type: other

text:
17 Apr 2015 08:48
 14 Apr 2015 11:15
 Dommen angår, om de af appellanten modtagne sygedagpenge skal henføres til appellantens indkomst ved hobbyvirksomhed, eller om der er tale om indkomst omfattet af privatøkonomien.
 Appellanten gjorde gældende, at den gennemførte praksisændring ikke er bindende for ham ved opgørelsen af hans skattepligtige indkomst for årene 2007-2009. Han anførte herved navnlig, at den nye praksis ikke kunne gennemføres uden en lovændring, at den ikke er sagligt begrundet, og at den ikke er passende varslet.
 Højesteret fandt, at skattemyndighedernes ændrede praksis har fornøden hjemmel i statsskattelovens § 4 og § 6, og at den ikke er i strid med nettoindkomstprincippet, idet spørgsmålet alene er, om sygedagpenge skal indgå i virksomhedsindkomsten eller i den personlige indkomst uden for virksomheden.
 Højesteret tiltrådte, at den ændrede praksis desuden hverken er i strid med substitutionsprincippet eller virksomhedsskatteloven. Herefter tiltrådte Højesteret endvidere, at ændringen i retstilstanden kunne gennemføres ved skattemyndighedernes ændring af praksis og ikke kun ved lov.
 Med henvisning til SKM2003.416.ØLR fandt Højesteret endvidere, ligesom landsretten, at ændringen af praksis var sagligt begrundet.
 Videre fandt Højesteret, at den ændrede praksis, hvorefter sygedagpenge ikke indgår i virksomhedsindkomsten, er tilstrækkelig klart beskrevet ved den ændrede tekst i Ligningsvejledningen sammenholdt med udmeldingen i Told- og Skattestyrelsens cirkulære nr. 90 af 5. oktober 2004 (TS-CIRK 2004-23) og Vejledning om indeholdelse af A-skat, AM-bidrag og SP-bidrag, offentliggjort den 15. januar 2005.
 Højesteret tiltrådte herefter, at Skatteministeriet var frifundet og stadfæstede dommen.
 Den juridiske vejledning 2015-1 C.A.3.6.2
 Den juridiske vejledning 2015-1 C.C.1.1.2
 Den juridiske vejledning 2015-1, C.C.2.1.2.1
 Den juridiske vejledning 2015-1 C.C.1.3.1
 Den juridiske vejledning 2015-1 A.A.7.1.5
 Jytte Scharling, Niels Grubbe, Marianne Højgaard Pedersen, Poul Dahl Jensen og Hanne Schmidt
 I tidligere instans er afsagt dom af Østre Landsrets 12. afdeling den 18. august 2014.
 I Skattedepartementets afgørelse af 1. januar 1976, gengivet i SKDM 1976.39 SKM, hedder det bl.a.:
 Udtalt, at dagpenge, som i henhold til § 16, stk. 3, i lov om dagpenge ved sygdom eller fødsel ydes til personer med anden dagpengegivende erhvervsindtægt end lønindtægt, skal medregnes ved opgørelsen af overskud af selvstændig erhvervsvirksomhed efter § 4, stk. 1, i lov om investeringsfonds.
 I Skattedepartementets afgørelse af 13. december 1994, gengivet i Tidsskrift for Skatter og Afgifter (TfS) 1995.201, hedder det bl.a.:
 Når [syge- og barselsdagpenge, etableringsydelse, igangsætterydelse og uddannelses- og forældreorlovsydelse] udbetales til selvstændigt erhvervsdrivende, skal de skattemæssigt medregnes til virksomhedsindkomsten og ved opgørelsen af det virksomhedsoverskud, der anses som personlig indkomst for den selvstændige. Dermed indgår de omhandlede ydelser i bidragsgrundlaget for selvstændigt erhvervsdrivende efter arbejdsmarkedsfondslovens § 10.
 I Ligningsvejledningen for årene fra 1995 til 1997 anføres i punkt E.G.1.4. (Selvstændig erhvervsvirksomhed. Virksomhedsordningen. Indkomstopgørelsen), at sygedagpenge, der ydes til den skattepligtige, indgår i virksomheden. I Ligningsvejledningen for årene fra 1998 til 2003 gentages dette i punkt E.G.2.7.1. (Erhvervsdrivende. Virksomhedsordningen. Opgørelse af virksomhedens indkomst. Opgørelse efter skattelovgivningens almindelige regler). I Ligningsvejledningen for 2003 anføres således:
 Også syge- og barselsdagpenge ..., der udbetales til selvstændigt erhvervsdrivende, indgår i virksomhedsindkomsten, se SKM2001.327.LSR, ... TfS 1995, 201 DEP
 I Ligningsvejledningen for årene fra 1998 til 2003 anføres i punkt E.B.8.3.1.1. (Indkomstopgørelse for selvstændigt erhvervsdrivende. Arbejdsmarkedsbidrag. Bidragsgrundlaget. Bidragsgrundlaget for selvstændigt erhvervsdrivende med dansk erhvervsindkomst. Selvstændige, der beskattes efter PSL) bl.a.:
 Skatteministeriet har præciseret, at overførselsindkomster fra det offentlige til selvstændigt erhvervsdrivende, f.eks. syge- og barselsdagpenge, etableringsydelse, igangsætterydelser og uddannelses- og forældreorlovsydelse indgår i beregningen af bidragsgrundlaget, fordi indtægterne skattemæssigt behandles som virksomhedsindkomst og dermed skal medregnes ved opgørelsen af overskuddet af selvstændig erhvervsvirksomhed, se TfS 1995,201
 I Vejledning om indeholdelse af A-skat mv. for årene op til 2003 anføres i overensstemmelse hermed i punkt B.1.2.1.1., at sygedagpenge, der udbetales til selvstændigt erhvervsdrivende, behandles som virksomhedsindkomst og dermed skal medregnes ved opgørelsen af overskuddet for selvstændig erhvervsvirksomhed.
 Efter Østre Landsrets dom af 24. september 2003, SKM2003.416.ØLR blev teksten i punkt E.G.2.7.1. i Ligningsvejledningen for 2004, der blev offentliggjort den 18. januar 2004, ændret til:
 Med hensyn til syge- og barselsdagpenge ..., der udbetales til selvstændigt erhvervsdrivende, henvises til E.B.8.3.1.1 og SKM2003.416.ØLR.
 Samtidig blev teksten i punkt E.B.8.3.1.1. ændret til:
 Østre Landsret har i en dom, offentliggjort i SKM2003.416.ØLR fastslået, at sygedagpenge udbetalt til en selvstændig erhvervsdrivende som anvendte virksomhedsordningen ikke skal indgå i beregningsgrundlaget for arbejdsmarkedsbidrag.
 Landsretten fandt, at der ikke foreligger den fornødne klarhed i hjemmelsgrundlaget for opkrævningen af arbejdsmarkedsbidrag til at anse de til skatteyderen udbetalte sygedagpenge for omfattet af bidragsgrundlaget herfor.
 Dommen vedrører direkte kun sygedagpenge modtaget af virksomhedens ejer for en selvstændigt erhvervsdrivende som anvender virksomhedsordningen.
 Det er dog Told- og Skattestyrelsens opfattelse, at uanset om en selvstændigt erhvervsdrivende anvender virksomhedsordningen eller ej, indgår sygedagpenge, som udbetales til den selvstændigt erhvervsdrivende ikke i beregningsgrundlaget for arbejdsmarkedsbidrag.
 Det er endvidere Told- og Skattestyrelsens opfattelse, at dommen ikke alene har betydning i relation til sygedagpenge, men også i relation til andre lignende overførselsindkomster. Barselsdagpenge og orlovsydelser skal dermed holdes udenfor opgørelsen af beregningsgrundlaget for arbejdsmarkedsbidrag i samme omfang som sygedagpengene.
 I Vejledning om indeholdelse af A-skat mv. for 2004, der blev offentliggjort den 18. januar 2004, blev teksten i punkt B.1.2.1.1. ændret til:
 Syge- og barselsdagpenge, der udbetales til selvstændigt erhvervsdrivende behandles som virksomhedsindkomst og skal dermed medregnes ved opgørelsen af overskuddet fra selvstændig erhvervsvirksomhed. De nævnte ydelser har derfor hidtil været anset for omfattet af bidragsgrundlaget efter AMFL § 10, se TfS 1995,201 (DEP). Det gælder også i de tilfælde, hvor ydelsen er gjort til A-indkomst, jf. KSLbek., § 20. Der skal ikke ved udbetalingen indeholdes AM-bidrag, jf. AMFL § 11, stk. 7. Der er ikke tale om A-indkomst i de tilfælde, hvor dagpenge ydes som frivillig sikring efter lov om dagpenge ved sygdom og fødsel § 20, til selvstændigt erhvervsdrivende. Det følger af KSLbek., § 20, nr. 8 a. I SKM2003.416.ØLR har landsretten imidlertid fastslået, at der ikke skal betales AM-bidrag af sygedagpenge, der udbetales til en selvstændigt erhvervsdrivende, som anvender virksomhedsordningen. Der vil blive udsendt et genoptagelsescirkulære, jf. SKM2003.510.TSS. Der vil i den forbindelse blive taget stilling til dommens rækkevidde, herunder vedrørende personkreds og andre lignende overførselsindkomster.
 Den 5. oktober 2004 udsendte Told- og Skattestyrelsen cirkulære nr. 90 om genoptagelse (TS-CIRK 2004-23), der er gengivet i landsrettens dom.
 I Told- og Skattestyrelsens vejledning om indeholdelse af A-skat, AM-bidrag og SP-bidrag, offentliggjort den 15. januar 2005, omtales i punkt B.1.2.1.1. sygedagpenge, der udbetales til selvstændigt erhvervsdrivende. Med henvisning til SKM2003.416.ØLR og TSS-cirkulære 2004-23 anføres, at sygedagpenge, der hidtil er blevet behandlet som virksomhedsindkomst, nu ikke skal anses for indtægter ved selvstændig erhvervsvirksomhed, men som personlig indkomst uden for virksomheden. Dette indhold af punktet blev videreført i vejledningen for 2006 og de følgende år.
 I Ligningsvejledningen for årene fra 2005 til 2011 blev teksten i punkt E.G.2.7.1. og E.B.8.3.1.1. ikke ændret, men videreført med den udformning, den havde fået i udgaven af 18. januar 2004.
 I Juridisk Vejledning 2012-2, der blev offentliggjort den 16. juli 2012, anføres i punkt C.C.5.2.8.1 (Erhvervsbeskatning. Virksomhedsordningen. Opgørelse af virksomhedens indkomst. Opgørelse efter skattelovgivningens almindelige regler) bl.a.:
 Ved opgørelsen af virksomhedens skattepligtige indkomst skal der tages hensyn til, at
 - syge- og barselsdagpenge, iværksætterydelse, uddannelses- og forældreorlovsydelse til selvstændigt erhvervsdrivende ikke indgår i virksomheden. Se afsnit C.C.8.3 og SKM2003.416.ØLR.
 Frem til og med 2003 blev sygedagpenge henregnet til virksomhedsindkomst, og sygedagpenge indgik i beregningsgrundlaget for arbejdsmarkedsbidrag for selvstændigt erhvervsdrivende. Ved Østre Landsrets dom af 24. september 2003, SKM2003.416.ØLR blev skattemyndighedernes hidtidige praksis, hvorefter sygedagpenge til selvstændigt erhvervsdrivende indgik i beregningsgrundlaget for arbejdsmarkedsbidrag, underkendt. Skattemyndighederne ændrede på den baggrund praksis i 2004, således at sygedagpenge ikke længere skal indregnes i grundlaget for arbejdsmarkedsbidrag og heller ikke henregnes til virksomhedsindkomst i øvrigt, men i stedet skal henregnes til skatteyderens personlige indkomst uden for virksomheden.
 A har gjort gældende, at denne praksisændring ikke er bindende for ham ved opgørelsen af hans skattepligtige indkomst for årene 2007-2009. Han har herved anført navnlig, at den nye praksis ikke kan gennemføres uden en lovændring, at den ikke er sagligt begrundet, og at den ikke er passende varslet.
 Højesteret finder, at skattemyndighedernes ændrede praksis har fornøden hjemmel i statsskattelovens § 4 og § 6, og at den ikke er i strid med nettoindkomstprincippet, idet spørgsmålet alene er, om sygedagpenge skal indgå i virksomhedsindkomsten eller i den personlige indkomst uden for virksomheden. Højesteret tiltræder, at den ændrede praksis desuden hverken er i strid med substitutionsprincippet eller virksomhedsskatteloven. Herefter tiltræder Højesteret endvidere, at ændringen i retstilstanden kunne gennemføres ved skattemyndighedernes ændring af praksis og ikke kun ved lov.
 Den foran beskrevne ændring af praksis skete som nævnt på baggrund af Østre Landsrets dom af 24. september 2003, SKM2003.416.ØLR, idet skattemyndighederne vurderede, at dommen tillige indebar en underkendelse af hidtidig praksis, hvorefter sygedagpenge generelt blev henregnet til virksomhedsindkomst. Ændringen havde til formål bl.a. at sikre, at sygedagpenge blev behandlet ens ved opgørelse af virksomhedsindkomst, uanset om det skete i relation til arbejdsmarkedsbidrag eller i andre sammenhænge. Højesteret finder ligesom landsretten, at denne ændring af praksis var sagligt begrundet i de anførte forhold.
 I Ligningsvejledningens punkt E.G.2.7.1. om opgørelse efter skattelovgivningens almindelige regler af virksomhedsindkomsten for selvstændig erhvervsvirksomhed var det til og med Ligningsvejledningen for 2003 anført, at sygedagpenge indgår i virksomhedsindkomsten. Dette blev med Ligningsvejledningen for 2004, offentliggjort den 18. januar 2004, ændret til, at der med hensyn til sygedagpenge henvises til Ligningsvejledningens punkt E.B.8.3.1.1 og den ovenfor omtalte Østre Landsrets dom af 24. september 2003. I punkt E.B.8.3.1.1. om bidragsgrundlaget for arbejdsmarkedsbidrag for selvstændigt erhvervsdrivende, der beskattes efter personbeskatningsloven, var det med henvisning til dommen beskrevet, at sygedagpenge ikke skal indgå i beregningsgrundlaget.
 Ved Told- og Skattestyrelsens cirkulære nr. 90 af 5. oktober 2004 (TS-CIRK 2004-23) om genoptagelse blev der taget stilling til rækkevidden af Østre Landsrets dom af 24. september 2003. Det anføres således i cirkulæret, at praksisændringen ikke kun angik opgørelse af arbejdsmarkedsbidrag, men tillige opgørelse af virksomhedsindkomst og ansættelse af indkomstskat. I overensstemmelse hermed blev teksten i punkt B.1.2.1.1. i Told- og Skattestyrelsens vejledning om indeholdelse af A-skat, AM-bidrag og SP-bidrag, offentliggjort den 15. januar 2005, ændret, således at det anføres, at sygedagpenge, der hidtil er blevet behandlet som virksomhedsindkomst, nu skal anses for personlig indkomst uden for virksomheden. Teksten i Ligningsvejledningens punkt E.G.2.7.1. blev ikke samtidigt ændret.
 Højesteret finder, at skattemyndighedernes ændrede praksis, hvorefter sygedagpenge ikke indgår i virksomhedsindkomsten, er tilstrækkelig klart beskrevet ved den ændrede tekst i Ligningsvejledningen sammenholdt med udmeldingen i Told- og Skattestyrelsens cirkulære nr. 90 af 5. oktober 2004 (TS-CIRK 2004-23) og Vejledning om indeholdelse af A-skat, AM-bidrag og SP-bidrag, offentliggjort den 15. januar 2005.
 Herefter tiltræder Højesteret, at Skatteministeriet er frifundet, og stadfæster dommen.


type: wikipedia

text:
Jaroslav (Jarik) Nešetřil (; born March 13, 1946 in Brno) is a Czech mathematician, working at Charles University in Prague. His research areas include combinatorics (structural combinatorics, Ramsey theory), graph theory (coloring problems, sparse structures), algebra (representation of structures, categories, homomorphisms), posets (diagram and dimension problems), computer science (complexity, NP-completeness).
 Education and career
 Nešetřil received his Ph.D. from Charles University in 1973 under the supervision of Aleš Pultr and Gert Sabidussi. He is responsible for more than 300 publications. Since 2006, he is chairman of the Committee of Mathematics of Czech Republic (the Czech partner of IMU).
 Jaroslav Nešetřil is Editor in Chief of Computer Science Review and INTEGERS: the Electronic Journal of Combinatorial Number Theory.
 He is also honorary editor of Electronic Journal of Graph Theory and Applications. Since 2008, Jaroslav Nešetřil belongs to the Advisory Board of the Academia Sinica.
 Awards and honors
 He was awarded the state prize (1985 jointly with Vojtěch Rödl) for a collection of papers in Ramsey theory. The book Sparsity - Graphs, Structures, and Algorithms he co-authored with Patrice Ossona de Mendez was included in ACM Computing Reviews
 list of Notable Books and Articles of 2012.
 Nešetřil is a corresponding member of the German Academy of Sciences since 1996 and has been declared Doctor Honoris Causa of the University of Alaska (Fairbanks) in 2002. He has also been declared Doctor Honoris Causa of the University of Bordeaux 1 in 2009; the speech he made in French at this occasion attracted a great deal of attention. He received in 2010 the Medal of Merit of Czech Republic and the Gold medal of Faculty of Mathematics and Physics, Charles University in 2011. In 2012, he has been elected to the Academia Europaea. Also, he has been
 elected honorary member of the Hungarian Academy of Sciences in 2013.
 He was an invited speaker of the European Congress of Mathematics, in Amsterdam, 2008, and invited speaker (by both the Logic and Foundations and Combinatorics sections) at the Combinatorics session of the International Congress of Mathematicians, in Hyderabad, 2010.
 In 2018, on the occasion of the 670th anniversary of the establishment of Charles University, Nešetřil has received from the rector of Charles university the Donatio Universitatis Carolinae prize “for his contribution to mathematics and for his leading role in establishing a world-renowned group in discrete mathematics at Charles University”.
 Books
 2008 2nd edition (hbk); 2009 2nd edition (pbk)
 2012 pbk reprint
 References
 External links
 1946 births
 Living people
 Czechoslovak mathematicians
 20th-century Czech mathematicians
 21st-century Czech mathematicians
 Graph theorists
 Recipients of Medal of Merit (Czech Republic)
 Members of Academia Europaea
 Charles University faculty
 People from Brno


text:
est une comédie romantique américaine sortie en 2013. Elle narre l'improbable rencontre de personnages opposés et si proches. George (Andy Garcia), quinquagénaire établi revendiquant une certaine pédanterie, Édith (Vera Farmiga), vendeuse de meubles, expansive, que tout sépare vont voir leurs chemins se télescoper.
 Résumé
 George Keurman (Andy Garcia), chirurgien cardiaque de son état, accompagne son fils Conrad (Spencer Lofranco) à la journée porte ouverte de l’université de Middleton dans laquelle il souhaite le voir s’inscrire. Sur la route, George offre à son fils une cravate qu’il aimerait le voir arborer lors de la visite.
 Conrad, qui considère tant l’endroit que le costume comme trop étriqués, ne partage pas l’enthousiasme paternel pour Middleton, les vêtements stricts en général et les cravates en particulier !
 De son côté, Audrey Martin (Taissa Farmiga) n’a qu’une ambition, suivre les cours dispensés à Middleton.
 La chaire de linguistique, matière dont elle est follement éprise, y est tenue par le très célèbre professeur Roland Emerson (Tom Skerritt). Édith (Vera Farmiga), sa mère, semble néanmoins peu encline à l’idée de voir sa fille unique quitter le cocon familial.
 Pour des raisons bien différentes, les voyages en voiture sont tendus alors que la destination approche. D’un côté un fils qui s’isole, baladeur vissé aux oreilles, refusant les tentatives de dialogue d’un père certes austère mais plein de bonnes intentions. De l’autre une mère qui rate (volontairement ?) l’embranchement menant au campus ce qui a le don d’irriter une jeune fille volontaire et pétrie de certitudes.
 Sur le parking universitaire les chemins de ces deux duos vont se croiser.
 La rencontre, de prime abord froide et emplie de préjugés, va progressivement évoluer. Édith taquine Conrad à propos de sa cravate, lui apportant un soutien vestimentaire inattendu d'un adulte. Le caractère enjoué de la mère va faire évoluer la relation de ce petit monde vers un partage doux amer au cours duquel jeunes adultes et époux éprouvés vont se découvrir et se dévoiler.
 Fiche technique
 Titre : Middleton
 Titre original :
 Réalisateur : Adam Rodgers
 Scénario : Adam Rodgers, Glenn German
 Directeur de la photographie : Emmanuel Kadosh
 Chef monteur : Suzy Elminger
 Chef décorateur : Vincent DeFelice
 Décoratrice : Debby Dahlstrom
 Directrice du casting : Monika Mikkelsen
 Chef costumier : Lisa Cary-Vukas
 Musique : Arturo Sandoval
 Producteurs : Andy Garcia, Glenn German et Sig Libowitz
 Productrices déléguées : Sonia Lunsford et Ellen S. Wander
 Producteurs exécutifs : Marc Dahlstrom et Sonia Lunsford
 Sociétés de production :
 CineSon Entertainment
 Look at the Moon Productions
 North by Northwest Entertainment
 Sociétés de distribution :
 : Anchor Bay Films
 : Chrysalis Films
 : Paradise/MGN
 Budget : 2 500 000 US $
 Pays d'origine :
 Langue originale : anglais
 Format : Couleur - Son Dolby Digital
 Genre : Comédie romantique
 Durée : 99 minutes
 Dates de sortie :
 :
 :
 DVD :
 Classification : R - Restricted (mineurs de 17 ans accompagnés d'un adulte) selon la Motion Picture Association of America (MPAA)
 Distribution
 Andy Garcia : George Keurman (Hartman version anglophone)
 Vera Farmiga : Édith Martin
 Taissa Farmiga : Audrey Martin
 Spencer Lofranco : Conrad Keurman (Hartman version anglophone)
 Nicholas Braun : Justin
 Tom Skerritt : Professeur Roland Emerson
 Peter Riegert : Boneyard Sims
 Mirjana Jokovic : Professeur Riley
 Stephen Borrello IV : Travis
 Dani Garcia : Daphnée
 Saxton Johnson : étudiant en retard
 Sean Cook : étudiant à la bibliothèque
 Loretta Underwood : Futur étudiant
 Kenny Parks Jr. : Chef de fanfare
 Briana Henry : Emma
 Joey Greer : Gérald
 Victoria James : guide d'un autre groupe lors de la visite
 Tony Doupe : homme irrité par Édith
 Kent Kimball : serveur
 Nike Imoru : réceptionniste
 Alex Donnolo : homme déguisé
 Nich Witham : étudiant fatigué
 Autour du film
 Le film Les Parapluies de Cherbourg est en cours de diffusion lorsque George et Édith se cachent dans une cabine de projection. George fait à nouveau mention de l'œuvre de Jacques Demy à la fin du film, demandant à son interlocutrice comment se termine le film français.
 Middleton a été tourné sur le campus de la Washington State University à Pullman, dans l'État de Washington.
 Liens externes
 Middleton sur Allociné
 Notes et références
 Film américain sorti en 2013
 Comédie romantique américaine
 Film tourné dans l'État de Washington
 Film romantique des années 2010


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 15.5.2018
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 119/31
 A BIZOTTSÁG (EU) 2018/710 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2018. május 14.)
 a sziltiofam hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyása meghosszabbításáról, továbbá az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról
 (EGT-vonatkozású szöveg)
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 20. cikke (1) bekezdésére,
 mivel:
 (1)
 A 2003/84/EK (2) bizottsági irányelv felvette a 91/414/EGK (3) tanácsi irányelv I. mellékletébe a sziltiofam hatóanyagot.
 (2)
 A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében szereplő hatóanyagok az 1107/2009/EK rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagnak tekintendők, és az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) mellékletének A. részében is fel vannak sorolva.
 (3)
 A sziltiofam hatóanyagnak az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének A. részében megállapított jóváhagyása 2018. október 31-én lejár.
 (4)
 A 844/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) 1. cikkének megfelelően az említett cikkben előírt határidőn belül kérelmet nyújtottak be a sziltiofam hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítására.
 (5)
 A kérelmező a 844/2012/EU végrehajtási rendelet 6. cikkének megfelelően előírt kiegészítő dokumentációt benyújtotta. A referens tagállam a kérelmet hiánytalannak találta.
 (6)
 A referens tagállam a társreferens tagállammal konzultálva elkészítette a jóváhagyás érvényességének meghosszabbítására benyújtott kérelmet értékelő jelentést, amelyet 2015. június 22-én benyújtott az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (a továbbiakban: Hatóság) és a Bizottsághoz.
 (7)
 A Hatóság a hosszabbítási kérelmet értékelő jelentést észrevételezésre megküldte a kérelmezőnek és a tagállamoknak, majd a kapott észrevételeket továbbította a Bizottságnak. A Hatóság ezenkívül közzétette a kiegészítő összefoglaló dokumentációt.
 (8)
 A Hatóság 2016. augusztus 1-jén eljuttatta a Bizottsághoz az azzal kapcsolatban levont következtetéseit (6), hogy a sziltiofam várhatóan megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumoknak. A Bizottság 2018. március 22-én ismertette a sziltiofamra vonatkozó hosszabbítási jelentés tervezetét a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságával.
 (9)
 A kérelmező lehetőséget kapott arra, hogy a meghosszabbításra vonatkozó jelentéstervezettel kapcsolatban észrevételeket tegyen.
 (10)
 Legalább egy, sziltiofamot tartalmazó növényvédő szer egy vagy több reprezentatív felhasználása tekintetében megállapítást nyert, hogy az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumok teljesülnek. Helyénvaló tehát meghosszabbítani a sziltiofam jóváhagyását.
 (11)
 A sziltiofam jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó kockázatértékelés korlátozott számú reprezentatív használaton alapul, ez azonban nem korlátozza azon használatokat, amelyek tekintetében a sziltiofamot tartalmazó növényvédő szerek engedélyezhetők. Ezért indokolt feloldani a kizárólag gyomirtó szerként való felhasználásra történő korlátozást.
 (12)
 Az 1107/2009/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének a rendelet 6. cikkével összefüggésben értelmezett rendelkezései alapján, valamint a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretek fényében azonban bizonyos feltételeket és korlátozásokat elő kell írni. Különösen indokolt további megerősítő információkat kérni.
 (13)
 Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.
 (14)
 Az (EU) 2017/1511 bizottsági végrehajtási rendelet (7)2018. október 31-ig meghosszabbította a sziltiofam jóváhagyási időtartamát annak érdekében, hogy a jóváhagyás meghosszabbítására irányuló eljárás az anyag jóváhagyásának lejártát megelőzően befejeződhessen. Ugyanakkor, mivel a jóváhagyás meghosszabbítására vonatkozó határozatot a lejárat kiterjesztett időpontját megelőzően meghozták, ez a rendelet 2018. július 1-jétől alkalmazandó.
 (15)
 Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 A hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítása
 A sziltiofam hatóanyag jóváhagyása az I. mellékletben foglaltaknak megfelelően meghosszabbításra kerül.
 2. cikk
 Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet módosításai
 Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.
 3. cikk
 Hatálybalépés és az alkalmazás kezdőnapja
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
 Ezt a rendeletet 2018. július 1-jétől kell alkalmazni.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2018. május 14-én.
 a Bizottság részéről
 az elnök
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) HL L 309., 2009.11.24., 1. o.
 (2) A Bizottság 2003/84/EK irányelve (2003. szeptember 25.) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a flurtamon, a flufenacet, a jodoszulfuron, a dimeténamid-p, a pikoxistrobin, a fosztiazát és a sziltiofam hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról (HL L 247., 2003.9.30., 20. o.).
 (3) A Tanács 91/414/EGK irányelve (1991. július 15.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról (HL L 230., 1991.8.19., 1. o.).
 (4) A Bizottság 540/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 25.) az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 153., 2011.6.11., 1. o.).
 (5) A Bizottság 844/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. szeptember 18.) a hatóanyagok jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó eljárás végrehajtásához szükséges rendelkezéseknek a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megállapításáról (HL L 252., 2012.9.19., 26. o.).
 (6) EFSA (Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság), 2016. A sziltiofam hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok értékelésének szakmai vizsgálatából levont következtetés. EFSA Journal 2016;14(8):4574, 59 o. doi:10.2903/j.efsa.2016.4574; Online elérhető a következő címen: www.efsa.europa.eu
 (7) A Bizottság (EU) 2017/1511 végrehajtási rendelete (2017. augusztus 30.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az 1-metil-ciklopropén, a béta-ciflutrin, a klórtalonil, a klórtoluron, a cipermetrin, a daminozid, a deltametrin, a dimeténamid-p, a flufenacet, a flurtamon, a forklórfenuron, a fosztiazát, az indoxakarb, az iprodion, az MCPA, az MCPB, a sziltiofam, a tiofanát-metil és a tribenuron hatóanyagok jóváhagyási időtartama meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (HL L 224., 2017.8.31., 115. o.).
 I. MELLÉKLET
 Közhasználatú név, azonosító szám
 IUPAC-név
 Tisztaság (1)
 Jóváhagyás dátuma
 Jóváhagyás lejárta
 Egyedi rendelkezések
 Sziltiofam
 CAS-szám: 175217-20-6
 CIPAC-szám: 635
 N-allil-4,5-dimetil-2-(trimetil-szilil)tiofén-3-karboxamid
 ≥ 980 g/kg
 2018. július 1.
 2033. június 30.
 Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a sziltiofamról szóló hosszabbítási jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.
 Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:
 —
 a szert kezelő személyek védelme,
 —
 a felszín alatti vizek védelme érzékeny régiókban,
 —
 a madarak, az emlősök és a földigiliszták védelme.
 A felhasználási feltételek között adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.
 A kérelmező köteles megerősítő információkat benyújtani a Bizottságnak, a tagállamoknak és a Hatóságnak a következők vonatkozásában:
 1.
 a vízkezelési eljárások hatása a felszíni és a felszín alatti vizekben jelen lévő szermaradékok jellegére, ha a felszíni vagy a felszín alatti vizet ivóvíz céljából kitermelik;
 2.
 az M2 és M6 metabolitok relevanciája, figyelembe véve minden, sziltiofamra vonatkozó osztályozást az Európai Parlament és a Tanács 1272/2008/EK rendeletének (2) megfelelően, különös tekintettela 2. kategóriájú reprodukciót károsító anyagnak való minősítésére.
 A kérelmező az 1. pontban említett információkat a vízkezelési eljárások által a felszíni és a felszín alatti vizekben jelen lévő szermaradékok jellegére gyakorolt hatás értékeléséről szóló útmutató Bizottság általi közzétételét követő két éven belül, a 2. pontban kért tájékoztatást pedig az Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) kockázatértékelési bizottsága által az 1272/2008/EK rendelet 37. cikkének (4) bekezdése szerint, a sziltiofam tekintetében elfogadott véleménynek az Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) weboldalán való közzétételét követő egy éven belül köteles benyújtani.
 (1) A hatóanyag azonosítására és specifikációjára vonatkozó további részletek a vizsgálati jelentésben találhatók.
 (2) Az Európai Parlament és a Tanács 1272/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).
 II. MELLÉKLET
 Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete az alábbiak szerint módosul:
 1.
 az A. részben a sziltiofamra vonatkozó 70. bejegyzést el kell hagyni;
 2.
 a B. rész a következő bejegyzéssel egészül ki:
 Sorszám
 Közhasználatú név, azonosító szám
 IUPAC-név
 Tisztaság (1)
 Jóváhagyás dátuma
 Jóváhagyás lejárta
 Egyedi rendelkezések
 „121
 Sziltiofam
 CAS-szám: 175217-20-6
 CIPAC-szám: 635
 N-allil-4,5-dimetil-2-(trimetil-szilil)tiofén-3-karboxamid
 ≥ 980 g/kg
 2018. július 1.
 2033. június 30.
 Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a sziltiofamról szóló hosszabbítási jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.
 Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:
 —
 a szert kezelő személyek védelme,
 —
 a felszín alatti vizek védelme érzékeny régiókban,
 —
 a madarak, az emlősök és a földigiliszták védelme.
 A felhasználási feltételek között adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.
 A kérelmező köteles megerősítő információkat benyújtani a Bizottságnak, a tagállamoknak és a Hatóságnak a következők vonatkozásában:
 1.
 a vízkezelési eljárások hatása a felszíni és a felszín alatti vizekben jelen lévő szermaradékok jellegére, ha a felszíni vagy a felszín alatti vizet ivóvíz céljából kitermelik;
 2.
 az M2 és M6 metabolitok relevanciája, figyelembe véve minden, sziltiofamra vonatkozó osztályozást az 1272/2008/EK rendeletnek megfelelően, különös tekintettela 2. kategóriájú reprodukciót károsító anyagnak való minősítésére.
 A kérelmező az 1. pontban említett információkat a vízkezelési eljárások által a felszíni és a felszín alatti vizekben jelen lévő szermaradékok jellegére gyakorolt hatás értékeléséről szóló útmutató Bizottság általi közzétételét követő két éven belül, a 2. pontban kért tájékoztatást pedig az Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) kockázatértékelési bizottsága által az 1272/2008/EK rendelet 37. cikkének (4) bekezdése szerint, a sziltiofam tekintetében elfogadott véleménynek az Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) weboldalán való közzétételét követő egy éven belül köteles benyújtani.”
 (1) A hatóanyag azonosítására és specifikációjára vonatkozó további részletek a vizsgálati jelentésben találhatók.