type: wikipedia

text:
14. červenec je 195. den roku podle gregoriánského kalendáře (196. v přestupném roce). Do konce roku zbývá 170 dní. Svátek má Karolína.
 Události
 Česko
 1420 – V bitvě na Vítkově husité, vedení Janem Žižkou, odrazili útok rakouských a míšeňských křižáků.
 1902 – Byl vydán výnos o povinném hlášení výskytu tuberkulózy. Zároveň bylo třeba oznámit i přestěhování nemocného do jiného místa a ohlásit úmrtí na tuto nemoc. Výnos rovněž zakazoval za účelem prevence plivání na veřejných místech a do úřadů či bank měla být umístěna plivátka.
 1926 – T.G. Masaryk navštívil okres a město Rychnov nad Kněžnou.
 1927 – Vydán zákon o organizaci politické správy, který znamenal zásadní územněsprávní reformu; základem rozdělení se staly země (Česká, Moravskoslezská, Slovenská a Podkarpatoruská).
 1945 – V Praze zahájen manifestační sjezd českého učitelstva.
 1968 – Zahájena dvoudenní schůzka představitelů Bulharska, Maďarska, Polska a SSSR ve Varšavě. Jejím tématem byla „kontrarevoluce“ v ČSSR, projednával se i otevřený dopis adresovaný KSČ (viz též Brežněvova doktrína).
 2010 – Nákup Pandurů pro Českou republiku začal vyšetřovat společný tým českých a rakouských policistů.
 Svět
 1223 – Ludvík VIII. Francouzský se stal králem Francie.
 1789 – Dobytím věznice Bastilla v Paříži byla zahájena Velká francouzská revoluce.
 1865 – Na vrcholu Matterhornu stanula první horolezecká výprava Edwarda Whympera, z níž 4 zahynuli při sestupu.
 1928 – Ve vietnamském městě Hue založili Novou Vietnamskou revoluční stranu, ze které vzešli pozdější vůdcové komunistické strany Vietnamu.
 1933 – Gleichschaltung: V Německu byly zakázány všechny politické strany kromě NSDAP.
 1938 – Howard Hughes nastavil nový světový rekord, když obletěl zeměkouli za 91 hodin.
 1958 – V Iráku arabští nacionalisté svrhli monarchii, novým vůdcem se stal Abdul Karim Kásim.
 1965 – Na svém průletu kolem Marsu získala sonda Mariner 4 první blízké fotografie jiné planety.
 1969 – Mezi Hondurasem a Salvadorem vypukla čtyřdenní fotbalová válka, která si vyžádala okolo 2 100 obětí.
 1993 – Nový formát pro komprimované digitální audio MP3.
 2001 – Mezinárodní olympijský výbor zvolil Čínu jako pořadatele letních olympijských her pro rok 2008.
 2002 – Francouzský prezident Jacques Chirac unikl pokusu o atentát.
 2015 – Vesmírná sonda NASA New Horizons poprvé proletěla kolem trpasličí planety Pluto.
 2016 – Při teroristickém útoku v Nice zahynulo 87 lidí a přes 100 dalších bylo zraněno během oslav Dne pádu Bastily.
 Narození
 Viz též :Kategorie:Narození 14. července — automatický abecedně řazený seznam.
 Česko
 1526 – Jáchym z Hradce, nejvyšší kancléř Království českého, rytíř Zlatého rouna († 12. prosince 1565)
 1792 – Jakob Ginzel, malíř († 31. března 1862)
 1813 – Čeněk Paclt, cestovatel († červen 1887)
 1823 – Antonín Viktor Barvitius, architekt († 20. července 1901)
 1836 – Jindřich Hanuš Böhm, libretista, překladatel, divadelní a hudební kritik († 2. prosince 1916)
 1846 – Jaroslav Goll, historik († 8. června 1929)
 1855 – Jan Rataj, zemědělec a politik († 9. června 1915)
 1862 – Jindřich Pavlíček, podnikatel a politik († 22. ledna 1935)
 1877 – Ludvík Herzl, sochař, medailér a malíř († 17. dubna 1944)
 1885 – Ernst Eckert, spisovatel, podnikatel a československý politik německé národnosti († 23. září 1952)
 1888 – Bohumil Mathesius, literární vědec a překladatel († 2. června 1952)
 1891 – Bohumil Borecký, legionář, důstojník čs. armády, odbojář a oběť komunismu († po r. 1950)
 1894 – Emanuel Michal, geolog a seismolog († 18. dubna 1968)
 1902
 Josef Toufar, kněz, oběť komunistického pronásledování katolické církve v Československu († 25. února 1950)
 Josef Šinovský, ostravský spisovatel († 12. února 1973)
 1910
 Helena Šmahelová, spisovatelka († 5. listopadu 1997)
 František Vlček, scenárista († 14. září 1981)
 1913 – Václav Škoda, komunistický politik († 2. října 1989)
 1915 – Věra Kočvarová, zpěvačka a spoluzakladatelka Sester Allanových
 1926 – Bohumil Gregor, dirigent († 4. listopadu 2005)
 1929 – Rudolf Rohlíček, politik († 24. června 2009)
 1930 – Michal Reiman, historik
 1938 – Jana Petrů, zpěvačka († 6. května 1990)
 1939 – Karel Gott, zpěvák († 1. října 2019)
 1951
 Věra Kopecká, pedagožka, básnířka a překladatelka
 Jan Suk, básník, esejista, literární kritik
 1956 – Vladimír Kulich, kanadský herec českého původu
 1960 – Michal David, zpěvák a hudební skladatel
 1964 – Roman Janál, operní zpěvák
 1969 – Jaroslav Sakala, skokan na lyžích
 1977 – Věra Kotasová-Kostruhová, bouldristka
 1989 – Marie Majkusová, herečka
 Svět
 1602 – Jules Mazarin, francouzský kardinál a státník († 9. března 1661)
 1610 – Ferdinand II. Medicejský, toskánský velkovévoda († 23. května 1670)
 1638 – Antonio Franchi, italský malíř a teoretik umění baroka († 18. července 1709)
 1699 – Filip Ludvík ze Sinzendorfu, biskup v Rábu a kníže-biskup Vratislavi († 28. září 1747)
 1743
 William Paley, anglický filozof († 25. května 1805)
 Gavrila Romanovič Děržavin, ruský básník († 20. července 1816)
 1771 – Karl Asmund Rudolphi, německý přírodovědec († 29. listopadu 1823)
 1782 – Maxmilián Josef Rakouský-Este, rakouský specialista na dělostřelectvo a opevnění († 1. června 1863)
 1793 – George Green, britský matematik a fyzik († 1841)
 1798 – Alessandro Antonelli, italský architekt († 18. října 1888)
 1816 – Arthur de Gobineau, francouzský spisovatel, rasista († 13. října 1882)
 1829 – William Downey, anglický portrétní fotograf († 7. července 1915)
 1830 – Henry Edward Bird, anglický šachový mistr a historik († 1908)
 1831 – Aleksandr Hilferding, ruský slavista († 2. července 1872)
 1834 – Theodor Haase, evangelický duchovní a liberální politik († 27. března 1909)
 1850 – Karl Wilhelm von Dalla Torre, rakouský entomolog († 6. dubna 1928)
 1853 – Eduard Kullmann, pachatel atentátu na Otto von Bismarcka († 16. březen 1892)
 1858 – Emmeline Pankhurst, britská politická aktivistka († 1928)
 1860 – Owen Wister, americký právníka spisovatel († 21. července 1938)
 1861 – August Harambašić, chorvatský básník a politik († 16. července 1911)
 1862 – Gustav Klimt, rakouský malíř († 1918)
 1866 – Milica Černohorská, černohorská princezna, ruská velkovévodkyně († 5. září 1951)
 1868 – Gertrude Bellová, anglická archeoložka známá jako „nekorunovaná královna Iráku“ († 1926)
 1874 – Abbás II. Hilmí, poslední egyptský chediv († 20. prosince 1944)
 1888 – Kakuca Čolokašvili, gruzínský národní hrdina († 27. června 1930)
 1889 – Ante Pavelić, chorvatský nacionalista († 28. prosince 1959)
 1890 – Ossip Zadkine, sochař a grafik ruského původu († 25. listopadu 1967)
 1894 – Dave Fleisher, americký režisér († 1979)
 1895 – Frank Raymond Leavis, britský literární kritik († 14. dubna 1978)
 1896 – Buenaventura Durruti, španělský anarchista a politik († 1936)
 1898 – Harry Watson, kanadský hokejista, zlato na OH 1924 († 11. září 1957)
 1903 – Irving Stone, americký spisovatel († 26. srpna 1989)
 1907 – René Char, francouzský básník a odbojář († 19. února 1988)
 1910 – William Hanna, americký animátor († 2001)
 1911 – Pavel Prudnikau, běloruský básník a spisovatel († 16. března 2000)
 1912
 Northrop Frye, kanadský literární kritik († 23. ledna 1991)
 Woody Guthrie, americký folkový písničkář († 3. října 1967)
 1913 – Gerald Ford, americký prezident († 26. prosince 2006)
 1916 – Natalia Ginzburgová, italská spisovatelka († 7. října 1991)
 1918
 Ingmar Bergman, švédský filmový a divadelní režisér, spisovatel a dramatik († 30. července 2007)
 Jay Wright Forrester, americký vědec v oblasti kybernetiky
 1919 – Lino Ventura, francouzský herec († 1987)
 1920 – Paul Crauchet, francouzský herec († 19. prosince 2012)
 1921
 Leon Garfield, anglický spisovatel († 2. června 1996)
 Geoffrey Wilkinson, britský chemik, držitel Nobelovy ceny († 1996)
 1922 – Käbi Lareteiová, estonská klavíristka († 1. listopadu 2014)
 1923 – Willie Steele, americký olympijský vítěz ve skoku do dálky († 19. září 1989)
 1925 – Francisco Álvarez Martínez, španělský arcibiskup Toleda a kardinál
 1926 – Harry Dean Stanton, americký herec († 15. září 2017)
 1928 – Anna Kolesárová, slovenská mučednice čistoty († 22. listopadu 1944)
 1930 – Sabu Martinez, americký hráč na konga († 1979)
 1931 – Robert Stephens, britský filmový a divadelní herec († 12. srpna 1995)
 1932
 Markéta Bádenská, řecká a dánská princezna, jugoslávská šlechtična († 15. ledna 2013)
 Arnon Gafni, izraelský ekonom, guvernér centrální banky († 13. srpna 2015)
 1933 – František, vévoda bavorský, Jeho královská výsost vévoda bavorský
 1934 – Lee Friedlander, americký novinářský fotograf
 1935 – Eiči Negiši, japonský chemik a držitel Nobelovy ceny za chemii 2010 († 6. června 2021)
 1936 – Robert Overmyer, americký astronaut († 22. března 1996)
 1937 – Joširó Mori, předseda japonské vlády
 1938
 Moše Safdie, izraelsko-kanadský architekt a urbanista.
 Lilian Malkina, česká herečka původem z estonské židovské rodiny
 1939 – Peter Duryea, americký herec († 24. března 2013)
 1942 – Javier Solana, španělský politik
 1943 – Milan Markovič, slovenský humorista, herec, moderátor
 1945
 Jim Gordon, americký bubeník
 Marcela Laiferová, slovenská zpěvačka
 1946 – Vlado Mallý, slovenský bubeník
 1948
 Peter Dinzelbacher, rakouský historik
 Berhaneyesus Demerew Souraphiel, etiopský kardinál
 1949 – Tojokazu Nomura, reprezentant Japonska v judu, olympijský vítěz
 1951
 Erich Hallhuber, německý herec († 17. září 2003)
 Eva Kováčová, slovenská poetka († 2010)
 1952
 George Lewis, americký pozounista a hudební skladatel
 Jeff Lindsay, americký dramatik a spisovatel detektivních románů
 1956 – Bob Birch, americký baskytarista († 15. srpna 2012)
 1958 – Sajpulla Absaidov, sovětský zápasník, olympijský vítěz
 1966 – Matthew Fox, americký herec
 1975 – Taboo, americký hudebník
 1977 – Viktorie Švédská, švédská korunní princezna
 1979 – Axel Teichmann, německý běžec na lyžích
 1981 – Potito Starace, italský tenista
 1983 – Igor Andrejev, ruský tenista
 1985 – Eden Caleová, americká herečka a režisérka, dcera Johna Calea
 1994 – Serge Gnabry, německý fotbalista
 Úmrtí
 Viz též :Kategorie:Úmrtí 14. července — automatický abecedně řazený seznam.
 Česko
 1217 – Hroznata, šlechtic a mučedník (* kolem 1170)
 1535 – Zdeněk Lev z Rožmitálu, šlechtic (* asi 1460)
 1679 – Giovanni Domenico Orsi, barokní stavitel italského původu (* 1633 nebo 1634)
 1766 – František Maxmilián Kaňka, barokní architekt a stavitel (* 19. srpna 1674)
 1807 – Karel Rafael Ungar, kněz a knihovník (* 12. dubna 1744)
 1871 – Václav Šolc, básník (* 23. prosinec 1838)
 1887 – František Stejskal-Lažanský, novinář, spisovatel a překladatel (* 1844)
 1898 – Emanuel Kovář, lingvista a etnograf (* 12. ledna 1861)
 1932 – Václav Novotný, historik (* 5. září 1869)
 1939 – Alfons Mucha, malíř (* 24. července 1860)
 1940
 Růžena Jesenská, spisovatelka (* 17. června 1863)
 Jozef Miškovský, novinář, spisovatel, nakladatel a historik (* 10. března 1859)
 1941 – Ferdinand Scheinost, sportovní funkcionář a novinář (* 7. prosince 1889)
 1944 – Josef Bedřich Cinibulk, učitel, vlastenec a propagátor turistiky (* 18. dubna 1876)
 1963 – Leonard Rotter, sochař a malíř (* 14. září 1895)
 1964 – Jaroslav Eminger, generál (* 4. června 1886)
 1965 – Jan Květ, historik umění (* 8. května 1896)
 1968
 Jindřich Kumpošt, architekt a urbanista (* 12. července 1891)
 Otakar Fischer, ministr vnitra Protektorátu Čechy a Morava (* 15. května 1884)
 1972 – Vilém Stanovský, divizní generál čs. Letectva, oběť komunismu (* 27. března 1896)
 1973 – Otakar Odložilík, historik (* 12. ledna 1899)
 1996 – Jan Bedřich, hudební skladatel, varhaník a dirigent (* 16. prosince 1932)
 1998 – Miroslav Holub, básník (* 13. září 1923)
 2003 – Jiří Dolana, hokejový reprezentant (* 16. března 1937)
 2008 – Pavel Machonin, sociolog (* 6. června 1927)
 2010 – Václav Roubíček, rektor Vysoké školy báňské a politik (* 1. března 1944)
 2011 – František Kyncl, malíř a sochař (* 21. listopadu 1934)
 2015 – Jaroslav Opat, filozof a historik (* 11. dubna 1924)
 2020 – Jindřich Kabát, spisovatel, psycholog a první ministr kultury ČR (* 24. dubna 1953)
 Svět
 937 – Arnulf Bavorský, bavorský vévoda (* ?)
 1093 – Ulrich von Zell, mnich, náboženský reformátor (* 1029)
 1223 – Filip II. August, francouzský král (* 1165)
 1277 – Humbert z Romans, pátý generál dominikánského řádu (* 1194)
 1427 – Stefan Lazarević, srbský vládce (* 1377)
 1610 – Svatý František Solano, španělský misionář v Jižní Americe (* 10. března 1549)
 1614 – Kamil de Lellis, italský katolický světec, kněz a zakladatel řádu kamilliánů (* 1550)
 1704 – Žofie Alexejevna, ruská regentka (* 27. září 1657)
 1790 – Ernst Gideon von Laudon, rakouský vojevůdce (* 1716 nebo 1717)
 1791 – Joseph Gärtner, německý lékař a botanik (* 12. března 1732)
 1801 – Lorenzo Mascheroni, italský básník a matematik (* 13. května 1750)
 1824 – Kamehameha II., havajský král (* 1797)
 1827 – Augustin-Jean Fresnel, francouzský fyzik (* 1788)
 1849 – François Hubert Prume, belgický houslista a skladatel (* 3. června 1816)
 1877 – Richard Davies, velšský básník (* 10. ledna 1833)
 1881 – Billy the Kid, americký psanec (* 23. listopadu 1859)
 1883 – Heinrich Ferstel, rakouský architekt (* 7. července 1822)
 1885 – Ernest Hello, francouzský katolický spisovatel, překladatel a filosof (* 4. listopadu 1828)
 1887
 Alfred Krupp, německý továrník (* 1812)
 František Stejskal-Lažanský, vídeňský český novinář (* 1844)
 1903 – Josef Stummer, předlitavský státní úředník a politik (* 28. září 1834)
 1904 – Paul Kruger, búrský politik a prezident Transvaalu (* 10. října 1825)
 1905 – Janko Veselinović, srbský učitel, dramaturg a spisovatel (* 1. května 1862)
 1910 – Marius Petipa, francouzský tanečník a choreograf (* 11. března 1818)
 1922 – Simon Ter-Petrosjan, gruzínský bolševik (* 15. července 1882)
 1926 – Charles A. Coffin, první prezident společnosti General Electric (* 31. prosince 1844)
 1927 – Fritz Hofmann, německý atlet a gymnasta, dvojnásobný olympijský vítěz 1896 (* 1871)
 1936 – Dhan Gopal Mukerdží, indický spisovatel (* 6. července 1890)
 1942 – Sébastien Faure, francouzský anarchista, volnomyšlenkář (* 6. ledna 1858)
 1947 – Albert Marquet, francouzský malíř (* 27. března 1875)
 1953 – Richard von Mises, rakouský matematik a fyzik (* 19. dubna 1883)
 1954 – Jacinto Benavente, španělský dramatik a básník, nositel Nobelovy ceny za literaturu (* 1866)
 1955 – Vladimir Bonč-Brujevič, ruský bolševický žurnalista a spisovatel (* 16. června 1873)
 1956 – John Wishart, skotský statistik (* 28. listopadu 1898)
 1958 - Fajsal II., irácký král (* 1935)])
 1960
 Alice Manfield, horská průvodkyně a fotografka (* ? 1878)
 Józef Haller de Hallenburg, polský generál (* 13. srpna 1873)
 1965 – Adlai Stevenson, americký politik, guvernér státu Illinois (* 5. února 1900)
 1967 – Alojz Gradnik, slovinský básník, soudce a překladatel (* 3. srpna 1882)
 1968 – Konstantin Paustovskij, ruský a sovětský spisovatel (* 31. května 1892)
 1969 – Ernie Farrow, americký kontrabasista (* 13. listopadu 1928)
 1973 – Clarence White, americký hudebník (* 7. června 1944)
 1976 – Cvija Lubetkinová, vůdčí osobnost polské Židovská bojové organizace (* 9. listopadu 1914)
 1977 – Joan Evansová, anglická historička umění (* 22. června 1893)
 1983 – Bruno Restel, provinciál České provincie Tovaryšstva Ježíšova (* 4. října 1900)
 1985 – Gustav René Hocke, německý žurnalista, historik kultury (* 1. března 1908)
 1994 – Robert Jungk, rakouský futurolog (* 11. května 1913)
 2003 – Compay Segundo, kubánský skladatel, kytarista a zpěvák (* 1907)
 2005
 Tilly Fleischerová, německá olympijská vítězka v hodu oštěpem (* 2. října 1911)
 Cicely Saundersová, anglická lékařka, spisovatelka, zakladatelka hospicového hnutí (* 22. června 1918)
 2010 – Charles Mackerras, britský dirigent, znalec české hudby (* 17. listopadu 1925)
 2012 – Victor Gaskin, americký jazzový kontrabasista (* 23. listopadu 1934)
 2016 – Péter Esterházy, maďarský spisovatel a esejista (* 14. dubna 1950)
 2017 – Marjam Mírzácháníová, íránská profesorka matematiky, první žena oceněna Fieldsovou medailí (* 3. května 1977)
 2021 – Christian Boltanski, francouzský sochař a fotograf (* 6. září 1944)
 2022 – Ivana Trumpová, bývalá manželka amerického prezidenta Donalda Trumpa (* 20. února 1949)
 Svátky
 Česko
 Karolína, Karla
 Lota, Šarlota
 Socialistický kalendář: Den stavbařů
 Svět
 Světový den alternativ ke spalovnám
 Francie a její dependence: Dobytí Bastily (1789)
 Irák: Národní den
 Kiribati: 3. den svátku nezávislosti (1979)
 Švédsko: Narozeniny korunní princezny Viktorie (1977)
 Senegal: Den africké komunity
 Írán: Jmenování proroka
 Liturgický kalendář
 Sv. Kamil de Lellis
 Blahoslavený Hroznata
 Pranostiky
 Česko
 O svatém Kamilu, slunce má největší sílu.
 Reference
 Externí odkazy
 Červencové dny


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 21.3.2013
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 L 81/13
 DECISÃO DO COMITÉ MISTO DO EEE
 N.o 213/2012
 de 7 de dezembro de 2012
 que altera o Anexo II (Regulamentação técnica, normas, ensaios e certificação) do Acordo EEE
 O COMITÉ MISTO DO EEE,
 Tendo em conta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, a seguir designado por «Acordo EEE», nomeadamente o artigo 98.o,
 Considerando o seguinte:
 (1)
 O Regulamento (UE) n.o 493/2012 da Comissão, de 11 de junho de 2012, que estabelece, em conformidade com a Diretiva 2006/66/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, as regras de execução para o cálculo dos rendimentos de reciclagem nos processos de reciclagem dos resíduos de pilhas e acumuladores (1) deve ser incorporado no Acordo.
 (2)
 O Anexo II do Acordo EEE deve, por conseguinte, ser alterado em conformidade,
 ADOTOU A PRESENTE DECISÃO:
 Artigo 1.o
 No capítulo XV do Anexo II do Acordo EEE, a seguir ao ponto 12zzh (Decisão 2012/78/UE) da Comissão), é inserido o seguinte ponto:
 «12zzi
 32012 R 0493: O Regulamento (UE) n.o 493/2012 da Comissão, de 11 de junho de 2012, que estabelece, em conformidade com a Diretiva 2006/66/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, as regras de execução para o cálculo dos rendimentos de reciclagem nos processos de reciclagem dos resíduos de pilhas e acumuladores (JO L 151 de 12.6.2012, p. 9).»
 Artigo 2.o
 Fazem fé os textos do Regulamento (UE) n.o 493/2012 nas línguas islandesa e norueguesa, que serão publicados no Suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia.
 Artigo 3.o
 A presente decisão entra em vigor em 8 de dezembro de 2012, desde que tenham sido efetuadas ao Comité Misto do EEE todas as notificações previstas no artigo 103.o, n.o 1, do Acordo (2).
 Artigo 4.o
 A presente decisão é publicada na Secção EEE e no Suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia.
 Feito em Bruxelas, em 7 de dezembro de 2012.
 Pelo Comité Misto do EEE
 O Presidente
 Atle LEIKVOLL
 (1) JO L 151 de 12.6.2012, p. 9.
 (2) Não foram indicados requisitos constitucionais.


type: caselaw

text:
 22.5.2010
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 134/45
 Talan väckt den 17 mars 2010 — Lidl Stiftung mot harmoniseringsbyrån — Vinotasia (VITASIA)
 (Mål T-124/10)
 2010/C 134/74
 Ansökan är avfattad på tyska
 Parter
 Sökande: Lidl Stiftung & Co. KG (Neckarsulm, Tyskland) (ombud: advokaterna M. Schaeffer och A. Marx)
 Svarande: Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller)
 Motpart vid överklagandenämnden: Vinotasia GmbH (Koblenz, Tyskland)
 Sökandens yrkanden
 Sökanden yrkar att förstainstansrätten ska
 —
 ogiltigförklara fjärde överklagandenämndens beslut av den 14 januari 2010 i ärende R 1054/2008-4,
 —
 avslå invändning nr B 1 027 947, vilket inkom den 30 juni 2006, i den del som invändningsenheten biföll denna invändning i sitt beslut av den 30 maj 2008,
 —
 förplikta svaranden att ersätta rättegångskostnaderna vid Europeiska unionens tribunal och kostnaderna i förfarandet vid harmoniseringsbyråns fjärde överklagandenämnd, samt
 —
 i andra hand vilandeförklara förfarandet till dess att tyska patentverket har fattat ett beslut som har vunnit laga kraft avseende den per den 17 mars 2010 inkomna ansökan om att det äldre tyska varumärket nr 302 15 015 VINOTASIA ska upphävas.
 Grunder och huvudargument
 Sökande av gemenskapsvarumärke: Sökanden
 Sökt gemenskapsvarumärke: Ordmärket VITASIA för varor i klasserna 29, 30, 31, 32 och 33 (Ansökan nr 4.691.101)
 Innehavare av det varumärke eller kännetecken som åberopats som hinder för registrering i invändningsförfarandet: Vinotasia GmbH
 Varumärke eller kännetecken som åberopats som hinder för registrering: VINOTASIA nr 302 15 015 för varor och tjänster i klasserna 32, 33 och 35
 Invändningsenhetens beslut: Delvis bifall till invändningen.
 Överklagandenämndens beslut: Avslag på överklagandet.
 Grunder: Åsidosättande av artikel 8.1 b i förordning nr 207/2009 (1), eftersom det inte föreligger någon risk att de aktuella varumärkena kan förväxlas.
 (1) Rådets förordning (EG) nr 207/2009 av den 26 februari 2009 om gemenskapsvarumärken (EUT L 78, s. 1).


text:
 Avis juridique important
 |
 22001D0631
 2001/631/EF: Afgørelse nr. 1/2001 truffet af samarbejdsrådet mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Sydafrikanske Republik på den anden side den 26. juni 2001 om vedtagelse af samarbejdsrådets forretningsorden
 EF-Tidende nr. L 221 af 17/08/2001 s. 0037 - 0039
 Afgørelse nr. 1/2001 truffet af samarbejdsrådet mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Sydafrikanske Republik på den anden sideden 26. juni 2001om vedtagelse af samarbejdsrådets forretningsorden(2001/631/EF)SAMARBEJDSRÅDET HAR -under henvisning til den aftale om handel, udvikling og samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Sydafrikanske Republik på den anden side(1), som blev undertegnet den 11. oktober 1999 i Pretoria, i det følgende benævnt "aftalen", særlig artikel 97, stk. 2, ogud fra følgende betragtning:Denne aftale trådte midlertidigt i kraft den 1. januar 2000 i overensstemmelse med brevvekslingen mellem Fællesskabet og Sydafrika af 11. oktober 1999(2) -BESLUTTET AT VEDTAGE FØLGENDE FORRETNINGSORDEN:Artikel 1SammensætningSamarbejdsrådet består på den ene side af medlemmer af Rådet for Den Europæiske Union eller deres repræsentanter og medlemmer af Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, i det følgende benævnt "Kommissionen", eller deres repræsentanter og på den anden side af medlemmer af Sydafrikas regering eller deres repræsentanter.Artikel 2FormandskabFormandskabet for samarbejdsrådet varetages på skift af et medlem af Rådet for Den Europæiske Union og af en repræsentant for Sydafrikas regering.Så længe aftalen anvendes midlertidigt, udøver en repræsentant for Kommissionen formandskabet på Det Europæiske Fællesskabs vegne.Artikel 3MøderSamarbejdsrådet mødes med regelmæssige mellemrum, og når omstændighederne kræver det, såfremt parterne er enige herom.Medmindre andet aftales af parterne, afholdes møder i samarbejdsrådet på ministerplan på det sted, hvor Rådet for Den Europæiske Union sædvanligvis afholder sine møder. Samarbejdsrådets sekretærer arrangerer i fællesskab møderne i samarbejdsrådet.Artikel 4DelegationerInden hvert møde underrettes formanden for samarbejdsrådet om den planlagte sammensætning af parternes delegationer og om hver delegations leder.Samarbejdsrådet kan, når parterne er enige herom, indbyde ikke-medlemmer til at deltage i møderne.Artikel 5SekretariatEn tjenestemand i Generalsekretariatet for Rådet for Den Europæiske Union og en tjenestemand fra den sydafrikanske regering fungerer sammen som sekretærer for samarbejdsrådet.Så længe aftalen anvendes midlertidigt, er det dog en tjenestemand fra Kommissionen, der fungerer som sekretær for den europæiske part.Artikel 6DokumenterEr forhandlingerne i samarbejdsrådet baseret på skriftlige dokumenter, nummereres disse og rundsendes af de to sekretærer som dokumenter fra samarbejdsrådet.Artikel 7KorrespondanceAl korrespondance til samarbejdsrådet eller til formanden for samarbejdsrådet sendes til samarbejdsrådets to sekretærer.De to sekretærer sørger for, at korrespondancen videresendes til samarbejdsrådets formand og i givet fald rundsendes til de øvrige medlemmer af samarbejdsrådet. Den rundsendte korrespondance sendes til Kommissionens Generalsekretariat, Generalsekretariatet for Rådet for Den Europæiske Union, Den Europæiske Unions medlemsstaters faste repræsentationer og Sydafrikas regering.Korrespondance fra samarbejdsrådets formand sendes til adressaterne af den respektive sekretær og rundsendes efter omstændighederne til de øvrige medlemmer af samarbejdsrådet, der er anført i andet afsnit.Artikel 8Dagsorden for møderneSamarbejdsrådets sekretærer udarbejder en foreløbig dagsorden for hvert møde. Den respektive sekretær sender denne dagsorden til de adressater, der er nævnt i artikel 7, andet afsnit, senest 15 dage inden mødet.Den foreløbige dagsorden indeholder de punkter, som den ene eller den anden sekretær har modtaget anmodning om at få optaget på dagsordenen senest 21 dage inden mødet. Punkter optages kun på den foreløbige dagsorden, såfremt den fornødne dokumentation er fremsendt til sekretærerne senest på tidspunktet for udsendelsen af dagsordenen.Samarbejdsrådet vedtager dagsordenen ved hvert mødes begyndelse. Et punkt, som ikke findes på den foreløbige dagsorden, kan optages på dagsordenen, hvis de to parter er enige herom.Efter aftale mellem de to parter kan de i første afsnit nævnte tidsfrister afkortes for at tage hensyn til særlige omstændigheder.Artikel 9ProtokolDe to sekretærer udarbejder i fællesskab og hurtigst muligt et udkast til protokol for hvert møde.Protokollen indeholder i almindelighed for hvert punkt på dagsordenen oplysning om:1) de dokumenter, der er forelagt samarbejdsrådet2) de erklæringer, som et medlem af samarbejdsrådet har anmodet om at få optaget i protokollen3) de trufne afgørelser, de vedtagne henstillinger og erklæringer samt de konklusioner, der er vedtaget i specifikke spørgsmål.Protokollen indeholder ligeledes en fortegnelse over de medlemmer af samarbejdsrådet, som deltog i mødet.Udkastet til protokol forelægges samarbejdsrådet til godkendelse på det næste møde. Det kan også godkendes skriftligt af begge parter. To autentiske genparter af den godkendte protokol undertegnes af de to sekretærer og arkiveres af parterne. En genpart af protokollen sendes til hver af de adressater, der er nævnt i artikel 7, andet afsnit.Artikel 10Afgørelser og henstillingerSamarbejdsrådet træffer afgørelser og vedtager henstillinger ved fælles overenskomst mellem parterne. I perioden mellem møderne kan samarbejdsrådet vedtage afgørelser eller henstillinger ved skriftlig procedure, hvis de to parter er enige herom. En skriftlig procedure består af udveksling af noter mellem de to sekretærer, der handler i forståelse med parterne.Samarbejdsrådets afgørelser og henstillinger, jf. aftalens artikel 97, benævnes "afgørelse" eller "henstilling", efterfulgt af et løbenummer, datoen for vedtagelsen og en beskrivelse af emnet.Samarbejdsrådets afgørelser og henstillinger underskrives af formanden og bekræftes af de to sekretærer, og to autentiske genparter opbevares i parternes arkiver i samarbejdsrådet.Afgørelser og henstillinger sendes via de to sekretærer til hver enkelt af de i artikel 7, andet afsnit, nævnte adressater som dokumenter fra samarbejdsrådet.Artikel 11OffentlighedMøderne i samarbejdsrådet er ikke offentlige, medmindre der træffes anden afgørelse.Hver part kan træffe beslutning om at offentliggøre samarbejdsrådets afgørelser og henstillinger i deres respektive officielle tidende.Artikel 12SprogSamarbejdsrådets officielle sprog er parternes officielle sprog.Artikel 13UdgifterDet Europæiske Fællesskab og Sydafrika afholder hver især de udgifter, de har som følge af deres deltagelse i samarbejdsrådets møder, såvel udgifter til personale, rejser og underhold som udgifter til postforsendelser og telekommunikation.Udgifter i forbindelse med tilrettelæggelse af møder afholdes af den part, der er vært for det pågældende møde.Artikel 14UdvalgDer kan nedsættes et eller flere udvalg til at bistå samarbejdsrådet i udførelsen af dets opgaver.Artikel 15IkrafttrædenDenne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.Udfærdiget i Bruxelles, den 26. juni 2001.For samarbejdsrådetJ. RichelleFormand(1) EFT L 311 af 4.12.1999, s. 3.(2) EFT L 311 af 4.12.1999, s. 2.