbyna) a Moravany nad Váhom (Morwany).
 Koncom 17. storočia hrad patril Berčéniovcom (Bercsényiovcom). V roku 1665 sa na hrade narodil jeho posledný vlastník Mikuláš Berčéni, ktorý bol počas Rákociho povstania jeho druhým najvýznamnejším predstaviteľom. Po porážke povstania 22. januára 1710 sa Berčéni rozhodol hľadať útočisko v Poľsku, no potreboval k tomu majetok uložený na Tematíne. Hrad ale musel opustiť nocou v preoblečení a s jediným sluhom pred hrozbou dolapenia cisárskym vojskom, ktoré začalo obliehať hrad na druhý deň. Hradná posádka si vyjednala tri dni neútočenia a potom sa vzdala. Berčéniho dvojník bol zatknutý a odvezený do Bratislavy, stavba bola rozbúraná a odvtedy je v ruinách. Skutočný Berčéni zomrel v roku 1725 v osmanskom exile.
 Šľachtic Alojz Mednyanský opisuje vo svojej „Malebnej ceste dolu Váhom“ vydanej prvý raz v roku 1826 svoju návštevu zrúcanín slovami: „Keby nie výhľadu a niekoľko nezvyčajných rastlín odškodňujúcich dvojhodinový namáhavý výstup, oľutovali by sme návštevu zrúcanín. Spustošenie zničilo ešte aj stopy po rozčlenení budovy, podľa ktorého by sme si mohli urobiť akú-takú predstavu o vnútornej úprave tohto význačného hradu.“
 Exteriér
 Najstaršie budovy sa sústreďovali v priestore horného hradu, ktorý pozostával zo štvorbokej veže a paláca obklopených hradobným múrom, cez ktorý viedol gotický portál do nádvoria. V snahe udržať krok s novou vojenskou technikou bola v 2. polovici 16. storočia zdokonalená obrana predhradia. Malý a úzky priechod oddelil hornú časť hradu od dolného nádvoria, z ktorého do predbránia vybiehali dve bašty chrániace vstup, zabezpečený ešte skalnou priekopou. Posledné úpravy hradu pochádzajú zo 17. storočia a zabezpečili ďalšie obytné časti v hornom hrade.
 Súčasný stav
 Ruiny múrov vyrastajú zo skalného podložia a skrýva ich hustý lesný porast. Podnes sú dobre čitateľné jednotlivé budovy a opevnenia. Zachovali sa obvodové murivá a konštrukcie, na nárožiach spevnené kamennou bosážou. Ojedinele sa zachovali aj architektonické detaily, ako vstupná padacia brána do horného hradu, kamenná konzola na hlavnej veži, koruny murív, zvyšky atiky.
 O hrad Tematín sa od roku 2007 stará občianske združenie Hrad Tematín, ktoré vykonalo množstvo konzervačných a revitalizačných zásahov. Rovnako realizujú aj množstvo výskumov. Funguje na základe dobrovoľníctva s financovaním prostredníctvom grantov, darcov, 2% z daní a príspevkov.
 Prístup
 Z rekreačného strediska Bezovec (sem autobusom, zast. Nová Lehota-Bezovec) po 1 a 1/2 h. Asfaltovou cestou k rekreačnému zariadeniu Chirana, od ktorého vedie turistický chodník prevažne lesom a ďalej po hrebeni k zrúcanine.
 Z obce Lúka (sem autobusom) po 2 a 1/4 h. Lúčanskou dolinou a potom lesnou cestou.
 Z obce Hrádok (sem autobusom) po 2 1/2 h. Asfaltovou cestou Hrádockou dolinou, neskôr odbočka vpravo do kopca.
 Z obce Hrádok sa na hrad dostanete aj po neznačkovanej ceste, vhodnej pre horské bicykle. V dedine cez potok vpravo popri domoch, poza kopec Chlm, cesta míňa po ľavej strane chatky a stúpa dolinou. Ku koncu serpentíny je odbočka vpravo až pod hrad.
 Okolie
 V blízkosti sa nachádzajú hrady Topoľčany, Čachtice, Beckov, kaštieľ v Lúke, Brunovciach a Moravanoch nad Váhom.
 Na západ od zrúcaniny hradu sa nachádza prírodná rezervácia Tematínska lesostep (), kde sa na vápencovom a dolomitovom podloží s tenkou vrstvou pôdy chránia teplomilné druhy flóry a fauny.
 Referencie
 Literatúra
 Malebná cesta dolu Váhom, Alojz Mednyanský, Tatran, Bratislava, 1971
 Považský Inovec, turistický sprievodca ČSSR, D.Petrovič, J.Petrovič, Šport, Bratislava, 1986
 HRÁDOK. In:
 TEMATÍN. In:
 PÚČIK, Marek. TEMATÍN. In:
 Iné projekty
 Zdroje
 OZ hrad Tematin
 Tematín na hrady.sk
 Hrad na turistickej mape
 Hrady a zámky na Slovensku
 Ruiny na Slovensku
 Hrady Považského Inovca
 Lúka (obec)
 Stavby v okrese Nové Mesto nad Váhom


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 25.9.2008
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 L 257/21
 ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS
 N:o 61/2008,
 tehty 6 päivänä kesäkuuta 2008,
 ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta
 ETA:n SEKAKOMITEA, joka
 ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)
 Sopimuksen liite II muutettiin 25 päivänä huhtikuuta 2008 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 46/2008 (1).
 (2)
 Neuvoston direktiivien 86/362/ETY ja 90/642/ETY tiettyjen liitteiden muuttamisesta bifenatsaattia, petoksamidia, pyrimetaniilia ja rimsulfuronia koskevien jäämien enimmäispitoisuuksien osalta 4 päivänä lokakuuta 2007 annettu komission direktiivi 2007/62/EY (2) olisi otettava osaksi sopimusta.
 (3)
 Neuvoston direktiivien 86/362/ETY ja 90/642/ETY tiettyjen liitteiden muuttamisesta asetamipridin, atratsiinin, deltametriinin, imatsaliilin, indoksakarbin, pendimetaliinin, pymetrotsiinin, pyraklostrobiinin, tiaklopridin ja trifloksistrobiinin jäämien enimmäismäärien osalta 13 päivänä joulukuuta 2007 annettu komission direktiivi 2007/73/EY (3) olisi otettava osaksi sopimusta.
 (4)
 Tätä päätöstä ei sovelleta Liechtensteiniin,
 ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
 1 artikla
 Lisätään sopimuksen liitteessä II olevan XII luvun 38 kohtaan (neuvoston direktiivi 86/362/ETY) ja 54 kohtaan (neuvoston direktiivi 90/642/ETY) alakohdat seuraavasti:
 ”—
 32007 L 0062: komission direktiivi 2007/62/EY annettu 4 päivänä lokakuuta 2007 (EUVL L 260, 5.10.2007, s. 4),
 —
 32007 L 0073: komission direktiivi 2007/73/EY, annettu 13 joulukuuta 2007 (EUVL L 329, 14.12.2007, s. 40).”
 2 artikla
 Direktiivien 2007/62/EY ja 2007/73/EY islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.
 3 artikla
 Tämä päätös tulee voimaan 7 päivänä kesäkuuta 2008, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (4).
 4 artikla
 Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.
 Tehty Brysselissä 6 päivänä kesäkuuta 2008.
 ETA:n sekakomitean puolesta
 Puheenjohtaja
 Alan SEATTER
 (1) EUVL L 223, 21.8.2008, s. 40.
 (2) EUVL L 260, 5.10.2007, s. 4
 (3) EUVL L 329, 14.12.2007, s. 40.
 (4) Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.


text:
Is cúige i gCeanada í an Cholóim Bhriotanach, suite ar chósta thiar na tíre. Tá timpeall is 4,338,106 duine ann , agus is í Victoria (ar an Oileán Vancouver) an phríomhchathair. Is í Vancouver an chathair is mó agus 587,891 duine ina gcónaí ann..
 Tíreolaíocht
 Tá an tAigéan Ciúin ar an taobh thiar den Cholóim Bhriotanach. Cósta bearnach garbh fada atá timpeall is 27,000 km ar faide. Tá a lán fiordanna doimhne feadh an chósta gan trácht ar 6,000 oileán, an chuid is mó díobh neamháitrithe.
 Stair
 Tá daoine ina gcónaí sa Cholóim Bhriotanach le 11,500 bliain ar a laghad. An chéad rud a thit amach i stair an chúige atá ar eolas againn inniu ná Crith Talún Cascadia, ceann de na creatheanna talún ba láidre ar domhan dá taifeadadh riamh. Ba chúis le súnámaí mór é freisin. Tharla sin ar 26 Eanáir 1700. Bhí eipealár an chreatha talún sin san fharraige taobh thiar ó dheas ó Oileán Vancouver. Am éigin idir na blianta 1750 agus 1775, phléasc bolcán, Cón Tseax (nó Cón Aynsh) in iarthuaisceart na Colóime Briotanaí: idir an laibhe agus na gáis (sreabhadh pireaclástach) a scaoileadh maraíodh timpeall is 2,000 duine, an tubaiste geofhisiciúil is mó i stair Cheanada.
 Bhí dlús mór daonra ann cheana nuair a tháinig na chéad Eorpaigh, ach bhuail galair de bharr na teagmhála sin na bundúchasaigh roinnt uaireanta idir na 1770idí agus na 1860idí. B'fhéidir gur thaiscéal Sir Francis Drake an cósta sa bhliain 1579, ach ba é Juan Pérez, Spáinneach, a rinne an chéad turas a bhfuil aon fhianaise scríofa ina thaobh, é sin sa bhliain 1774. Thaiscéal Spáinneach eile, Juan Francisco de la Bodega y Quadra, an cósta an bhliain ina dhiaidh sin. Threisigh an bheirt acu mar sin an t-éileamh a rinne Vasco Núñez de Balboa ar son na Spáinne ar chósta uilig an Aigéin Chiúin siar sa bhliain 1513. Bhí na ceannaithe Briotanacha ní ba líonmhaire intíre in aghaidh na bliana, go mór mhór trádálaithe i bhfionnaidh, áfach. Thaiscéal James Cook an cósta arís sa bhliain 1778 agus bhain George Vancouver an cósta amach ag taisteal anoir thar tíre i 1792-93. Sna Coinbhinsiúin Nootka (1794) d'éirigh na Spáinnigh as a gcuid éileamh ar na bólaí sin agus d'fhág sin smacht ag na Briotanaigh ar an gcósta taobh thuaidh agus thiar d'Abhainn na Colóime.
 Bhí sé socraithe ag an Ríocht Aontaithe agus na Stáit Aontaithe go mbeadh cead ag a gcuid saoránach trádáil áit ar bith in iarthar Mheiriceá Thuaidh idir na Críocha Rúiseacha san iarthuaisceart agus teorainn Mheicsiceo san iardheisceart. I gcleachtadh, tháinig na Briotanaigh in uachtar ó thuaidh agus na Meiriceánaigh ó dheas. Socraíodh teorainn idir an dá thír ar an 49ú line dhomhanleithid le Conradh Oregon sa bhliain 1846. Limistéar Briotanach neamheagraithe a bhí ann go fóill, áfach. De réir a chéile, d’éirigh cuid de na dúnfoirt agus poist thrádála ina mbailte beaga. Rinneadh Coilíneacht Oileáin Vancouver den oileán úd sa bhliain 1849 agus Victoria mar phríomhbhaile uirthi.
 Thosaigh a lán Meiriceánach a theacht isteach ar an mórthír de bharr ruaig óir sa bhliain 1858, agus ar eagla go ngabhfadh na Stáit Aontaithe an áit, thug an Bhreatain aitheantas di mar Choilíneacht na Colóime Briotanaí. Westminster an príomhbhaile. Cuireadh Ceanada féin ar bun mar thír faoi leith sa bhliain 1866 in oirthear na mór-roinne. Cuireadh an dá choilíneacht (Oileán Vancouver agus an Cholóim Bhriotanach) le chéile, agus ar an 20ú lá de mhí Iúil 1871 rinneadh an séú cúige Cheanada den Cholóim Bhriotanach.
 Ghlac an Cholóim Bhriotanach stádas úd mar chúige sa chomhnaidhm Cheanadach ar an gcoinníoll go nglacfadh Ceanada fiacha na coilíneachta agus go dtógfaí iarnród trasna na tíre mar nasc idir an Cholóim Bhriotanach agus cúigí an oirthir. Gheall rialtas Cheanada go dtógfaí an tiarnród taobh istigh de 10 mbliana ach níor cuireadh tús leis go dtí an bhliain 1881. Bhagair muintir an chúige go dtarraingeodh siad ón chónaidhm. Faoi dheireadh, sa bhliain 1885 cuireadh críoch le síniú an Canadian Pacific Railway go dtí cósta an Aigéin Chiúin. D’fhás cathair agus calafort Vancouver ag ceann chúrsa thiar an iarnróid.
 Cúrsaí eacnamaíochta an chuid ba thábhachtaí de stair an chúige ina dhiaidh sin. Shocraigh na cúigí eile go dtabharfadh Tiarnas Cheanada $1 milliún mar chabhair eacnamaíoch don Cholóim Bhriotanach, $100,000 sa bhliain. D’fhás an geilleagar, go mór mhór an fhoraoiseacht, an fheirmeoireacht agus an mhianadóireacht. Bhí na bundúchasaigh thíos leis seo, agus cuid mhaith dá dtailte tógtha uathu. D’fhás teannas i measc na nEorpach mar gheall ar na Sínigh agus Seapánaigh a tháinig a chónaí ann. Bhris círéibí amach ina gcoinne seo sna blianta 1887 agus 1907. Cuireadh stad iomlán, nach mór, le hinimirce na Síneach faoin mbliain 1923.
 Tháinig forbairt mhór ar gheilleagar an chúige i lár na 20ú haoise. Sa bhliain 1942, agus an Dara Cogadh Domhanda faoi lánseol, osclaíodh an Mórbhealach Alasca, rud a cheangail na 48 stát Meiriceánacha le hAlasca agus d'oscail cuid mhaith de lár agus thuaisceart na Colóime Biotanaí d'fhobairt freisin. Thángthas ar ola agus gás nádúrtha gar do Fort St. John i gceantar Peace River. Tógadh bóithre, iarnróid agus dambaí sna 1950ídí, '60ídí, agus luath-70ídí, na dambaí mar chuid de thionscadal i gcomparáid leis na Stáit Aontaithe. Shínigh comhlacht sa chúige aontú lena mhacasamhail sa tSeapáin chun 45 milliún tonna méadracha de ghual a easpórtáil sa bhliain chuig an tír sin. Ag tosnú sna 1970idí, d'éirigh an tSeapáin tábhachtach do gheilleagar na Colóime Briotanaí. Sa bhliain 1971, shroich an Pacific Great Eastern Railway Fort Nelson san oirthuaisceart, an chuid is iargúlta den chúige. Chuir sin le forbairt eacnamaíoch an oirthuaiscirt, go mór mór nuair a thosaigh daoine gual ó cheantar Tumbler Ridge a chur chuig an tSeapáin sna 1980idí.
 Ó 1972 go 1975, bhí an New Democratic Party (NDP) i réim sa Cholóim Bhriotanach, an chéad uair a raibh rialtas daonlathach-sóisialta sa chúige. David Barrett an príomh-aire sa rialtas sin. Fuair an Social Credit Party an bua sa bhliain 1975, ach bhí an NDP i gcumhacht arís ó 1991 go 2001. Fuair an Liberal Party bua mór ar na Daonlathaigh Nua sa bhliain úd.
 Tionóladh Expo 86, taispeántas domhanda teicneolaíochta, i Vancouver sa bhliain 1986. Bhí Cluichí Oilimpeacha an Gheimhridh sa Cholóim Bhriotanach sa bhliain 2010, in Vancouver agus i Whistler,
 Geilleagar
 Tá tábhacht faoi leith ag na hacmhainní nádúrtha i ngeilleagar na Colóime Briotanaí, go mór mhór ag an fhoraoiseacht, cé go bhfuil tábhacht na mianadóireachta ag méadú arís faoi láthair freisin. In ainneoin tábhacht na n-acmhainní nádúrtha tá fostaíocht san earnáil sin ag titim de réir a chéile agus fostaíocht sna hearnálacha miondíola agus seirbhísí ag dul i méid. Hollywood Thuaidh a thugtar ar Vancouver as ucht an méid scannánaíochta a dhéantar ansin, níos mó ná i gcathair ar bith eile i Meiriceá Thuaidh seachas Los Angeles agus Nua-Eabhrac.
 Tá suíomh agus aeráid an chúige tábhachtach don gheilleagar. Éascaíonn ceann aistir thiar na n-iarnród tras-Cheanada agus calafoirt an chósta trádáil idirnáisiúnta. Cé nach bhfuil ach 5% den talamh oiriúnach don churadóireacht bíonn an aimsir séimh i gcuid mhaith den chúige. Bíonn rath ar na barraí i ngleannta Fraser agus Okanagan sa deisceart.
 Ba C$219.994 bn. an olltáirgeacht intíre (OTI) a bhí ag an Cholóim Bhriotanach sa bhliain 2012.
 Cultúr
 Mar gheall ar éagsúlacht gheografaíoch an chúige bíonn an-tóir ar spóirt mar fhánaíocht, champáil, dhreapadóireacht sléibhe, ailleadóireacht, sheilg agus iascaireacht.
 Tagairtí
 Cúigí agus dúichí Cheanada


text:
 Avis juridique important
 |
 22001A1227(01)
 Aanvullend protocol tot aanpassing van de handelsaspecten van de stabilisatie- en associatieovereenkomst tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Voormalige Joegoslavische Republiek Macedonië, anderzijds, om rekening te houden met de uitkomst van de onderhandelingen tussen de partijen over wederzijdse preferentiële handelsconcessies voor bepaalde wijnen, de wederzijdse erkenning, bescherming en controle van wijnbenamingen en de wederzijdse erkenning, bescherming en controle van benamingen van gedistilleerde dranken en gearomatiseerde dranken
 Publicatieblad Nr. L 342 van 27/12/2001 blz. 0009 - 0010
 Aanvullend protocoltot aanpassing van de handelsaspecten van de stabilisatie- en associatieovereenkomst tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Voormalige Joegoslavische Republiek Macedonië, anderzijds, om rekening te houden met de uitkomst van de onderhandelingen tussen de partijen over wederzijdse preferentiële handelsconcessies voor bepaalde wijnen, de wederzijdse erkenning, bescherming en controle van wijnbenamingen en de wederzijdse erkenning, bescherming en controle van benamingen van gedistilleerde dranken en gearomatiseerde drankenDE EUROPESE GEMEENSCHAP, hierna "de Gemeenschap" te noemen,enerzijds,enDE VOORMALIGE JOEGOSLAVISCHE REPUBLIEK MACEDONIË, hierna "de Voormalige Joegoslavische Republiek Macedonië" te noemen,anderzijds,hierna "de overeenkomstsluitende partijen" te noemen,OVERWEGENDE dat de Stabilisatie- en Associatieovereenkomst tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Voormalige Joegoslavische Republiek Macedonië, anderzijds, op 9 april 2001 te Luxemburg is ondertekend via een briefwisseling,OVERWEGENDE dat in artikel 27, lid 4, van de Stabilisatie- en Associatieovereenkomst is bepaald dat nog over een overeenkomst inzake wijn en gedistilleerde dranken moet worden onderhandeld,OVERWEGENDE dat op 1 juni 2001 een interimovereenkomst in werking is getreden die zorgt voor de ontwikkeling van handelsrelaties door de totstandbrenging van een contractuele relatie en waarbij de bepalingen uit de Stabilisatie- en Associatieovereenkomst inzake handel en aanverwante zaken worden uitgevoerd. In artikel 14, lid 4, van de interimovereenkomst wordt de toezegging dat er voor wijn en gedistilleerde dranken een afzonderlijke overeenkomst zal worden gesloten, herhaald,OVERWEGENDE dat de overeenkomstsluitende partijen op deze basis onderhandelingen zijn aangegaan en overeenstemming hebben bereikt,OVERWEGENDE dat ter wille van de samenhang van het algemene stabilisatieproces in zijn geheel de overeenkomst over wijnen en gedistilleerde dranken in de vorm van een aanvullend protocol in de Stabilisatie- en Associatieovereenkomst moeten worden opgenomen,OVERWEGENDE dat dit protocol betreffende wijnen en gedistilleerde dranken op dezelfde datum in werking zou moeten treden als de Stabilisatie- en Associatieovereenkomst,OVERWEGENDE dat het daartoe noodzakelijk is de bepalingen van dit protocol zo snel mogelijk toe te passen,VERLANGENDE de voorwaarden voor de handel in wijnen, gedistilleerde dranken en gearomatiseerde dranken op hun respectieve markten te verbeteren volgens de beginselen van kwaliteit, wederzijds voordeel en wederkerigheid,GELET OP het belang dat beide overeenkomstsluitende partijen hebben bij de wederzijdse bescherming en controle van wijnbenamingen en benamingen van gedistilleerde dranken en gearomatiseerde dranken,ZIJN HET VOLGENDE OVEREENGEKOMEN:Artikel 1Dit protocol omvat de volgende elementen:1. een overeenkomst betreffende wederzijdse preferentiële handelsconcessies voor bepaalde wijnen (bijlage I bij dit protocol);2. een overeenkomst betreffende de wederzijdse erkenning, bescherming en controle van wijnbenamingen (bijlage II bij dit protocol);3. een overeenkomst betreffende de wederzijdse erkenning, bescherming en controle van benamingen van gedistilleerde dranken en gearomatiseerde dranken (bijlage III bij dit protocol).De lijsten bedoeld in artikel 5 van de onder (2) genoemde overeenkomst en in artikel 5 van de onder (3) genoemde overeenkomst, worden in een later stadium opgesteld en overeenkomstig de procedure van artikel 13, respectievelijk artikel 14 van die overeenkomsten goedgekeurd.Artikel 2Dit protocol en de bijlagen erbij vormen een integrerend bestanddeel van de Stabilisatie- en Associatieovereenkomst.Artikel 3Dit protocol wordt door de Gemeenschap en de Voormalige Joegoslavische Republiek Macedonië volgens hun eigen procedures goedgekeurd. De overeenkomstsluitende partijen nemen de nodige maatregelen voor de uitvoering van dit protocol.De overeenkomstsluitende partijen geven elkaar kennis van de voltooiing van de procedures overeenkomstig de eerste alinea.Artikel 4Dit protocol treedt in werking op dezelfde datum als de Stabilisatie- en Associatieovereenkomst.Artikel 5Dit protocol wordt in tweevoud opgesteld in elk van de talen van de overeenkomstsluitende partijen, zijnde alle taalversies gelijkelijk authentiek.