text: Caratula de Impuestos de PM 2014REPRESENTANTE LEGAL COMO EMPLEADO DE LA EMPRESA, SE PUEDE?552REPRESENTANTE LEGAL COMO EMPLEADO DE LA EMPRESA, SE PUEDE?Fiscored :: Foro LaboralPágina 1 de 1. • Comparte • REPRESENTANTE LEGAL COMO EMPLEADO DE LA EMPRESA, SE PUEDE? por areli torres el Febrero 21st 2012, 1:52 pmBuenas tardes apreciados foristas. Mi cuestionamiento es el siguiente: El representante legal de una empresa se dio de alta en el imss con la empresa que representa desde hace mas de 15 años, con un salario medio y solo firmando las nominas cada semana, por lo que veo el es el dueño y solo constituyó la empresa con sus hermanos e hijos pero el que maneja todo es él y pues si lo vemos desde el punto de vista de un trabajo, pues el es el que trabaja para todo en la empresa y los socios solo le prestaron sus nombres para constituirla.Metió sus papeles para solicitar la pensión desde hace muchos meses, y a la fecha el imss no le ha resuelto nada, mi duda es saber si es procedente tener este tipo de contratación? y que tan viable es que le otorguen su pensión?, pues me comenta que ha acudido al imss con un "amigo" que le está arreglando lo de la pensión y nada mas le da largas, que ya casi y que ya casi, y nada, pero a mi se me hace mucho tiempo el que ha transcurrido (al rededor de un año) y el imss ni siquiera le ha pedido a la empresa que comprube la relación laboral, se me hace extraño, todo esto. No se si el silencio del imss sea porque no procede este tipo de relación laboral por ser representate legal y a la vez trabajador, pues a mi me queda la duda de "en donde entra la subordinación".Espero me puedan apoyar con su experiencia y conocimientos, pues es la primera vez que me topo con algo así. Gracias y felicidades por el foro.areli torresMensajes: 11Puntos: 36Reputación: 2Fecha de inscripción: 18/10/2011 Re: REPRESENTANTE LEGAL COMO EMPLEADO DE LA EMPRESA, SE PUEDE? por Invitado el Febrero 21st 2012, 11:50 pm Hola, buenas noches. Usted y yo sabemos que es el representante lgal. El imss no. El silencio no implica que sospeche. A mi se me hace que el "amigo" quiere más dinero para continuar con el "trámite"..InvitadoInvitado Re: REPRESENTANTE LEGAL COMO EMPLEADO DE LA EMPRESA, SE PUEDE? por areli torres el Febrero 22nd 2012, 8:47 ambuenos dias lic. , mil gracias por su atención,fíjese que yo también pensé lo mismo del "amigo", pero me dice el representante que no, por eso me pregunto porqué no le han dado seguimiento al tramite?, pero me queda la duda de si es legal este tipo de pensiones, porque si al revisar su caso se detecta que es representante y se dio de alta como cualquier empleado, va a aparecer que es ambos y pues no se si ahí sea donde pudiera ser improcedente esa pensión. pues cuando se tramita una pensión me ha tocado, como patrón, tener que comprobar la relación laboral entre el patrón y el ex trabajador que está solicitando su pensión y hay que entregar todo lo relacionado a ello, lo cual no ha sucedido hasta el momento, con esta persona, porque él solo metió su solicitud de pensión y no ha pasado nada. porque si por el hecho de ser representante y empleado no es sujeto de esa pensión, pues que ya ni le siga buscando, pero si es legal pedirla, pues que siga con su tramite, sin ayuda del "amigo".nuevamente mil gracias por su tiempo pero sobre todo por compartir su tan valioso conocimientoareli torresMensajes: 11Puntos: 36Reputación: 2Fecha de inscripción: 18/10/2011 Re: REPRESENTANTE LEGAL COMO EMPLEADO DE LA EMPRESA, SE PUEDE? por Invitado el Febrero 23rd 2012, 1:39 am Hola Areli. Hace 15 años, el imss no contaba con los controles que ahora tiene. Si acaso el imss se decide a investigar, es para confirmar la procedencia del trámite..InvitadoInvitado Re: REPRESENTANTE LEGAL COMO EMPLEADO DE LA EMPRESA, SE PUEDE? por areli torres el Febrero 23rd 2012, 8:15 ambuenos dias lic. Sotomil gracias por su atención y que tenga un excelente dia.areli torresMensajes: 11Puntos: 36Reputación: 2Fecha de inscripción: 18/10/2011 una duda por limantur el Febrero 27th 2012, 2:45 pmcomo esta constituida le empresa? S.A ... esque disculpa soy nuevo en estos temas y me interesa, segun entiendo si difiere algo la forma en que se constitulla esta?limanturMensajes: 1Puntos: 2Reputación: 0Fecha de inscripción: 27/02/2012 Re: REPRESENTANTE LEGAL COMO EMPLEADO DE LA EMPRESA, SE PUEDE? por Invitado el Febrero 27th 2012, 11:40 pm Hola, qué tal. La forma en que esté constituida le Empresa no tiene nada que ver. Un trabajador lo es, cuando está subordinado a otra persona..InvitadoInvitado Re: REPRESENTANTE LEGAL COMO EMPLEADO DE LA EMPRESA, SE PUEDE? por DARINEL el Marzo 1st 2012, 11:59 amBuenas Tardes Areli. es muy importante identificar que es un Trabajador, Patron o Representante Legal..En mi Opinion es la Forma y el Fondo de como comprobar ante la autoridad solicitar dicha pension.. y en este caso Tu Patron no escogio la asesoria adecuada o si la tuvo no fue la correcta o siendo la correcta el tomo el camino menos adecuado. bueno en fin aqui te doy unos Tips. y saca tus propias conclusiones.. suerte Unrepresentante legal es una persona que actúa en nombre de otra,ya sea en nombre de una personanatural o de una personajurídica.Un representante, es eso,alguien que representa a otro o a otros, y legal, es un representante que hasido reconocido por la ley como tal. La representación legal generalmente esotorgada por escritura pública.Ley Federal delTrabajo:Artículo 8Trabajador es la persona física que presta aotra, física o moral, un trabajo personal subordinado. Para los efectos de estadisposición, se entiende por trabajo toda actividad humana, intelectual omaterial, independientemente del grado de preparación técnica requerido porcada profesión u oficio.Artículo 10Patrón es la persona física o moral queutiliza los servicios de uno o varios trabajadores. Si el trabajador, conformea lo pactado o a la costumbre, utiliza los servicios de otros trabajadores, elpatrón de aquél, lo será también de éstosLa relación de trabajoEl Artículo 20 de la LFT menciona que seentiende por relación de trabajo, cualquiera que sea el acto que le dé origen,la prestación de un trabajo personal subordinado a una persona mediante el pagode un salario.Quereconoce el Seguro Social Como Trabajador y PatrónArtículo 2. La seguridad socialtiene por finalidad garantizar el derecho a la salud, la asistenciamédica, la protecciónde los medios de subsistencia y los servicios sociales necesarios para elbienestarindividual y colectivo, así como el otorgamiento de unapensión que, en su caso y previo cumplimiento delos requisitos legales, serágarantizada por el Estado. Patrones o patrón: lapersona física o moral que tenga ese carácter en los términos de la Ley Federal del Trabajo; V. Trabajadores otrabajador: la persona física que la Ley Federal del Trabajo define como tal;VI. Trabajadorpermanente: aquél que tenga una relación de trabajo por tiempo indeterminado;VII. Trabajador eventual:aquél que tenga una relación de trabajo para obra determinada o portiempo determinado en lostérminos de la Ley Federal del TrabajoIX. Sujetos o sujeto deaseguramiento: los señalados en los artículos 12, 13, 241 y 250 A, de laLeyXIV. Pensionados opensionado: el asegurado que por resolución del Instituto tiene otorgadapensión por:incapacidad permanente total; incapacidad permanente parcial superior alcincuenta por cientoo en su caso incapacidad permanente parcial entre el veinticinco y elcincuenta por ciento;invalidez; cesantía en edad avanzada y vejez, así como los beneficiariosde aquél cuando porresolución del Instituto tengan otorgada pensión de viudez, orfandad, ode ascendencia.Artículo12. Son sujetos de aseguramiento del régimen obligatorio:I. Laspersonas que de conformidad con los artículos 20 y 21 de la Ley Federal delTrabajo,presten,en forma permanente o eventual, a otras de carácter físico o moral o unidadeseconómicassin personalidad jurídica, un servicio remunerado, personal y subordinado,cualquieraque sea el acto que le dé origen y cualquiera que sea la personalidad jurídicao lanaturalezaeconómica del patrón aun cuando éste, en virtud de alguna ley especial, estéexentodel pago de contribuciones;Fracciónreformada DOF 20-12-2001II. Lossocios de sociedades cooperativas, yFracciónreformada DOF 20-12-2001III. Laspersonas que determine el Ejecutivo Federal a través del Decreto respectivo,bajo lostérminosy condiciones que señala esta Ley y los reglamentos correspondientes.Fracciónreformada DOF 20-12-2001Artículo13. Voluntariamente podrán ser sujetos de aseguramiento al régimenobligatorio:I. Lostrabajadores en industrias familiares y los independientes, como profesionales,comerciantes enpequeño,artesanos y demás trabajadores no asalariados;II. Lostrabajadores domésticos;III. Losejidatarios, comuneros, colonos y pequeños propietarios;IV. Lospatrones personas físicas con trabajadores asegurados a su servicio, yV. Lostrabajadores al servicio de las administraciones públicas de la Federación,entidadesfederativasy municipios que estén excluidas o no comprendidas en otras leyes o decretoscomo sujetosde seguridadsocial.Artículo15. Los patrones están obligados a:I. Registrarsee inscribir a sus trabajadores en el Instituto, comunicar sus altas y bajas,lasmodificacionesde su salario y los demás datos, dentro de plazos no mayores de cinco díashábiles;Fracciónreformada DOF 20-12-2001II. Llevarregistros, tales como nóminas y listas de raya en las que se asienteinvariablemente elnúmero dedías trabajados y los salarios percibidos por sus trabajadores, además de otrosdatos queexijan la presente Ley y sus reglamentos. Es obligatorio conservar estosregistrosdurantelos cinco años siguientes al de su fecha;III. Determinarlas cuotas obrero patronales a su cargo y enterar su importe al Instituto;Fracciónreformada DOF 20-12-2001IV. Proporcionaral Instituto los elementos necesarios para precisar la existencia, naturaleza ycuantíade las obligaciones a su cargo establecidas por esta Ley y los reglamentos quecorrespondan;V. Permitirlas inspecciones y visitas domiciliarias que practique el Instituto, las que sesujetarána loestablecido por esta Ley, el Código y los reglamentos respectivos;Fracciónreformada DOF 20-12-2001VI. Tratándosede patrones que se dediquen en forma permanente o esporádica a la actividad delaconstrucción, deberán expedir y entregar a cada trabajador constancia escritadel númerode díastrabajados y del salario percibido, semanal o quincenalmente, conforme a losperíodosde pagoestablecidos, las cuales, en su caso, podrán ser exhibidas por los trabajadoresparaacreditarsus derechos.Asimismo,deberán cubrir las cuotas obrero patronales, aun en el caso de que no seaposibledeterminarel o los trabajadores a quienes se deban aplicar, por incumplimiento del patrónaLEY DELSEGURO SOCIALDARINELMensajes: 3Puntos: 3Reputación: 0Fecha de inscripción: 01/03/2012 Re: REPRESENTANTE LEGAL COMO EMPLEADO DE LA EMPRESA, SE PUEDE? por CPHugoocejo el Marzo 1st 2012, 3:49 pmlimantur escribió:como esta constituida le empresa? S.A ... esque disculpa soy nuevo en estos temas y me interesa, segun entiendo si difiere algo la forma en que se constitulla esta?BienvenidoEstimado, son dos entes distintos.saludos_________________C.P Hugo OcejoPagina Web: : http://elfiscalnet.com/Facebook Asess: https://www.facebook.com/pages/Asess-Fiscored/219029238236177Linkedin: http://www.linkedin.com/pub/el-fiscal-net-ocejo/40/8aa/b22Twitter: @ElFiscalNetCPHugoocejoAdministradorMensajes: 853Puntos: 3029Reputación: 192Fecha de inscripción: 07/08/2010Edad: 41Localización: Monterrey, N.L Re: REPRESENTANTE LEGAL COMO EMPLEADO DE LA EMPRESA, SE PUEDE? por LUIS FERNANDO el Diciembre 12th 2012, 12:00 amHola que tal, que bueno que salió a la luz este tema:Se que debo abrir otro topic pero, mi tema, va al tenor de la persona que lo realizó.Tengo una empresa persona moral con socio administrador único el cual está dado de alta en nómina, y deseo ver sus puntos de vista del consejo que dí, para ir viendo los topes de cabeza que me voy a dar ... Estoy por aconsejar dar de alta en nómina al socio por los siguiente:1. Es socio administrador único, amparado en acta constitutiva de la empresa. Realiza funciones de administración de personal, pagos, supervisa ventas, compras, cotizaciones,etc. En si como su nombre lo indica realiza funciones (trabaja) para la empresa, entonces es justo que se le pague por su trabajo.2. Se le asigna sueldo vía nómina y no se da de alta ante el imss, ya que no existe jerarquía mayor a él, es decir no existe consejo administrativo, solo otro socio. El sueldo se fija y se soporta en acta de asamblea protocolizada.Uy creo que con el segundo punto ya me respondí, si no tiene nivel jerárquico mayor pues no puede tener patrón puesto que él lo es, entonces no existe prestación de servicios personales subordinados y al no existir subordinación pues no existe relación laboral, por ende sus pagos deberán de ser bajo asimilables.Perdón por lo enredoso de mi comentario, pero es que en verdad en esta materia si me declaro verde, es por ello que recorro a los que saben para que me enseñen a pescar un poco.gracias.LUIS FERNANDOMensajes: 203Puntos: 620Reputación: 98Fecha de inscripción: 10/08/2010Edad: 32Localización: COLIMA Re: REPRESENTANTE LEGAL COMO EMPLEADO DE LA EMPRESA, SE PUEDE? por Invitado el Diciembre 12th 2012, 12:14 amLUIS FERNANDO escribió:Uy creo que con el segundo punto ya me respondí, si no tiene nivel jerárquico mayor pues no puede tener patrón puesto que él lo es, entonces no existe prestación de servicios personales subordinados y al no existir subordinación pues no existe relación laboral, por ende sus pagos deberán de ser bajo asimilables. Hola, qué tal. Pue si. Ya se respondió. Una precisión, recuerde que lo "asimilado", sólo es una facilidad fiscal, no es que se "deba" retener el impuesto a su admnistrador..InvitadoInvitado Re: REPRESENTANTE LEGAL COMO EMPLEADO DE LA EMPRESA, SE PUEDE? por LUIS FERNANDO el Diciembre 12th 2012, 9:46 ampepesoto escribió:LUIS FERNANDO escribió:Uy creo que con el segundo punto ya me respondí, si no tiene nivel jerárquico mayor pues no puede tener patrón puesto que él lo es, entonces no existe prestación de servicios personales subordinados y al no existir subordinación pues no existe relación laboral, por ende sus pagos deberán de ser bajo asimilables. Hola, qué tal. Pue si. Ya se respondió. Una precisión, recuerde que lo "asimilado", sólo es una facilidad fiscal, no es que se "deba" retener el impuesto a su admnistrador..Muchas gracias Lic. Pepe. por su respuesta.Solo debo de cuidar que su pago no exceda del 10% del total de los gastos, que no excede del sueldo del personal de mayor jerarquía, etc... saludos y felices fiestas.Saludos.LUIS FERNANDOMensajes: 203Puntos: 620Reputación: 98Fecha de inscripción: 10/08/2010Edad: 32Localización: COLIMA Temas similares Temas similares» Jubilacion empleado metalurgico» Aportes como empleado en iguales periodos con mas de un empleador» Pueden obligar a jubilar a un chofer?» ¿Como se Disuleve el Odio Reprimido?» No todas las convulsiones están causadas por epilepsia. Pueden ser de origen psicológicoFiscored :: Foro LaboralPágina 1 de 1.Permisos de este foro:No puedes responder a temas en este foro.ÍndiceCrear foro | © phpBB | Foro gratis de asistencia | Contactar | Denunciar un abuso | foro gratis


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 18.4.2016
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 136/31
 2016 m. kovo 3 d. Bendrojo Teismo sprendimas byloje Ispanija/Komisija
 (Byla T-675/14) (1)
 ((EŽŪOGF - Garantijų skyrius - EŽŪGF ir EŽŪFKP - Nefinansuojamos išlaidos - Ispanijos patirtos išlaidos - Fiksuoto dydžio finansinės pataisos - Ad hoc finansinės pataisos - Finansinės pataisos išplėtimas ir taikymas praėjus Reglamento (EB) Nr. 885/2006 11 straipsnio 1 dalyje numatytam pranešimo laikotarpiui))
 (2016/C 136/44)
 Proceso kalba: ispanų
 Šalys
 Ieškovė: Ispanijos Karalystė, atstovaujama abogado del Estado M. J. García-Valdecasas Dorrego
 Atsakovė: Europos Komisija, atstovaujama I. Galindo Martín ir D. Triantafyllou
 Ieškovės pusėje į bylą įstojusi šalis: Latvijos Respublika, atstovaujama I. Kalniņš ir D. Pelše
 Dalykas
 Prašymas panaikinti 2014 m. liepos 9 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimą 2014/458/ES dėl valstybių narių patirtų tam tikrų išlaidų nefinansavimo Europos Sąjungos lėšomis iš Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) Garantijų skyriaus, Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) ir Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), kiek jis susijęs su Ispanijos Karalystės patirtomis 2 713 208,07 EUR išlaidomis.
 Rezoliucinė dalis
 1.
 Atmesti ieškinį.
 2.
 Ispanijos Karalystė padengia savo ir Europos Komisijos patirtas bylinėjimosi išlaidas.
 3.
 Latvijos Respublika padengia savo bylinėjimosi išlaidas.
 (1) OL C 388, 2014 11 3.


type: wikipedia

text:
Ľubovnianska ulica je ulica v Bratislave, v mestskej časti Petržalka. Nachádza sa v miestnej časti Lúky.
 Do 1. apríla 1991 mala názov Drábikova ulica. Bola pomenovaná podľa Mikuláša Drábika (15881671), kazateľa českobratskej cirkvi popraveného v Bratislave. V súčasnosti je pomenovaná podľa Ľubovnianskeho hradu.
 Tvorí ju zástavba panelových domov z 80. rokov 20. storočia. Na ulici sa nachádza zastávka MHD Ľubovnianska, ktorá je obsluhovaná autobusovou dopravou.
 Galéria
 Referencie
 Iné projekty
 Externé odkazy
 Ľubovnianska ulica na mape Bratislavy
 Ulice v Petržalke


type: legislation

text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 25.1.2021.
 COM(2021) 26 final
 2021/0013(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Skupini stručnjaka za Europski sporazum o radu posada vozila koje sudjeluju u međunarodnom cestovnom prijevozu (AETR) te u Radnoj skupini za cestovni promet Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu
 OBRAZLOŽENJE
 1.Predmet prijedloga
 Ovaj se prijedlog odnosi na odluku o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije u Skupini stručnjaka za Europski sporazum o radu posada vozila u međunarodnom cestovnom prijevozu (AETR, Sporazum) Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) i u Radnoj skupini UNECE-a za cestovni promet (SC.1) u vezi s predviđenom izmjenom AETR-a radi uključivanja tehničkih specifikacija o pametnom tahografu u Sporazum.
 Nakon rasprava u okviru Skupine stručnjaka o AETR-u i stupanja na snagu Uredbe (EU) 2020/1054
 1
 , koja uključuje revidirana pravila o tahografu, potrebno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na sljedećim sastancima Skupine stručnjaka za AETR i Radne skupine UNECE-a za cestovni promet (SC.1).
 2.Kontekst prijedloga
 2.1.AETR
 Cilj je Europskog sporazuma o radu posada vozila u međunarodnom cestovnom prijevozu („AETR”) uskladiti zakonodavni okvir ugovornih stranaka Sporazuma u pogledu trajanja vožnje i odmora profesionalnih vozača te odgovarajuće tehničke zahtjeve za izradu i ugradnju tahografa. AETR je stupio na snagu 5. siječnja 1976. Naknadno je izmijenjen, posljednji put 20. rujna 2010.
 Sve države članice EU-a stranke su Sporazuma.
 2.2.Skupina stručnjaka o AETR-u i Radna skupina za cestovni promet
 Skupina stručnjaka o AETR-u tehnička je i neslužbena skupina koju je osnovao UNECE-ov Odbor za unutarnji promet s ciljem izrade prijedloga izmjena Sporazuma.
 Radna skupina za cestovni promet (SC.1) skupina je koju je osnovao Odbor za unutarnji promet i njezina je zadaća promicanje i olakšavanje međunarodnog cestovnog prijevoza usklađivanjem i pojednostavnjenjem pravila i zahtjeva povezanih s cestovnim prijevozom.
 Formalno donošenje prijedloga za izmjenu AETR-a provodi se u skladu s člankom 21. Sporazuma u skladu s kojim svaka ugovorna stranka može predložiti izmjene Sporazuma. Prijedlozi se moraju podnijeti glavnom tajniku Ujedinjenih naroda. Ugovorne stranke nakon toga imaju rok od šest mjeseci za upućivanje prigovora na prijedlog. Prijedlog se smatra donesenim ako nijedna ugovorna stranka ne uloži prigovor na te izmjene.
 U praksi se o svim prijedlozima za izmjenu AETR-a najprije raspravlja i dogovara u okviru SC.1, prije nego što jedna od ugovornih stranaka uputi izmjene glavnom tajniku Ujedinjenih naroda. Ako se prijedlog sastoji od izmjena dodataka 1., 2. ili 3. Prilogu Sporazumu ili uvodnih članaka Dodatka 1.B Sporazumu, SC.1 mora donijeti prijedlog običnom većinom ugovornih stranaka koje su prisutne i glasuju, kako je utvrđeno u članku 22., članku 22.a i članku 22.b Sporazuma.
 2.3.Potreba za odlukom Vijeća
 Stajalište EU-a utvrđeno Odlukom Vijeća (EU) 2016/1877
 2
 sadržavalo je sljedeće elemente:
 –brisanje članka 22.a AETR-a kojim se predviđa automatska primjena specifikacija tahografa na AETR i njegova zamjena postupkom utvrđenim u članku 22. Sporazuma. Postupak iz članka 22. trebalo bi neznatno izmijeniti kako bi se izbjeglo da već samo trećina ugovornih stranaka može spriječiti izmjene specifikacija tahografa;
 –izmjena članka 14. Sporazuma kako bi se omogućilo pristupanje EU-a Sporazumu;
 –izmjena članka 10. Sporazuma kako bi se uključilo upućivanje na Uredbu (EU) br. 165/2014 Europskog parlamenta i Vijeća
 3
 i izmjena Priloga 1.C Uredbi (EU) 2016/799
 4
 o utvrđivanju tehničkih specifikacija pametnog tahografa.
 Usto, Vijeće je 19. studenoga 2018. donijelo Odluku (EU) 2018/1926
 5
 o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti o provedbi sustava TACHOnet u ugovornim strankama AETR-a koje nisu članice EU-a na temelju tehnologije „e-dostave”.
 Potrebno je utvrditi novo stajalište EU-a s obzirom na sljedeće sastanke Skupine stručnjaka o AETR-u i Radne skupine za cestovni promet u veljači, odnosno listopadu 2021. U tom novom stajalištu potrebno je uzeti u obzir rasprave u Skupini stručnjaka o AETR-u iz listopada 2016. i Uredbu (EU) 2020/1054 Europskog parlamenta i Vijeća
 6
 o izmjeni Uredbe (EU) br. 165/2014 o tahografu, koja je stupila na snagu 20. kolovoza 2020.
 Uredbom (EU) 2020/1054 predviđeno je da se položaj vozila bilježi automatski, posebno svaki put kad vozilo prijeđe granicu države članice i kada vozilo obavlja utovar ili istovar. Zbog tih je novih zahtjeva potrebno razviti novu verziju pametnog tahografa („verzija 2 pametnog tahografa”) koja će se morati ugraditi u novoregistrirana vozila najkasnije dvije godine nakon što Komisija donese tehničke specifikacije, konkretno najkasnije do kolovoza 2023. Usto, verzija 2 pametnog tahografa morat će se ugraditi ne samo u novoregistrirana vozila, nego i u sva vozila uključena u međunarodni prijevoz, najkasnije tri godine od kraja godine stupanja na snagu tehničkih specifikacija za vozila opremljena analognim tahografom i digitalnim tahografom koji zadovoljava specifikacije iz članka 3. stavka 4. Uredbe (EU) br. 165/2014, kako je izmijenjena Uredbom (EU) 2020/1054, i najkasnije četiri godine nakon stupanja na snagu tehničkih specifikacija za vozila opremljena pametnim tahografom iz članka 3. stavka 4. točke (a) Uredbe (EU) br. 165/2014, kako je izmijenjena Uredbom (EU) 2020/1054. Te novine u pravu EU-a trebalo bi naglasiti u raspravama u okviru AETR-a.
 3.Trenutačno stanje – napredak pregovora
 3.1.Uvođenje pametnog tahografa u AETR-u
 Od 2016. napredak u reformi institucijskog okvira Sporazuma nije bio moguć, a posebno u pogledu izmjene članka 14. kako bi se omogućilo pristupanje EU-a Sporazumu i izmjene pravila za donošenje specifikacija tahografa iz članka 22. Ugovorne stranke Sporazuma koje nisu članice EU-a dosad su se protivile tim aspektima.
 Međutim, sve ugovorne stranke Sporazuma, uključujući države članice, slažu se da je potrebno što prije uključiti tehničke specifikacije pametnog tahografa u Sporazum iz dva razloga. Prvo, ugovorne stranke AETR-a koje nisu članice EU-a trebale bi poštovati iste visoke standarde EU-a u pogledu nadzora aktivnosti vozača uvođenjem najnaprednije verzije tahografa. U tom kontekstu treba napomenuti da su vozila registrirana u EU-u od lipnja 2019. opremljena pametnim tahografom i da će se verzija 2 pametnog tahografa uvesti u novoregistrirane kamione i autobuse iznad 3,5 tona najkasnije do kolovoza 2023. u skladu s Uredbom (EU) 2020/1054 kao dio prvog paketa za mobilnost. Drugo, dok specifikacije pametnog tahografa ne budu uvrštene u Sporazum, ugovorne stranke AETR-a koje nisu članice EU-a u načelu bi mogle zabraniti pristup svojim državnim područjima za vozila koja su registrirana u EU-u i koja su opremljena pametnim tahografom.
 Rasprave u Skupini stručnjaka o AETR-u stoga su od 2018. bile usmjerene na uključivanje tehničkih specifikacija pametnih tahografa u Sporazum, te je postignut dogovor o specifikacijama pametnog tahografa i obliku u kojem bi ih trebalo uključiti u Sporazum.
 Hrvatska je na temelju tog zajedničkog dogovora 8. travnja 2020. u ime EU-a Tajništvu UNECE-a uputila službeni podnesak za uključivanje tehničkih specifikacija pametnog tahografa u Sporazum. Taj se službeni podnesak temelji na tehničkim specifikacijama koje je Komisija donijela Provedbenom uredbom (EU) 2016/799, podložno ograničenom broju prilagodbi konteksta AETR-a:
 –zamjena izraza „države članice” i „uređaj za bilježenje” izrazima „ugovorne stranke”, odnosno „nadzorni uređaj”;
 –mogućnost ograničavanja, u skladu s važećim nacionalnim propisima, snage prijenosa i odašiljanja podataka namjenskog komunikacijskog sustava kratkog dometa (DSRC) putem ITS sučelja;
 –zamjena svih upućivanja na zakonodavstvo EU-a upućivanjima na istovjetne odredbe međunarodnog prava, kao što su pravilnici UNECE-a.
 Usto, norme EN navedene u specifikacijama tahografa trebale bi se zamijeniti normama ISO u roku od pet godina od datuma stupanja na snagu specifikacija pametnih tahografa u AETR‐u.
 Nijedna od navedenih izmjena neće utjecati na interoperabilnost pametnog tahografa i njegovih sastavnih dijelova.
 3.2.Datum primjene specifikacija pametnog tahografa
 Iako je postignut znatan napredak u raspravama o sadržaju specifikacija pametnih tahografa, rasprave se još vode o datumu kada bi te specifikacije trebale postati obvezne za ugovorne stranke AETR-a koje nisu članice EU-a. Ruska Federacija zahtijeva prijelazno razdoblje od četiri godine počevši od stupanja na snagu odgovarajuće izmjene Sporazuma, tj. isto razdoblje kao i za primjenu prethodnih verzija tahografa u ugovornim strankama AETR-a.
 Takvim prijelaznim razdobljem znatno bi se odgodila primjena pametnog tahografa u ugovornim strankama AETR-a koje nisu članice EU-a. Ako se postigne dogovor o tehničkim specifikacijama pametnog tahografa i o datumu njihove primjene na sastanku SC.1 u listopadu 2021., s obzirom na očekivano vrijeme potrebno tajništvu Skupine stručnjaka da pripremi dokumentaciju za donošenje specifikacija i šestomjesečni postupak donošenja iz članka 22. Sporazuma, očekuje se da specifikacije neće biti donesene i uključene u Sporazum prije lipnja 2022. Ako specifikacije postanu obvezne četiri godine nakon datuma stupanja izmjene na snagu, ugovorne stranke AETR-a koje nisu članice EU-a ne bi prije lipnja 2026. počele s ugradnjom pametnog tahografa u vozila koja su novoregistrirana na njihovu državnom području, tj. oko sedam godina nakon EU-a.
 4.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije
 Uključivanjem verzije 2 pametnog tahografa u Sporazum doprinijet će se boljoj provedbi pravila o razdobljima vožnje i odmora u području AETR-a, bilježenjem dodatnih pozicija vozila u tahografu. S obzirom na to da će sva vozila registrirana u EU-u 2025.
 7
 morati biti opremljena verzijom pametnog tahografa verzije 2, uvrštavanjem specifikacija verzije 2 pametnog tahografa u Sporazum izbjeći će se i situacija u kojoj će vozila opremljena dvjema različitim verzijama pametnog tahografa dulje vrijeme nastaviti prometovati na teritoriju EU‐a.
 S obzirom na to da će vozila koja su nedavno registrirana u EU-u morati biti opremljena verzijom 2 pametnog tahografa od sredine 2023. nadalje, EU bi mogao prihvatiti da se ta verzija najkasnije do kraja 2025. ugradi u vozila koja su novoregistrirana u ugovornim strankama AETR-a koje nisu članice EU-a. Ugovornim strankama AETR-a koje nisu članice EU-a moglo bi se odobriti dodatno dvogodišnje prijelazno razdoblje za ugradnju verzije 2 pametnog tahografa u sva vozila uključena u prijevoz na području EU-a, tj. najkasnije do kraja 2027.
 Komisija je na sastanku Skupine stručnjaka o AETR-u u listopadu 2020. predstavila glavne funkcije verzije 2 pametnog tahografa i očekivane izmjene specifikacija koje su u ime Unije podnesene Tajništvu UNECE-a 8. travnja 2020. (specifikacije koje odgovaraju verziji 1 pametnog tahografa). EU će, na temelju provedbenog akta o tehničkim specifikacijama verzije 2 pametnog tahografa koji Komisija treba donijeti 2021., u kasnijoj fazi, najvjerojatnije na sastanku Skupine stručnjaka o AETR-u u listopadu 2021., predstaviti AETR-u revidirani tehnički dodatak (Dodatak 1.C) s tehničkim specifikacijama verzije 2 pametnog tahografa koje treba uključiti u Sporazum.
 Ujedno je potrebno izmijeniti određene aspekte stajališta koje treba zauzeti u ime EU-a kako je navedeno u Odluci (EU) 2016/1877. Kad je riječ o članku 22. Sporazuma, stajalištem EU-a utvrđenim u Odluci (EU) 2016/1877 predviđen je prijedlog u ime Unije za izmjene tog članka kako bi se, među ostalim, predvidjelo da se izmjene prihvaćaju ako manje od polovine nadležnih uprava ugovornih stranaka uputi glavnom tajniku prigovor na izmjene, dok je AETR-om trenutačno propisano da je dovoljno da jedna trećina ugovornih stranaka ospori izmjenu. Ugovorne stranke AETR-a koje nisu članice EU-a snažno su se usprotivile izmjeni koju je predložio EU. Stoga se više ne predlaže izmjena važećeg postupka iz članka 22.
 Štoviše, i u vezi sa stajalištem koje treba zauzeti u ime EU-a kako je navedeno u Odluci (EU) 2016/1877, nakon rasprava u Skupini stručnjaka o AETR-u više se ne čini potrebnim izbrisati članak 22.a Sporazuma koji će se i dalje primjenjivati na prethodne verzije tahografa.
 Izmjena članka 14. Sporazuma kojom bi se EU-u omogućilo pristupanje AETR-u, što je predmet Odluke Vijeća (EU) 2016/1877, nije uvažena pa će EU i dalje zahtijevati takvu izmjenu.
 EU je u listopadu 2020. Skupini stručnjaka o AETR-u objasnio preliminarna stajališta o pametnom tahografu i glavnim dodatnim funkcijama. EU je iznio i svoja preliminarna stajališta o datumima uvođenja verzije 2 pametnog tahografa iz Sporazuma. EU je potvrdio da će službeno stajalište EU-a biti podneseno tajništvu UNECE-a s obzirom na raspravu koja će se održati u Skupini stručnjaka o AETR-u u veljači 2021.
 Prvi nacrt prijedloga specifikacija verzije 2 pametnog tahografa mogao bi biti predstavljen na sastanku Skupine stručnjaka o AETR-u u veljači 2021.
 5.Sažetak predloženih izmjena
 5.1.Izmjena članka 10. radi upućivanja na tehničke specifikacije pametnog tahografa
 S obzirom na to da će tehničke specifikacije verzije 2 pametnog tahografa biti uvrštene kao novi Dodatak 1.C Prilogu Sporazumu, u članku 10. trebalo bi upućivati na te specifikacije za koje se smatra da ispunjavaju zahtjeve Sporazuma od datuma stupanja na snagu odgovarajuće izmjene Sporazuma.
 5.2.Izmjena članka 13. kojom se omogućuje prijelazno razdoblje za uvođenje pametnog tahografa
 Člankom 13. utvrđuje se prijelazno razdoblje od četiri godine prije nego što tehničke specifikacije tahografa postanu obvezne za ugovorne stranke AETR-a. Kad je riječ o verziji 2 pametnog tahografa, novoregistrirana vozila trebala bi biti opremljena pametnim tahografom najkasnije do 31. prosinca 2025. Vozila koja se upotrebljavaju u međunarodnom prijevozu trebala bi biti opremljena pametnim tahografom najkasnije do 31. prosinca 2027.
 5.3.Izmjena članka 14. kako bi se pristupanje AETR-u omogućilo organizacijama za regionalnu integraciju
 Člankom 14. mogućnost pristupanja AETR-u ograničena je samo na države koje su članice UNECE-a ili države koje su u UNECE primljene u savjetodavnom svojstvu. Kako bi se omogućilo pristupanje EU-a, članak 14. mora se izmijeniti tako da i organizacije za regionalnu integraciju ispunjavaju uvjete za pristupanje Sporazumu.
 5.4.Izmjena članka 22. radi primjene postupka utvrđenog u tom članku za izmjene tehničkih specifikacija pametnog tahografa
 Postupak utvrđen u članku 22. Sporazuma trebao bi se primjenjivati i na verziju 2 pametnog tahografa koja će biti definirana u novom Dodatku 1.C. Članak 22.a trebao bi ostati nepromijenjen u Sporazumu pa će se i dalje primjenjivati na digitalni tahograf.
 5.5.Uključivanje tehničkih specifikacija o pametnom tahografu kao Dodatak 1.C AETR-u
 Cjeloviti tekst tehničkih specifikacija verzije 2 pametnog tahografa trebalo bi uključiti u Sporazum kao Dodatak 1.C Prilogu Sporazumu. Prijedlog EU-a za Dodatak 1.C bit će dostupan 2021. Izradit će se na temelju specifikacija koje su u ime Unije dostavljene 8. travnja 2020. (verzija 1 pametnog tahografa) i specifikacija EU-a koje će Komisija donijeti 2021. na temelju Uredbe (EU) 2020/1054.
 5.6.Izmjena certifikata o homologaciji kako bi se uključila odobrenja za pametni tahograf i njegove sastavne dijelove
 Certifikat o homologaciji iz poglavlja III. Dodatka 2. mora se izmijeniti kako bi se u područje primjene certifikata uključio Dodatak 1.C, to jest pametni tahograf.
 6.Pravna osnova
 6.1.Postupovnopravna osnova
 6.1.1.Načela
 Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.
 Članak 218. stavak 9. UFEU-a primjenjuje se neovisno o tome je li Unija članica tijela ili stranka sporazuma
 8
 .
 Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali postoji mogućnost da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
 9
 .
 6.1.2.Primjena na ovaj predmet
 Radna skupina za cestovni promet (SC.1) tijelo je koje je osnovao UNECE.
 Akt o kojem se Radna skupina za cestovni promet treba usuglasiti prije upućivanja izmjena na donošenje glavnom tajniku Ujedinjenih naroda u skladu s člankom 21. Sporazuma akt je koji proizvodi pravne učinke. Prema međunarodnom pravu predviđeni akt bit će obvezujući u skladu s člankom 14. AETR-a.
 Predviđenim aktom ne dopunjuje se niti mijenja institucionalni okvir Sporazuma.
 Stoga je postupovnopravna osnova za predloženu Odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.
 6.2.Materijalnopravna osnova
 6.2.1.Načela
 Materijalnopravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnopravnoj osnovi, naime onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.
 6.2.2.Primjena na ovaj predmet
 Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na prometnu politiku.
 Stoga je materijalnopravna osnova predložene odluke članak 91. UFEU-a.
 6.3.Zaključak
 Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 91. u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.
 7.Objava predviđenog akta
 Primjereno je objaviti izmjene Sporazuma u Službenom listu Europske unije nakon njihova donošenja.
 2021/0013 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Skupini stručnjaka za Europski sporazum o radu posada vozila koje sudjeluju u međunarodnom cestovnom prijevozu (AETR) te u Radnoj skupini za cestovni promet Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 91. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)Europski sporazum o radu posada vozila u međunarodnom cestovnom prijevozu (AETR)
 10
 stupio je na snagu 5. siječnja 1976. Posljednji je put izmijenjen 20. rujna 2010.
 (2)U skladu s člankom 21. AETR-a svaka ugovorna stranka može glavnom tajniku Ujedinjenih naroda podnijeti prijedloge izmjena AETR-a. Prije podnošenja glavnom tajniku Ujedinjenih naroda o prijedlozima se najprije raspravlja u okviru Radne skupine za cestovni prijevoz („SC.1”) Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE).
 (3)Predviđeno je da će Skupina stručnjaka o AETR-u na svojoj 25. planiranoj sjednici u veljači 2021. i SC.1 na svojem 116. planiranom sastanku u listopadu 2021. raspravljati o izmjenama AETR-a radi donošenja pametnog tahografa.
 (4)U članku 22.a AETR-a predviđeno je da izmjene Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3821/85
 11
 o digitalnom tahografu automatski preuzimaju sve ugovorne stranke AETR-a, bez formalnog savjetovanja ili glasanja. Nedovoljna uključenost ugovornih stranaka AETR-a u proces razvoja i donošenja tehničkih specifikacija o digitalnim tahografima važan je uzrok nezadovoljstva nekih od tih ugovornih stranaka. U Komunikaciji Komisije naslovljenoj „Digitalni tahograf: Nacrt za buduće aktivnosti”
 12
 prepoznata je činjenica da se tim mehanizmom ugrožava ispravna i usklađena provedba digitalnog tahografa u ugovornim strankama koje nisu države članice EU-a. Stoga je u interesu Unije da se izmijeni postupak donošenja odluka u pogledu digitalnih tahografa i da se u Skupini stručnjaka za AETR predloži primjena postupka utvrđenog u članku 22. stavcima 1., 2. i 3. za uključivanje tehničkih specifikacija pametnog tahografa u AETR. Članak 22.a trebao bi ostati na snazi radi mogućih budućih izmjena prethodnih verzija tahografa.
 (5)Člankom 10. AETR-a propisano je da se za tahograf čija se izrada, ugradnja, uporaba i ispitivanje provode u skladu s Uredbom (EEZ) br. 3821/85 smatra da zadovoljava zahtjeve AETR-a. Članak 10. trebalo bi izmijeniti kako bi se uključilo upućivanje na tehničke specifikacije pametnog tahografa, za koje bi se trebalo smatrati da ispunjavaju zahtjeve AETR-a od datuma stupanja na snagu Dodatka 1.C Prilogu AETR-u.
 (6)Točan datum primjene pametnog tahografa u AETR-u trebalo bi utvrditi u članku 13. AETR-a o prijelaznim odredbama.
 (7)Člankom 14. AETR-a nije dopušteno pristupanje tijela osim država članica UNECE-a i država uključenih u rad UNECE-a u savjetodavnom svojstvu. Stoga bi, radi omogućivanja EU-ova pristupanja AETR-u, članak 14. trebalo izmijeniti kako bi se predvidjelo pristupanje organizacija za regionalnu integraciju AETR-u.
 (8)Nekoliko je argumenata u prilog EU-ovu pristupanju AETR-u. Prvo, Unija ima isključivu nadležnost u području rada posada vozila koje sudjeluju u međunarodnom cestovnom prijevozu, kako je potvrđeno u predmetu 22/70. Drugo, takvim bi se pristupanjem zajamčila djelotvorna zastupljenost interesa Unije u AETR-u. Konačno, zbog posebnosti AETR-a i predloženog procesa donošenja odluka opravdavano je da Unija bude ugovorna stranka.
 (9)Tehničke specifikacije pametnog tahografa koje treba uključiti u AETR kao Dodatak 1.C Prilogu toj Uredbi trebalo bi izraditi na temelju specifikacija koje su 8. travnja 2020. u ime Unije dostavljene Skupini stručnjaka o AETR-u i na temelju specifikacija koje Komisija treba donijeti 2021. na temelju Uredbe (EU) 2020/1054 Europskog parlamenta i Vijeća
 13
 .
 (10)Certifikat o homologaciji za digitalne tahografe naveden u Dodatku 2. Priloga III. AETR-u trebalo bi izmijeniti kako bi se mogao upotrebljavati i za homologaciju pametnih tahografa i njihovih sastavnih dijelova.
 (11)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u Skupini stručnjaka o AETR-u i u Radnoj skupini za cestovni promet kako bi se postiglo paneuropsko usklađivanje u području tahografa u cestovnom prometu.
 (12)Stajalište Unije zauzimaju države članice Unije koje su članice Skupine stručnjaka o AETR-u i Radne skupine UNECE-a za cestovni prijevoz, djelujući zajednički,
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na 25. sastanku Skupine stručnjaka o Europskom sporazumu o radu posada vozila u međunarodnom cestovnom prijevozu (AETR) i na 116. sastanku Radne skupine UNECE-a za cestovni prijevoz mora biti u skladu s predloženim izmjenama AETR-a iz Priloga ovoj Odluci.
 Formalne i manje izmjene stajališta iz prvog stavka mogu se dogovoriti bez potrebe za izmjenom tog stajališta.
 Članak 2.
 1.Stajalište iz članka 1. zauzimaju države članice Unije koje su članice Skupine stručnjaka o AETR-u i Radne skupine UNECE-a za cestovni prijevoz, djelujući zajednički.
 2.Države članice dostavljaju predložene izmjene Skupini stručnjaka o AETR-u.
 Članak 3.
 Ova je Odluka upućena državama članicama.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 Uredba (EU) 2020/1054 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2020. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 561/2006 s obzirom na minimalne zahtjeve u pogledu maksimalnih dnevnih i tjednih vremena vožnje, minimalnih stanki te dnevnih i tjednih razdoblja odmora i Uredbe (EU) br. 165/2014 s obzirom na pozicioniranje s pomoću tahografa (SL L 249, 15.7.2020., str. 1.).
 (2)
 Odluka Vijeća (EU) 2016/1877 od 17. listopada 2016. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Skupini stručnjaka za Europski sporazum o radu posada vozila koje sudjeluju u međunarodnom cestovnom prometu (AETR) te u Radnoj skupini za cestovni promet Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (SL L 288, 22.10.2016., str. 49.).
 (3)
 Uredba (EU) br. 165/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. veljače 2014. o tahografima u cestovnom prometu, stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3821/85 o tahografu u cestovnom prometu i izmjeni Uredbe (EZ) br. 561/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju određenog socijalnog zakonodavstva koje se odnosi na cestovni promet (SL L 60, 28.2.2014., str. 1.).
 (4)
 Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/799 оd 18. ožujka 2016. o provedbi Uredbe (EU) br. 165/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju tehničkih zahtjeva za izradu, ispitivanje, ugradnju, rad i popravak tahografa i njihovih sastavnih dijelova (SL L 139, 26.5.2016., str. 1.).
 (5)
 Odluka Vijeća (EU) 2018/1926 od 19. studenoga 2018. o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u Skupini stručnjaka Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu o Europskom sporazumu o radu posada vozila u međunarodnom cestovnom prijevozu (SL L 313, 10.12.2018., str. 13.).
 (6)
 Uredba (EU) 2020/1054 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2020. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 561/2006 s obzirom na minimalne zahtjeve u pogledu maksimalnih dnevnih i tjednih vremena vožnje, minimalnih stanki te dnevnih i tjednih razdoblja odmora i Uredbe (EU) br. 165/2014 s obzirom na pozicioniranje s pomoću tahografa (SL L 249, 31.7.2020., str. 1.).
 (7)
 Usp. članak 3. stavak 4. i članak 4. točku (a) Uredbe (EU) br. 165/2014, kako je izmijenjena Uredbom (EU) 2020/1054.
 (8)
 Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točka 64.
 (9)
 Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točke od 61 do 64.
 (10)
 SL L 95, 8.4.1978., str. 1.
 (11)
 Uredba Vijeća (EEZ) br. 3821/85 od 20. prosinca 1985. o tahografu u cestovnom prometu (SL L 370, 31.12.1985., str. 8.)
 (12)
 COM(2011) 454 final.
 (13)
 Uredba (EU) 2020/1054 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2020. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 561/2006 s obzirom na minimalne zahtjeve u pogledu maksimalnih dnevnih i tjednih vremena vožnje, minimalnih stanki te dnevnih i tjednih razdoblja odmora i Uredbe (EU) br. 165/2014 s obzirom na pozicioniranje s pomoću tahografa (SL L 249, 31.7.2020., str. 1.).
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 25.1.2021.
 COM(2021) 26 final
 PRILOG
 Prijedlogu odluke Vijeća o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Skupini stručnjaka za Europski sporazum o radu posada vozila koje sudjeluju u međunarodnom cestovnom prijevozu (AETR) te u Radnoj skupini za cestovni promet Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu
 PRILOG
 AETR se mijenja kako slijedi:
 (1)u članku 1. dodaje se sljedeća točka:
 „(x)
 Za potrebe ovog Sporazuma „organizacija za regionalnu integraciju” znači organizacija koju su osnovale suverene države određene regije i koja ima nadležnost u određenim pitanjima koja su uređena ovim Sporazumom te je ovlaštena potpisati i ratificirati, prihvatiti i odobriti ovaj Sporazum ili mu pristupiti.”
 (2)u članku 10. dodaje se sljedeći stavak 4.:
 „4.
 Od datuma stupanja na snagu Dodatka 1.C Prilogu ovom Sporazumu smatra se da su vozila opremljena nadzornim uređajem koji ispunjava zahtjeve Provedbene uredbe Komisije (EU) 2016/799
 1
 i njezinih akata o izmjenama ili zahtjeve Dodatka 1.C Prilogu ovom Sporazumu u pogledu izrade, ugradnje, upotrebe i ispitivanja u skladu sa zahtjevima ovog Sporazuma.”
 (3)u članku 13. stavku 2. dodaje se sljedeća točka (c):
 „(c)
 Dodatak 1.C postaje obvezan za zemlje koje su ugovorne stranke ovog Sporazuma najkasnije 31. prosinca 2025. Na temelju toga, sva vozila obuhvaćena ovim Sporazumom koja se prvi put stavljaju u uporabu od 1. siječnja 2026. opremaju se digitalnim nadzornim uređajem koji ispunjava te nove zahtjeve. Od dana stupanja na snagu odgovarajućih izmjena ovog Sporazuma, ugovorne stranke koje još nisu provele te izmjene u svojim zemljama prihvaćaju i nadziru na svojem državnom području vozila registrirana u drugoj ugovornoj stranci ovog Sporazuma koja su već opremljena takvim digitalnim nadzornim uređajem.
 Od 1. siječnja 2028. sva vozila koja se upotrebljavaju u međunarodnom prijevozu moraju biti opremljena digitalnim nadzornim uređajem koji ispunjava zahtjeve iz Dodatka 1.C.
 Ugovorne stranke poduzimaju potrebne korake kako bi kartice vozača iz Dodatka 1.C mogle izdavati najkasnije 1. listopada 2025.”;
 (4)članak 14. mijenja se kako slijedi:
 (a)umeće se sljedeći stavak 1.a:
 „1.a
 Ovaj Sporazum mogu potpisati i organizacije za regionalnu integraciju.
 U svrhu izmjene dodataka 1., 1.B, 1.C, 2. i 3. predstavnik organizacije za regionalnu integraciju koja je ugovorna stranka Sporazuma smije glasati u ime država članica organizacije, bez njihove nužne prisutnosti na glasovanju.”
 (b)stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:
 „5.
 Za svaku državu ili organizaciju za regionalnu integraciju koja ratificira ovaj Sporazum ili mu pristupi nakon što je položila osmu ispravu o ratifikaciji ili pristupanju iz stavka 4. ovog članka, ovaj Sporazum stupa na snagu 180 dana nakon što je ta država ili organizacija za regionalna integraciju položila ispravu o ratifikaciji ili pristupanju.”;
 (5)članak 22. mijenja se kako slijedi:
 (a)stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:
 „1.
 Dodaci 1., 1.C i 2. Priloga ovom Sporazumu mogu se mijenjati u skladu s postupkom utvrđenim u ovome članku.
 2.
 Na zahtjev ugovorne stranke sve predložene izmjene dodataka 1., 1.C ili 2. Priloga ovom Sporazumu razmatra Glavna radna skupina za cestovni prijevoz Gospodarske komisije za Europu.”
 (b)dodaje se sljedeći stavak 6.:
 „6.
 Ako je za predložene izmjene dodatka 1.C Priloga ovom Sporazumu potrebna izmjena drugih odredaba Sporazuma, izmjene dodatka 1.C ne mogu stupiti na snagu prije stupanja na snagu izmjena tih drugih odredaba u skladu s člankom 21. Ako su u takvom slučaju izmjene Dodatka 1.C predstavljene istodobno s izmjenama drugih odredaba Sporazuma, datum njihova stupanja na snagu je datum koji proizlazi iz primjene postupka iz članka 21.”;
 (6)umeće se novi Dodatak 1.C na temelju tehničkih specifikacija koje Komisija treba donijeti u skladu s Uredbom (EU) 2020/1054
 2
 Europskog parlamenta i Vijeća, kako su prilagođene kontekstu AETR-a;
 (7)u Dodatku 2. Poglavlje III. „Certifikat o homologaciji za proizvode u skladu s Dodatkom 1.B” zamjenjuje se sljedećim:
 „III. Certifikat o homologaciji za proizvode u skladu s Dodatkom 1.B/1.C (1)
 Nakon što ugovorna stranka odobri homologaciju, podnositelju zahtjeva izdaje certifikat o homologaciji sastavljen u skladu s obrascem u nastavku. Ugovorne stranke upotrebljavaju preslike tog dokumenta kako bi o odobrenju ili povlačenju homologacije obavijestile ostale ugovorne stranke.
 Certifikat o homologaciji za proizvode u skladu s Dodatkom 1.B/1.C (1)
 Naziv nadležnog tijela
 Izjava o (2):
 homologaciji
 povlačenju homologacije
 modela nadzornog uređaja
 sastavnog dijela nadzornog uređaja (3)
 kartice vozača
 kartice radionice
 kartice poduzeća
 kartice inspektora
 Homologacijski br. ....................................
 (1)Proizvodne ili trgovačke oznake
 (2)Naziv modela
 (3)Ime proizvođača
 (4)Adresa proizvođača
 (5)Podneseno za homologaciju dana.............................................
 (6)Ispitni laboratoriji
 (7)Datum i broj izvješća...............................................
 (8)Datum homologacije
 (9)Datum povlačenja homologacije
 (10)Modeli sastavnih dijelova nadzornog uređaja za
 koji je sastavni dio namijenjen...........................................
 (11)Mjesto
 .
 (12)Datum......................................................................
 (13)Priložena opisna dokumentacija.....................................
 (14)Napomene (uključujući stavljanje plombi ako je potrebno)............
 ...................................................................................
 ...................................................................................
 .............................
 (Potpis)
 (1) Navesti Dodatak 1.B ili 1.C
 (2) Označiti odgovarajuća polja
 (3) Navesti sastavni dio na koji se odnosi obavijest”
 (1)
 Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/799 оd 18. ožujka 2016. o provedbi Uredbe (EU) br. 165/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju tehničkih zahtjeva za izradu, ispitivanje, ugradnju, rad i popravak tahografa i njihovih sastavnih dijelova (SL L 139, 26.5.2016., str. 1.).
 (2)
 Uredba (EU) 2020/1054 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2020. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 561/2006 s obzirom na minimalne zahtjeve u pogledu maksimalnih dnevnih i tjednih vremena vožnje, minimalnih stanki te dnevnih i tjednih razdoblja odmora i Uredbe (EU) br. 165/2014 s obzirom na pozicioniranje s pomoću tahografa (SL L 249, 31.7.2020., str. 1.).


text:
Računalna mreža je skupina dva ili više međusobno povezanih računala koji dijele neke resurse (podatke, sklopovlje, programe...). Računala se smatraju povezanima ako mogu razmjenjivati informacije. Računalna mreža u širem smislu sadrži i ostale čvorove kao što su prospojnik ili usmjernik. Čvorovi računalne mreže u međusobnoj komunikaciji koriste komunikacijske protokole.
 Mreža znači komunikacijska infrastruktura koju čine topologija poveznica, arhitektura, komponente, organizacijska načela, komunikacijski postupci i komunikacijski formati (protokoli)
 Klasifikacija računalnih mreža
 Računalne se mreže svrstavaju prema zemljopisnom području koje pokrivaju:
 PAN (Personal Area Network) – mreže s uskim područjem spajanja (Bluetooth, IRDA)
 LAN (Local Area Network) – lokalna mreža koja je na primjer u jednoj zgradi ili prostoriji
 MAN (Metropolitan Area Network) – mreža koja se prostire preko područja jednog grada
 WAN (Wide Area Network) – široko područna mreža – kao npr. Internet
 Računalne se mreže također mogu svrstati prema sustavima koje spajaju ili prema tome što sačinjava mrežni sustav:
 SAN (Storage Area Network) – mreža za spajanje računala na spremišta podataka
 VLAN (Virtual LAN)
 WLAN (Wireless LAN) – bežična lokalna mreža (Wi-Fi)
 Model računalne mreže
 OSI - (Open Systems Interconnect) – International Organization for Standardization network model (ISO)
 Hardver u računalnim mrežama
 Osim samih računala povezanih u računalne mreže (te su dakle i sama računala dio mreža i spadaju u ovaj popis) velik je broj različitih vrsta hardvera koji služi kao fizička infrastruktura računalnih mreža:
 Računalo
 Usmjerivač
 Premosnik
 Bežična pristupna točka
 Optički kabel (svjetlovod)
 Bakreni kabel (UTP, STP...)
 Radio valovi
 Protokoli i arhitekture
 Dva najčešće spominjana slojevita modela računalnih mreža su OSI Reference (preporučen) model te tzv. TCP/IP ili IP grupa protokola. Dok je OSI model 7-slojni, TCP/IP je 4-slojni model, te je jednoznačno preklapanje nemoguće. Stoga se različiti protokoli i arhitekture računalnih mreža često referenciraju na jedan od ta dva modela, odnosno nalaze svoje mjesto na nekom od slojeva navedenih modela.
 Ovo je prikaz OSI modela s upisanim nekim od postojećih mrežnih protokola i arhitektura:
 Usporedimo li OSI model s 4-slojnim TCP/IP stogom, primjetno je da je aplikacijski sloj TCP/IP modela razdvojen na gornja tri sloja OSI modela iako ne utječu na funkcionalnost prijenosa podataka. Ideja je bila da navedeni modeli pomažu proizvođačima u izradi kompatibilnih mreža, stoga je također primjetno da se sam IP protokol može promatrati kao jedan sloj u kompletnom TCP/IP modelu:
 Vidi još
 Klijentsko-poslužnička arhitektura
 Izvori
 Vanjske poveznice
 Računalne mreže
 Računalne mreže - razvoj i značajke


type: contracts

text:
 8.11.2012
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 309/1
 AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 123/2012 HATÁROZATA
 (2012. július 13.)
 az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás I. mellékletének (Állat- és növény-egészségügyi kérdések) módosításáról
 AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,
 mivel:
 (1)
 A megállapodás I. mellékletét a 2012. június 15-i 104/2012 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította.
 (2)
 A méhek egészségét vizsgáló uniós referencialaboratórium kijelöléséről, a laboratórium részére további kötelezettségek és feladatok meghatározásáról és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VII. mellékletének módosításáról szóló, 2011. február 2-i 87/2011/EU bizottsági rendeletet (2) bele kell foglalni a megállapodásba.
 (3)
 Ez a határozat a halaktól és a tenyésztett víziállatoktól különböző élő állatokat érintő jogszabályokra vonatkozik. A megállapodás I. melléklete I. fejezete bevezető részének (2) bekezdésében meghatározottak szerint az e tárgykörökkel kapcsolatos jogszabályok nem alkalmazandók Izlandra. Ez a határozat ennélfogva nem alkalmazandó Izlandra.
 (4)
 Ez a határozat állat-egészségügyi kérdéseket érintő jogszabályokra vonatkozik. Az állat-egészségügyi kérdésekre vonatkozó jogszabályok nem alkalmazandók Liechtensteinre, amíg az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodás kiterjed Liechtensteinre, a megállapodás I. mellékletének ágazati kiigazításaiban meghatározottak szerint. Ez a határozat ezért nem alkalmazandó Liechtensteinre,
 ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
 1. cikk
 A megállapodás I. melléklete I. fejezetének 11. pontja (882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) a következő francia bekezdéssel egészül ki:
 „—
 32011 R 0087: a Bizottság 2011. február 2-i 87/2011/EU rendelete (HL L 29., 2011.2.3., 1. o.).”
 2. cikk
 A 87/2011/EU bizottsági rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő norvég nyelvű szövege hiteles.
 3. cikk
 Ez a határozat 2012. július 14-én lép hatályba, feltéve, hogy az EGT Vegyes Bizottság a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megkapta (3).
 4. cikk
 Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.
 Kelt Brüsszelben, 2012. július 13-án.
 az EGT Vegyes Bizottság részéről
 az elnök
 Atle LEIKVOLL
 (1) HL L 270., 2012.10.4., 3. o.
 (2) HL L 29., 2011.2.3., 1. o.
 (3) Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.


text:
Lietuvos Respublikos valstybės saugumo departamentas (LR VSD, VSD) – Lietuvos valstybės institucija, atskaitinga Seimui ir prezidentui. Institucijos paskirtis – stiprinti Lietuvos nacionalinį saugumą, renkant informaciją apie rizikos veiksnius, pavojus ir grėsmes, pateikiant ją nacionalinį saugumą užtikrinančioms institucijoms ir šalinant šiuos rizikos veiksnius, pavojus ir grėsmes. Tai įgyvendinama vykdant žvalgybą, kontržvalgybą ir įslaptintos informacijos apsaugą.
 VSD istorija siekia 1918 m., kuomet buvo įkurtas tuometinės kariuomenės žvalgybos skyrius. Veikla nutraukta po Lietuvos okupacijos 1940 m. Departamentas atkurtas po nepriklausomybės atgavimo – 1990 m., pirmuoju vadovu tapo Mečys Laurinkus. Dabartinis departamento vadovas – Darius Jauniškis.
 Veikla
 Žvalgyba
 Pagrindinis žvalgybos uždavinys – nustatyti iš užsienio kylančias grėsmes, galinčias turėti reikšmės valstybės suverenitetui, teritorijos neliečiamybei ir vientisumui, konstitucinei santvarkai, valstybės interesams, gynybinei ir ekonominei galiai.
 VSD bendradarbiauja su kitų valstybių žvalgybos ir specialiosiomis tarnybomis Europos ir transatlantinio saugumo užtikrinimo srityje.
 Kontržvalgyba
 Kontržvalgybos uždaviniai:
 prognozuoti, nustatyti ir šalinti rizikos veiksnius, pavojus ir grėsmes, kylančius Lietuvos Respublikos viduje ir galinčius turėti įtakos visuomeniniams politiniams, ekonominiams procesams, taip pat kuriais gali būti pažeidžiami valstybės suverenitetas, teritorijos neliečiamybė ir vientisumas, konstitucinė santvarka, valstybės interesai, gynybinė ir ekonominė galia;
 nustatyti užsienio valstybių žvalgybos, saugumo institucijų ir su jomis susijusių asmenų veiklą, galinčią pažeisti valstybės suverenitetą, teritorijos neliečiamybę ir vientisumą, konstitucinę santvarką, valstybės interesus, gynybinę ir ekonominę galią, ir šalinti šiuos rizikos veiksnius, pavojus ir grėsmes;
 organizuoti ir vykdyti informacijos, sudarančios valstybės ar tarnybos paslaptį, apsaugą ir kontroliuoti, kaip tokia informacija yra saugoma Lietuvos Respublikos viduje ir Lietuvos Respublikos institucijose užsienyje.
 Įslaptintos informacijos apsauga
 VSD, atlikdamas pavestą įslaptintos informacijos apsaugos funkciją, tikrina fizinių asmenų bei ūkio subjektų, kuriems reikalinga susipažinti su įslaptinta informacija, atitikimą teisės aktų nustatytiems reikalavimams, atlieka įslaptintos informacijos apsaugai keliamų reikalavimų laikymosi kontrolę bei kitus įslaptintos informacijos apsaugos veiksmus.
 Istorija
 Tarpukaris
 Nepriklausomos Lietuvos valstybės kūrimosi pirmojo etapo (1918–1922 m.) specifika lėmė, kad slaptoji tarnyba pirmiausia buvo įsteigta kariuomenėje 1918 m. spalio 27 dieną. Tuo metu kaip tik karinės pajėgos buvo Lietuvos nacionalinio saugumo garantas. Kariuomenėje veikusi slaptoji tarnyba iš nedidelės Žinių dalies pavirto gerai organizuota įstaiga – Žvalgybos skyriumi. Tik 1923 m., kai padėtis Rytų Europoje stabilizavosi ir Lietuvos valstybę pripažino visa tarptautinė bendruomenė, žvalgybos skyrius buvo reorganizuotas: karinė žvalgyba ir kontržvalgyba paliktos kariškiams, politinis sekimas (saugumo tarnyba) perduotas Vidaus reikalų ministerijai. Nuo tada abi buvusio Žvalgybos skyriaus tarnybos plėtojosi savarankiškai. 1923 m. rugpjūčio–gruodžio mėn. ji vadinosi Vidaus reikalų ministerijos Kriminaliniu skyriumi „B“. 1924–1926 m. pervadinta į Politinės policijos skyrių, o 1927 m. pradžioje – į Kriminalinės policijos valdybos skyrių „A“, kuris 1928 m. tapo I skyriumi.
 1933 metų birželio 1-ąją Kriminalinės policijos valdyba buvo reorganizuota į Valstybės saugumo departamentą. Ši data laikytina VSD institucijos įkūrimo diena. Tuomet buvęs I skyrius ėmė vadintis Saugumo policija. Šios žinybos paskirtis buvo pristabdyti arba nutraukti antivalstybinių (komunistinių, nacistinių ar panašių) grupuočių veiklą, užkirsti kelią įvairių sąmokslininkų rengiamiems perversmams ir pučams.
 1940 m. birželio 10 d. paskutinis Valstybės saugumo departamento direktorius A. Povilaitis įsakė sunaikinti agentūrines bylas ir kitus slaptus dokumentus. 1940 m. birželio 15 d. į Lietuvą įriedėję sovietiniai tankai užėmė pozicijas ir greta Valstybės saugumo departamento. Ilgametis saugumo tarnybos vadovas A. Povilaitis tapo viena pirmųjų sovietinio teroro aukų.
 Po 1990 m.
 1990 m. kovo 26 d. Lietuvos Respublikos Vyriausybė prie Ministrų kabineto įsteigė Valstybės saugumo departamentą. 1991 m. pabaigoje Valstybės saugumo departamentas buvo reorganizuotas į Nacionalinio saugumo tarnybą, o 1992 m. liepos 31 d. Vyriausybės nutarimu pervadinama į Saugumo tarnybą. 1994 m. gegužės 9 d. vietoje Saugumo tarnybos buvo įsteigtas Valstybės saugumo departamentas. Tais pačiais metais Seimas priėmė Valstybės saugumo departamento įstatymą, kuriame buvo apibrėžtos tarnybos veiklos sritys. Metų pabaigoje Vyriausybė patvirtino Valstybės saugumo departamento statutą.
 Tuo metu Departamentui buvo priskirta nemažai funkcijų, kurios nebūdingos žvalgybos institucijai:
 tirti VSD kompetencijai priklausančius nusikaltimus, ieškoti nusikaltėlių ir atlikti jų kvotą;
 imtis priemonių valstybės ekonominių pagrindų apsaugai;
 užtikrina šalies vadovų ir oficialių Lietuvos svečių apsaugą;
 saugoti nuo avarijų ir katastrofų strateginę reikšmę turinčius objektus;
 užtikrinti vyriausybinio ryšio apsaugą;
 tirti valstybės pareigūnų ir kitų asmenų nusikalstamas veikas, dėl kurių galėjo būti padaryta didelė žala valstybės interesams.
 2010 m. sausio 21 d. pirmą kartą aukščiausiu valstybės valdymo lygmeniu buvo apsispręsta, kokiais principais savo veikloje turėtų vadovautis nacionalinės žvalgybos institucijos ir ypatingai Valstybės saugumo departamentas. Vykdant VSD pertvarką buvo siekiama, kad Departamentas taptų klasikinė žvalgybos tarnyba, kurios veikla nebūtų susijusi su baudžiamuoju persekiojimu. 2010 m. gruodžio 23 d. įstatymu VSD buvo panaikinta ikiteisminio tyrimo funkcija. Taip buvo išreikšta politinė valia Departamentą traktuoti kaip žvalgybos, o ne teisėsaugos instituciją. Buvo patikslinta VSD veikla – kryptingai plėtojama pagrindinė institucijos darbo kryptis – žvalgyba ir kontržvalgyba. Nuo 2011 m. birželio 1 d., VSD iniciatyva, Valstybės ir tarnybos paslapčių įstatymu atriboti ginčus nagrinėjančią instituciją – Paslapčių apsaugos koordinavimo komisiją (PAKK) ir Valstybės saugumo departamentą, kuris buvo potencialus šių ginčių dalyvis (iki tol VSD direktorius buvo ir PAKK pirmininkas).
 2012 m. spalio 17 d. Seime priimtas naujos redakcijos Žvalgybos įstatymas. Pagal jį nuo Valstybės saugumo departamento buvo atskirta telekomunikacijų tinklus prižiūrinti tarnyba – Vyriausybinių ryšių centras, finansinių nusikaltimų tyrimai, dalyvavimas šalies ūkinių reikalų tvarkyme, šeimyninių ginčų sprendimai ir panašiai. Žvalgybos įstatymu galutinai įtvirtintas Valstybės saugumo departamento kaip nepolitinės institucijos statusas.
 Vadovai
 VSD vadovą penkerių metų kadencijai Seimo pritarimu skiria Lietuvos Respublikos prezidentas. VSD bei VSD organizacijoms pirmtakėms vadovavo (pateikiama chronologine tvarka):
 Vidaus reikalų ministerijos Kriminalinis skyrius „B“
 Antanas Račys (1923 m. rugpjūčio 1 d. – 1924 m. sausio 1 d.)
 Vidaus reikalų ministerijos Politinės policijos skyrius
 Antanas Račys (1924 m. sausio 1 d. – 1926 m. liepos 20 d.)
 Ignas Paškevičius (1926 m. liepos 20 d. – 1926 m. gruodžio 17 d.)
 Bronius Vėžys (1926 m. gruodžio 17 d. – 1926 m. gruodžio 23 d.)
 Antanas Račys (1926 m. gruodžio 23 d. – 1927 m. sausio 12 d.)
 Vidaus reikalų ministerijos Kriminalinė policija
 Jonas Polovinskas-Budrys (1927 m. sausio 12 d. – 1928 m. sausio 1 d.)
 Aleksandras Survila (1928 m. sausio 1 d. – 1929 m. lapkričio 1 d.)
 Steponas Rusteika (1930 m. vasario 1 d. – 1931 m. balandžio 2 d.)
 Jonas Statkus (1931 m. vasario 1 d. – 1933 m. gegužės 12 d.)
 Vidaus reikalų ministerijos Kriminalinės policijos skyrius „A“ (nuo 1928 m. kovo 13 d. – I skyrius)
 Aleksandras Survila (1927 m. gegužė – 1927 m. lapkritis)
 Jonas Statkus (1928 m. – 1931 m. balandžio 2 d.)
 Augustinas Povilaitis (1931 m. balandžio 2 d. – 1933 m. gegužės 12 d.)
 Vidaus reikalų ministerijos Valstybės saugumo departamentas
 Jonas Statkus (1933 m. gegužės 12 d. – 1934 m. rugsėjo 1 d.)
 Augustinas Povilaitis (1934 m. rugsėjo 1 d. – 1940 m. birželio 13 d.)
 Antanas Sniečkus (1940 m. birželio 19 d. – 1940 m. rugpjūčio 15 d.)
 Valstybės saugumo departamento Valstybės saugumo policija
 Augustinas Povilaitis (1933 m. gegužės 12 d. – 1934 m. rugsėjo 1 d.)
 Felicijonas Bortkevičius (1935 m. rugsėjis – 1940 m. birželio 15 d.)
 Valstybės saugumo departamentas prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės (1990 m. kovo 26 d. – 1991 m. gruodžio 2 d.)
 Mečys Laurinkus (1990 m. kovo 26 d. – 1991 m. kovo 19 d.)
 Viktoras Zedelis (laikinai ėjo pareigas 1991 m. kovo 19 d. – 1991 m. rugsėjo 27 d.)
 Zigmas Vaišvila (1991 m. rugsėjo 27 d. – 1992 m. kovo 19 d.)
 Nacionalinė saugumo tarnyba (1991 m. gruodžio 2 d. – 1992 m. liepos 31 d.)
 Balys Gajauskas (1992 m. balandžio 22 d. – 1992 m. rugpjūčio 11 d.)
 Saugumo tarnyba (1992 m. liepos 31 d. – 1994 m. gegužės 9 d.)
 Petras Plumpa (1992 m. rugpjūčio 11 d. – 1993 m. sausio 4 d.)
 Jurgis Jurgelis (1993 m. sausio 4 d. – 1994 m. gegužės 9 d.)
 Valstybės saugumo departamentas (nuo 1994 m. gegužės 9 d.)
 Jurgis Jurgelis (1994 m. gegužės 9 d. – 1998 m. birželio 3 d.)
 Mečys Laurinkus (1998 m. birželio 3 d. – 2004 m. balandžio 30 d.)
 Arvydas Pocius (2004 m. balandžio 30 d. – 2007 m. birželio 12 d.)
 Povilas Malakauskas (2007 m. birželio 12 d. – 2009 m. gruodžio 28 d.)
 Gediminas Grina (2010 m. balandžio 9 d. – 2015 m. balandžio 13 d.)
 Darius Jauniškis (nuo 2015 m. balandžio 14 d.)
 Šaltiniai
 Literatūra
 Arvydas Anušauskas „Lietuvos slaptosios tarnybos, 1918–1940“, Vilnius, Mintis, 1993, ISBN 5-417-00652-1
 Nuorodos
 Oficiali Lietuvos Respublikos valstybės saugumo departamento tinklavietė (lietuvių, anglų k.)
 Lietuvos specialiosios tarnybos
 Seimui atskaitingos institucijos


text:
 Fontos jogi nyilatkozat
 |
 12008E/PRO/02
 Az Európai Unió működéséről szóló szerződés egységes szerkezetbe foglalt változata - JEGYZŐKÖNYVEK - (2.) Jegyzőkönyv: a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról
 Hivatalos Lap 115 , 09/05/2008 o. 0206 - 0209
 (2.) JEGYZŐKÖNYVA SZUBSZIDIARITÁS ÉS AZ ARÁNYOSSÁG ELVÉNEK ALKALMAZÁSÁRÓLA MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,AZZAL A KÍVÁNSÁGGAL, hogy biztosítsák, hogy a döntéseket az Unió polgáraihoz a lehető legközelebb eső szinten hozzák meg,AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy megállapítsák a szubszidiaritásnak és az arányosságnak az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt elve alkalmazásának feltételeit, továbbá hogy létrehozzanak egy, az ezen elvek alkalmazásának az ellenőrzésére irányuló rendszert,MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolnak:1. cikkValamennyi intézmény biztosítja a szubszidiaritás és az arányosság elvének folyamatos tiszteletben tartását az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározottak szerint.2. cikkA jogalkotási aktusokra irányuló javaslatok előterjesztése előtt a Bizottság széles körű konzultációt folytat. Ennek során, adott esetben, a tervezett intézkedés regionális és helyi vonatkozásait is figyelembe kell venni. Különösen sürgős esetekben a Bizottság nem folytat ilyen konzultációt. Az erre vonatkozó döntését a javaslatban meg kell indokolnia.3. cikkE jegyzőkönyv alkalmazásában "jogalkotási aktus tervezete" a Bizottság azon javaslata, a tagállamok egy csoportja vagy az Európai Parlament azon kezdeményezése, a Bíróság azon kérelme, az Európai Központi Bank azon ajánlása, illetve az Európai Beruházási Bank azon kérelme, amely jogalkotási aktus elfogadására irányul.4. cikkA Bizottság a jogalkotási aktusok tervezeteit és módosított tervezeteit az uniós jogalkotóknak történő továbbítással egyidejűleg továbbítja a nemzeti parlamenteknek.Az Európai Parlament jogalkotási aktusokra vonatkozó tervezeteit és módosított tervezeteit továbbítja a nemzeti parlamenteknek.A tagállamok egy csoportjától, a Bíróságtól, az Európai Központi Banktól, illetőleg az Európai Beruházási Banktól származó, jogalkotási aktusokra vonatkozó tervezeteket és módosított tervezeteket a Tanács továbbítja a tagállamok nemzeti parlamentjeinek.Az Európai Parlament a jogalkotási állásfoglalásait, a Tanács pedig az álláspontjait azok elfogadását követően továbbítja a nemzeti parlamenteknek.5. cikkA jogalkotási aktusok tervezeteit a szubszidiaritás és az arányosság elve tekintetében külön indokolni kell. Minden jogalkotási aktus tervezetének egy külön feljegyzésben részletesen tartalmaznia kell azokat az adatokat, amelyek a szubszidiaritás és az arányosság elvével való összhang megítéléséhez szükségesek. Ennek a feljegyzésnek adatokat kell tartalmaznia a tervezet előrelátható pénzügyi hatásairól, továbbá – irányelv esetében – a tagállamok, illetve adott esetben a régiók által annak végrehajtására elfogadandó jogszabályokra vonatkozó hatásairól. Az annak megállapításához vezető okokat, hogy egy uniós cél az Unió szintjén jobban megvalósítható, minőségi és – ahol csak lehetséges – mennyiségi mutatókkal kell alátámasztani. A jogalkotási aktus tervezetének figyelembe kell vennie annak szükségességét, hogy az Unióra, a nemzeti kormányokra, a regionális vagy helyi hatóságokra, a gazdasági szereplőkre és a polgárokra háruló pénzügyi vagy igazgatási terheket a lehető legkisebbre csökkentsék, és hogy azok arányban álljanak az elérendő célkitűzésekkel.6. cikkA jogalkotási aktus tervezetének az Unió hivatalos nyelvein való továbbításától számított nyolc héten belül bármely nemzeti parlament, illetve bármely nemzeti parlamenti kamara indokolt véleményt küldhet az Európai Parlament, a Tanács, illetve a Bizottság elnökének, amelyben ismerteti azokat az okokat, amelyek alapján az adott tervezetet nem tartja összeegyeztethetőnek a szubszidiaritás elvével. A nemzeti parlamentekre, illetve nemzeti parlamenti kamarákra tartozik, hogy – adott esetben – a jogalkotói hatáskörökkel rendelkező regionális parlamentekkel egyeztessenek.Amennyiben a jogalkotási aktus tervezete a tagállamok egy csoportjától származik, a Tanács elnöke a véleményt továbbítja e tagállamok kormányainak.Amennyiben a jogalkotási aktus tervezete a Bíróságtól, az Európai Központi Banktól, illetőleg az Európai Beruházási Banktól származik, a Tanács elnöke a véleményt továbbítja az érintett intézménynek vagy szervnek.7. cikk(1) Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság, illetve adott esetben – amennyiben a jogalkotási aktus tervezete tőlük származik – a tagállamok csoportja, a Bíróság, az Európai Központi Bank, illetőleg az Európai Beruházási Bank figyelembe veszi a nemzeti parlamentek, illetve a nemzeti parlamenti kamarák indokolt véleményét.Minden egyes nemzeti parlamentnek – a nemzeti parlamenti rendszernek megfelelően elosztva – két szavazata van. Kétkamarás nemzeti parlament esetén mindkét kamara egy-egy szavazattal rendelkezik.(2) Amennyiben az indokolt véleményeknek a nemzeti parlamentek részére az (1) bekezdés második albekezdésével összhangban biztosított szavazatok együttes összegének legalább egyharmadát képviselő része azt állapítja meg, hogy a jogalkotási aktus tervezete nincs összhangban a szubszidiaritás elvével, a tervezetet felül kell vizsgálni. E szavazatküszöb az Európai Unió működéséről szóló szerződés 76. cikke alapján előterjesztett, a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térségre vonatkozó jogalkotási aktusok tervezete esetén az összes szavazat egynegyede.E felülvizsgálatot követően a Bizottság, illetve adott esetben – amennyiben a jogalkotási aktus tervezete tőlük származik – a tagállamok csoportja, az Európai Parlament, a Bíróság, az Európai Központi Bank vagy az Európai Beruházási Bank a tervezetet fenntarthatja, módosíthatja vagy visszavonhatja. Ezt a döntést indokolni kell.(3) Ezenfelül a rendes jogalkotási eljárás keretében, amennyiben az indokolt véleményeknek a nemzeti parlamentek részére az (1) bekezdés második albekezdésével összhangban biztosított szavazatoknak legalább az egyszerű többségét képviselő része azt állapítja meg, hogy a jogalkotási aktusra vonatkozó javaslat nincs összhangban a szubszidiaritás elvével, a javaslatot felül kell vizsgálni. E felülvizsgálatot követően a Bizottság a javaslatot fenntarthatja, módosíthatja vagy visszavonhatja.Amennyiben a Bizottság úgy határoz, hogy fenntartja a javaslatot, indokolt véleményben alá kell támasztania, hogy álláspontja szerint miért felel meg a javaslat a szubszidiaritás elvének. Ezt az indokolt véleményt a nemzeti parlamentek indokolt véleményével együtt az uniós jogalkotó elé kell terjeszteni, hogy azt az eljárásban figyelembe vegye:a) az első olvasat lezárását megelőzően a jogalkotó (az Európai Parlament és a Tanács) megvizsgálja a jogalkotási javaslatnak a szubszidiaritás elvével való összeegyeztethetőségét, különös figyelmet fordítva a nemzeti parlamentek többsége által kifejezett és osztott véleményt tükröző indokolásra, valamint a Bizottság indokolt véleményére;b) amennyiben a jogalkotó véleménye szerint – a Tanács tagjainak 55 %-át képező többség vagy az Európai Parlamentben leadott szavazatok többsége alapján – a javaslat a szubszidiaritás elvével nem összeegyeztethető, a jogalkotási javaslat a továbbiakban nem tárgyalható.8. cikkAz Európai Unió Bírósága hatáskörrel rendelkezik a szubszidiaritás elvét megsértő jogalkotási aktus megtámadására irányuló, valamely tagállam által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 263. cikkében megállapított eljárás szerint benyújtott, illetve egy tagállam által a saját jogrendje szerint nemzeti parlamentje, illetve a nemzeti parlamenti kamarája nevében hozzá továbbított keresetek elbírálására.A hivatkozott cikkben előírt szabályok szerint a Régiók Bizottsága szintén keresetindítási joggal rendelkezik az olyan jogalkotási aktusok tekintetében, amelyek elfogadásához az Európai Unió működéséről szóló szerződés rendelkezései szerint vele konzultálni kell.9. cikkA Bizottság minden évben jelentést nyújt be az Európai Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének alkalmazásáról. Ezt az éves jelentést a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának is meg kell küldeni.--------------------------------------------------


text:
 28.5.2005
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 132/6
 URTEIL DES GERICHTSHOFES
 (Zweite Kammer)
 vom 14. April 2005
 in der Rechtssache C-157/03: Kommission der Europäischen Gemeinschaften gegen Königreich Spanien (1)
 (Vertragsverletzung - Richtlinien 68/360/EWG, 73/148/EWG, 90/365/EWG und 64/221/EWG - Aufenthaltsrecht - Aufenthaltserlaubnis - Angehöriger eines Drittstaats, der Familienangehöriger eines Gemeinschaftsbürgers ist - Frist für die Erteilung einer Aufenthaltserlaubnis)
 (2005/C 132/11)
 Verfahrenssprache: Spanisch
 In der Rechtssache C-157/03 betreffend eine Vertragsverletzungsklage nach Artikel 226 EG, eingereicht am 7. April 2003, Kommission der Europäischen Gemeinschaften (Bevollmächtigte: C. O'Reilly und L. Escobar Guerrero) gegen Königreich Spanien (Bevollmächtigte: N. Díaz Abad), hat der Gerichtshof (Zweite Kammer) unter Mitwirkung des Kammerpräsidenten C. W. A. Timmermans sowie der Richter C. Gulmann, J. Makarczyk (Berichterstatter), P. Kūris und J. Klučka –Generalanwältin: C. Stix-Hackl; Kanzler: R. Grass — am 14. April 2005 ein Urteil mit folgendem Tenor erlassen:
 1.
 —
 Das Königreich Spanien hat dadurch gegen seine Verpflichtungen aus den Richtlinien 68/360/EWG des Rates vom 15. Oktober 1968 zur Aufhebung der Reise- und Aufenthaltsbeschränkungen für Arbeitnehmer der Mitgliedstaaten und ihre Familienangehörigen innerhalb der Gemeinschaft, 73/148/EWG des Rates vom 21. Mai 1973 zur Aufhebung der Reise- und Aufenthaltsbeschränkungen für Staatsangehörige der Mitgliedstaaten innerhalb der Gemeinschaft auf dem Gebiet der Niederlassung und des Dienstleistungsverkehrs und 90/365/EWG des Rates vom 28. Juni 1990 über das Aufenthaltsrecht der aus dem Erwerbsleben ausgeschiedenen Arbeitnehmer und selbständig Erwerbstätigen verstoßen, dass es
 —
 diese Richtlinien nicht ordnungsgemäß in seine innerstaatliche Rechtsordnung umgesetzt und insbesondere die Erteilung einer Aufenthaltserlaubnis für Drittstaatsangehörige, die Familienangehörige eines Gemeinschaftsbürgers sind, der von seinem Recht auf Freizügigkeit Gebrauch gemacht hat, von der Einholung eines Aufenthaltsvisums abhängig gemacht hat und
 unter Verstoß gegen die Bestimmungen der Richtlinie 64/221/EWG des Rates vom 25. Februar 1964 zur Koordinierung der Sondervorschriften für die Einreise und den Aufenthalt von Ausländern, soweit sie aus Gründen der öffentlichen Ordnung, Sicherheit oder Gesundheit gerechtfertigt sind, die Aufenthaltserlaubnis nicht binnen kürzester Frist, spätestens jedoch innerhalb von sechs Monaten nach der Beantragung dieser Erlaubnis, erteilt hat.
 2.
 Das Königreich Spanien trägt die Kosten des Verfahrens.
 (1) ABl. C 135 vom 7.6.2003.