text:
 Avis juridique important
 |
 21999D0126(01)
 Afgørelse nr. 5/98 truffet af Associeringsrådet associeringen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Rumænien på den anden side, af 23. december 1998 om forlængelse af gyldigheden af den ordning med dobbeltkontrol, der er indført ved associeringsrådets afgørelse nr. 3/97, for perioden 1. januar til 31. december 1999
 EF-Tidende nr. L 019 af 26/01/1999 s. 0009 - 0009
 AFGØRELSE Nr. 5/98 TRUFFET AF ASSOCIERINGSRÅDET associeringen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Rumænien på den anden side af 23. december 1998 om forlængelse af gyldigheden af den ordning med dobbeltkontrol, der er indført ved associeringsrådets afgørelse nr. 3/97, for perioden 1. januar til 31. december 1999 (1999/57/EF) ASSOCIERINGSRÅDET HAR -ud fra følgende betragtninger:Den kontaktgruppe, der er omhandlet i artikel 11 i protokol 2 til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Rumænien på den anden side, som trådte i kraft den 1. februar 1995, mødtes den 14. oktober 1998 og enedes om at henstille til associeringsrådet, der er oprettet i henhold til artikel 106 i aftalen, at gyldigheden af den ordning med dobbeltkontrol, som associeringsrådet indførte for 1998 ved afgørelse nr. 3/97, forlænges for perioden 1. januar til 31. december 1999;associeringsrådet har modtaget alle relevante oplysninger og har tilsluttet sig denne henstilling -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1 Den ordning med dobbeltkontrol, som associeringsrådet indførte ved afgørelse nr. 3/97 for perioden 1. januar til 31. december 1998, anvendes fortsat i perioden 1. januar til 31. december 1999. I betragtningerne og i artikel 1, stk. 1 og 3, i afgørelsen erstattes henvisningerne til perioden 1. januar til 31. december 1998 med henvisninger til 1. januar til 31. december 1999.Artikel 2 Denne afgørelse træder i kraft på datoen for offentliggørelsen.Den anvendes fra den 1. januar 1999.Udfærdiget i Bruxelles, den 23. december 1998.På Rådets vegneA. G. PLESUFormand


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 11/Sv. 94
 HR
 Službeni list Europske unije
 148
 22001D0066
 L 238/10
 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
 ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a
 br. 66/2001
 od 19. lipnja 2001.
 o izmjeni Priloga II. (Tehnički propisi, norme, ispitivanje i potvrđivanje) Sporazumu o EGP-u
 ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,
 uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, kako je izmijenjen Protokolom o prilagodbi Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, dalje u tekstu „Sporazum”, a posebno njegov članak 98.,
 budući da:
 (1)
 Prilog II. Sporazumu izmijenjen je Odlukom Zajedničkog odbora EGP-a br. 2/2001 od 31. siječnja 2001. (1).
 (2)
 Uredbu Komisije (EZ) br. 1960/2000 od 15. rujna 2000. o izmjeni priloga I. i III. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2377/90 o utvrđivanju postupka Zajednice za određivanje najvećih dopuštenih količina rezidua veterinarsko-medicinskih proizvoda u hrani životinjskog podrijetla (2) treba unijeti u Sporazum.
 (3)
 Uredbu Komisije (EZ) br. 2391/2000 od 27. listopada 2000. o izmjeni priloga I., II. i III. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2377/90 o utvrđivanju postupka Zajednice za određivanje najvećih dopuštenih količina rezidua veterinarsko-medicinskih proizvoda u hrani životinjskog podrijetla (3) treba unijeti u Sporazum,
 ODLUČIO JE:
 Članak 1.
 U točku 14. (Uredba Vijeća (EEZ) br. 2377/90) u poglavlju XIII. Priloga II. Sporazumu dodaju se sljedeće alineje:
 „—
 32000 R 1960: Uredba Komisije (EZ) br. 1960/2000 od 15. rujna 2000. (SL L 234, 16.9.2000., str. 5.).
 —
 32000 R 2391: Uredba Komisije (EZ) br. 2391/2000 od 27. listopada 2000. (SL L 276, 28.10.2000., str. 5.).”
 Članak 2.
 Tekstovi uredaba (EZ) br. 1960/2000 i (EZ) br. 2391/2000 na islandskom i norveškom jeziku, koji se objavljuju u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europskih zajednica, vjerodostojni su.
 Članak 3.
 Ova Odluka stupa na snagu 20. lipnja 2001., uz uvjet da su Zajedničkom odboru EGP-a prije toga podnesene sve potrebne obavijesti u skladu s člankom 103. stavkom 1. Sporazuma (4).
 Članak 4.
 Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u i Dodatku o EGP-u Službenom listu Europskih zajednica.
 Sastavljeno u Bruxellesu 19. lipnja 2001.
 Za Zajednički odbor EGP-a
 Predsjednik
 P. WESTERLUND
 (1) SL L 66, 8.3.2001., str. 44.
 (2) SL L 234, 16.9.2000., str. 5.
 (3) SL L 276, 28.10.2000., str. 5.
 (4) Ustavni zahtjevi nisu navedeni.


type: caselaw

text:
 8.5.2017
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 144/20
 Ennakkoratkaisupyyntö, jonka Fővárosi Ítélőtábla (Unkari) on esittänyt 1.2.2017 – Teréz Ilyés ja Emil Kiss v. OTP Bank Nyrt. ja OTP Faktoring Követeléskezelő Zrt.
 (Asia C-51/17)
 (2017/C 144/26)
 Oikeudenkäyntikieli: unkari
 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin
 Fővárosi Ítélőtábla
 Pääasian asianosaiset
 Valittajat: Teréz Ilyés ja Emil Kiss
 Vastapuolet: OTP Bank Nyrt. ja OTP Faktoring Követeléskezelő Zrt.
 Ennakkoratkaisukysymykset
 1)
 Voidaanko sopimusehtoa pitää direktiivin (1) 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna sopimusehtona, josta ei ole erikseen neuvoteltu ja joka ei tästä syystä kuulu direktiivin soveltamisalaan, jos siinä velvoitetaan kuluttaja vastaamaan valuuttakurssiriskistä ja siitä on tullut valuuttakurssierotusta ja siihen liittyvän valuuttakurssiriskin ottamisvelvollisuutta koskevan kohtuuttoman sopimusehdon poistamisen takia osa sopimusta taannehtivin vaikutuksin lainsäätäjän puututtua tilanteeseen lukuisiin sopimuksiin vaikuttaneiden oikeusriitojen perusteella?
 2)
 Jos sopimusehto, jossa velvoitetaan kuluttaja vastaamaan valuuttakurssiriskistä, kuuluu direktiivin soveltamisalaan, onko direktiivin 1 artiklan 2 kohdassa säädettyä poissulkemista tulkittava siten, että se koskee myös sellaista unionin tuomioistuimen antaman tuomion RWE Vertrieb AG (C-92/11) 26 kohdassa tarkoitettua sopimusehtoa, jossa heijastuvat pakolliset lait ja asetukset ja jotka on hyväksytty tai jotka ovat tulleet voimaan sopimuksen tekemisen jälkeen? Kuuluuko edellä mainitun poissulkemista koskevan säännöksen soveltamisalaan sellainen sopimusehto, josta on tullut osa sopimusta taannehtivin vaikutuksin sopimuksen tekemisen jälkeen sellaisen pakottavanlainsäännöksen nojalla,, jolla korjataan sopimuksen täytäntöönpanon estävästä sopimusehdosta johtuva kohtuuttomuus?
 3)
 Jos edellisiin kysymyksiin annettujen vastausten mukaan on mahdollista tutkia sen sopimusehdon kohtuuttomuus, jolla kuluttaja velvoitetaan vastaamaan valuuttakurssiriskistä, onko direktiivin 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua edellytystä, jonka mukaan ehdot on laadittava selkeästi ja ymmärrettävästi, tulkittava siten, että tämä edellytys täyttyy myös silloin, kun – tosiseikoissa esitetyn mukaisesti – laissa säädettyä ja pakostakin yleisesti muotoiltua ilmoittamisvelvoitetta on noudatettu, vai koskeeko ilmoittamisvelvoite myös niitä kuluttajalle aiheutuvaan riskiin liittyviä tietoja, jotka ovat rahoituslaitoksen tiedossa tai jotka se voi saada tietoonsa sopimuksen tekohetkellä?
 4)
 Onko selkeyttä ja avoimuutta koskevan vaatimuksen ja direktiivin liitteessä olevan 1 kohdan i alakohdan ja direktiivin 4 artiklan 1 kohdan tulkinnan kannalta merkitystä sillä, että sopimuksen tekohetkellä muutoksen tekemistä koskevaa yksipuolista oikeutta ja valuuttakurssierotusta koskevat sopimusehdot – jotka vuosia myöhemmin osoittautuivat kohtuuttomiksi – esitettiin sopimuksessa yhdessä valuuttakurssiriskin ottamista koskevan ehdon kanssa siten, että tällaisten ehtojen yhteisvaikutuksena kuluttaja ei voinut todellisuudessa mitenkään aavistaa, miten maksuvelvoitteet tai niiden vaihtelumekanismi muuttuisivat tulevaisuudessa? Vai eikö jälkeenpäin kohtuuttomiksi todettuja sopimusehtoja pidä ottaa huomioon tutkittaessa valuuttakurssiriskiä koskevan ehdon kohtuuttomuutta?
 5)
 Jos kansallinen tuomioistuin toteaa kohtuuttomaksi sellaisen sopimusehdon, joka velvoittaa kuluttajan vastaamaan valuuttakurssiriskistä, onko se kansallisten oikeussääntöjen mukaisesti oikeudellisia seurauksia määrittäessään velvollinen viran puolesta ja kontradiktorisen menettelyn asianosaisten riitauttamisoikeutta kunnioittaen ottamaan huomioon myös niiden muiden sopimusehtojen kohtuuttomuuden, joihin valittajat eivät ole valituksessaan vedonneet? Sovelletaanko viran puolesta tutkimisen periaatetta unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan myös siinä tapauksessa, että valittaja on kuluttaja, vai, kun otetaan huomioon määräämisoikeuden asema kokonaisuutena tarkastellussa menettelyssä ja tämän erityispiirteet, onko viran puolesta tutkiminen määräämisperiaate huomioiden tässä tapauksessa mahdotonta?
 (1) Kuluttajasopimusten kohtuuttomista ehdoista 5.4.1993 annettu neuvoston direktiivi 93/13/ETY (EYVL 1993, L 95, s. 29)


type: wikipedia

text:
Kõrgelaid (ka Kõrglaid) on laid Hiiumaa vallas Väinameres Hiiumaast kagus. Saar kuulub Hiiumaa laidude maastikukaitseala Laidude sihtkaitsevööndisse.
 Nimi
 Laidu on esmakordselt mainitud 1770 kui Korgeland. 1798 Ludwig August Mellini "Liivimaa atlases" on laid kui Körgelaid.
 Kõrgelaiu nimi tuleb tema kõrgusest. Laiu kallas on järsk just enamkasutatava sadamakoha juurest.
 Asukoht
 Kõrgelaiust kirdes asub Vareslaid, lõunas Hanerahu ning kagus Ankrurahu ja Ahelaid.
 Loodus
 Kõrgelaiu pindala on 14,4 hektarit. Väikesele pindalale vaatamata on ta paljude teiste Väinamere saarte kõrval üpris kõrge (kuni 4,4 meetrit merepinnast), mille järgi ta on ka nime saanud. Laiu põhjaosa on kõrge ja 1 hektari ulatuses metsaga kattunud, palju on saarepuid. Laiul on 2 hektari ulatuses puiskarjamaad. Kõikjal esineb türnpuid, mis on kohati väga jämedad, meenutades Hanerahu olustikku. Saarelt ei puudu ka kadakad.
 Haruldasematest taimedest kasvab laiul rand-kirburohi ja samblikest neersamblik.
 2005 pesitses laiul 6 paari tõmmuvaeraid.
 Inimtegevus
 Ajalugu
 Kõrgelaiul tegutses 1842–1860 kõrts, kõrtsmikuks oli Saarnaki laiult pärit elanik.
 2000. aasta suvel olid saarel tõsielusarja Robinsonid võtted koos televisiooni võttegrupiga, et jälgida eestlaste, lätlaste ja leedulaste elu eraldatud saarel. Võttegrupi mahajäetud praht ja tarbeesemed põhjustasid looduskaitsjate seas pahameele.
 Laiu järgi on nimetatud reisilaev Kõrgelaid.
 Külastamine
 Kõrgelaid on armastatumaid Hiiumaa laide. Selle külastamine on suhteliselt harv tema kauguse ja maastikukaitseala piirangute tõttu.
 Kõrgelaiul on lubatud viibida kaitseala valitseja nõusolekuta jääkatte tekkimisest selle lagunemiseni.
 Viited
 Välislingid
 Eesti Televisiooni saade "Osoon": "Rabahani. Geeniprojekt. Kõrgelaiu hülged"
 Väinamere saared
 Hiiu maakonna saared
 Hiiumaa vald