text:
 Svarbus teisinis pranešimas
 |
 52006PC0084
 Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 539/2001, nustatantį trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus /* KOM/2006/0084 galutinis - CNS 2006/0022 */
 [pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 13.07.2006KOM(2006) 84 galutinis2006/0022 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 539/2001, nustatantį trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus(PATEIKTA KOMISIJOS)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASKomisija, siūlydama iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 539/2001 [1] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 851/2005[2], siekia šių tikslų:– reguliariai persvarstant Reglamentą (EB) Nr. 539/2001 užtikrinti, kad dabartinė jo priedų, kuriuose pateikiamas trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami valstybių narių išorės sienas, privalo turėti vizas, sąrašas (I priedas) ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašas (II priedas), sudėtis pirmiausia atitiktų reglamento 5 konstatuojamoje dalyje išdėstytus nelegaliai imigracijai bei viešajai tvarkai taikomus kriterijus, ir prireikus trečiąsias šalis perkelti iš vieno reglamento priedo į kitą;– papildyti abu reglamento priedus taip, kad jie visiškai įgyvendintų Sutarties 62 straipsnio 2 dalies b punkto i papunktyje nustatytą tikslą: reglamentas turi aiškiai apibrėžti, ar trečiosios šalies pilietis privalo turėti vizą, ar jam toks reikalavimas netaikomas;– pakoreguoti pabėgėliams ir asmenims be pilietybės taikomas taisykles taip, kad šiems asmenims ir toliau būtų teikiama bevizio režimo galimybė, jei jie gyvena vienoje iš II priede išvardytų trečiųjų šalių, ir kad jiems automatiškai būtų taikomas bevizis režimas, jei jie gyvena vienoje iš valstybių narių;– į asmenų, kuriems netaikomas vizų režimas, sąrašą įtraukti vietos judėjimo per sieną leidimą turinčius asmenis;– bevizio režimo galimybę suteikti NATO ir „Partnerystės taikos labui“ reikalais keliaujantiems ginkluotųjų pajėgų nariams;– išaiškinti pasų, išskyrus įprastus, kategorijas.Šiame pasiūlyme dėl Reglamento (EB) Nr. 539/2001 pakeitimo nenagrinėjami vizų režimo abipusiškumo nesilaikymo atvejai; jie aptariami Reglamentu (EB) Nr. 851/2005 pakeisto abipusiškumo mechanizmo sąlygose.1. Reglamento priedų peržiūra:1.1. Trečiųjų šalių perkėlimas iš vieno priedo į kitą:Europos Vadovų Taryba Sevilijoje pirmąkart pabrėžė būtinybę peržiūrėti Reglamento (EB) Nr. 539/2001 priedus. Pirmosios peržiūros rezultatai pateikiami Reglamente (EB) Nr. 453/2003[3], kuriuo Ekvadoras iš II priedo perkeltas į I priedą. Rengdamasi naujai reguliariai peržiūrai, Komisija rinko informaciją ir tiesiogiai kreipėsi į valstybes nares, kad galėtų patikrinti, ar dabartinė Reglamento Nr. 539/2001 priedų sudėtis ir toliau atitinka reglamento kriterijus. Komisijos prašymu valstybių narių perduota informacija buvo sutikrinta su kita CIREFI (Informacijos, diskusijų ir keitimosi duomenimis sienų kirtimo ir imigracijos klausimais centro) perduota informacija ir statistiniais duomenimis. Išanalizavusi šiuos skirtingus duomenis, Komisija padarė šias išvadas:Pirma, iš surinktos informacijos galima spręsti apie intensyvios nepaliaujamos migracijos iš Bolivijos spaudimą. Tai rodo keliose valstybėse narėse nustatyti dažni migrantų grąžinimo prie išorės sienų ir išsiuntimo atvejai. Į viešosios tvarkos aspektą taip pat turi būti atsižvelgiama, nes taip pat padaugėjo boliviečių sulaikymo ir nuosprendžių jų atžvilgiu paskelbimo už nusikaltimus ir nelegalią imigraciją, atvejų. Be to, Lotynų Amerikos šalių piliečiai, kurie privalo turėti vizas, bando apeiti šį reikalavimą, neteisėtai įsigydami Bolivijos pasus. Dėl visų šių priežasčių Komisija mano, kad atsižvelgiant į Reglamento Nr. 539/2001 5 konstatuojamosios dalies kriterijus pasiūlymas Boliviją perkelti iš II priedo į I priedą yra pagrįstas.Antra, Komisija nustatė, kad vizų režimas taikomas tam tikrų trečiųjų šalių piliečiams, nors nėra statistinių duomenų ar kitos informacijos, leidžiančios tvirtinti, jog, turint omenyje Reglamento (EB) Nr. 539/2001 5 konstatuojamosios dalies, ypač nelegalios imigracijos ir viešosios tvarkos, kriterijus, šios šalys kelia grėsmę. Tolesnis vizų režimo taikymas nepateisinamas ir regioninio nuoseklumo ar Sąjungos tarptautinių santykių atžvilgiu. Be to, Komisija neapsiribojo vien Reglamentą (EB) Nr. 539/2001 taikančių valstybių pastabomis. Ji taip pat domėjosi Airijos, Jungtinės Karalystės bei Šveicarijos vizų politika ir sėmėsi iš jų patirties imigracijos bei viešosios tvarkos srityje. Todėl siūloma Antigvą ir Barbudą, Bahamas, Barbadosą, Mauricijų, Sent Kitsą ir Nevį bei Seišelius iš I priedo perketi į II priedą. Tai padėtų įveikti praktinius sunkumus, su kuriais šios šalys šiuo metu susiduria dėl to, kad neturi nė vienos kurios nors valstybės narės konsulinės įstaigos (keturios iš šių šalių) arba turi tik vienos valstybės narės konsulinę įstaigą (dvi likusios šalys). Numatyta, kad bevizis režimas trečiųjų šalių piliečiams bus taikomas nuo tada, kai įsigalios susitarimas dėl bevizio režimo su konkrečia trečiąja šalimi, kuriuo bus užtikrintas abipusiškumas ir visų valstybių narių piliečiams suteikta bevizio režimo galimybė.1.2. Tam tikroms specifinėms trečiųjų šalių piliečių kategorijoms taikytino vizų režimo nustatymas:Trečia, Komisija norėjo ištaisyti EB sutarties 62 straipsnio 2 dalies b punkto i papunkčiui ir šios nuostatos pagrindu priimtam Reglamentui (EB) Nr. 539/2001 prieštaraujančią padėtį. Nekyla abejonių, kad šių trečiųjų šalių sąrašai turi būti išsamūs ir į juos turi būti įtraukti visi trečiųjų šalių piliečiai. Tokią išvadą perša pats straipsnio pavadinimas; prireikus tai gali patvirtinti istorinė bendrosios vizų politikos, kurios vienas pirmųjų etapų buvo bendro trečiųjų šalių, kurių piliečiai privalo turėti vizas, sąrašo sudarymas, raida. Tačiau reikia pripažinti, kad tam tikros asmenų, kurie nėra Sąjungos piliečiai, kategorijos nėra nurodytos nei Reglamento (EB) Nr. 539/2001 I priede, nei II priede. Tai British Nationals (Overseas) ir asmenys, kurie daugiau ar mažiau yra „britai“, tačiau Bendrijos teisėje nėra laikomi Jungtinės Karalystės piliečiais[4]. Valstybės narės, susidūrusios su šia Reglamento (EB) Nr. 539/2001 spraga, priėmė įvairius sprendimo būdus – kai kurios iš jų taiko vizų režimą, kitos netaiko. Komisijos informacinis pranešimas apie Reglamentą (EB) Nr. 539/2001[5] perteikia šią Bendrijos teisės nustatytam visapusiškam suderinimui prieštaraujančią realiją.Siekdama ištaisyti padėtį, Komisija siūlo šias asmenų kategorijas įtraukti į I arba II priedą, kad abu sąrašai iš tikrųjų būtų išsamūs. Prieš pasirinkdama vieną ar kitą sąrašą, Komisija atsižvelgė į Reglamento (EB) Nr. 539/2001 5 konstatuojamosios dalies kriterijus.Komisija siūlo British Nationals (Overseas) įtraukti į II priedą. Dauguma šių asmenų, turinčių ryšių su Honkongo teritorija, turi ir Honkongo specialiojo administracinio regiono pasus, todėl valstybės narės jiems netaiko vizų režimo. Nėra duomenų, leidžiančių manyti, kad jie, kaip British Nationals (Overseas) , kelia grėsmę migracijos ar viešosios tvarkos atžvilgiu, kaip valstybės narės ne kartą tvirtino Tarybos darbo grupių diskusijose. British Nationals (Overseas) gali būti priimami atgal į Honkongą. Be to, pasų, jiems išduotų tik pačių britų tarnybų, apsaugos požymiai yra itin patikimi. Dėl visų šių priežasčių vizų režimo netaikymas (kol kas 9 valstybės narės, netaikančios vizų režimo, nesusidūrė su sunkumais) atrodo visiškai pagrįstas. Pasiūlymo 5 straipsnio 2 dalies tikslas – padaryti iš to išvadas ir British Nationals (Overseas) įtraukti į Reglamento (EB) Nr. 539/2001 II priedą. Tačiau būtina numatyti atskirą eilutę, nes jie neturi kurios nors trečiosios šalies pilietybės ir pagal turimą kelionės dokumentą negali būti laikomi Honkongo teritorijos piliečiais.Priešingai, Komisija siūlo British Overseas Territories Citizens (BOTC), British Overseas Citizens (BOC), British Subjects ir British Protected Persons (BPP) įtraukti į I priedą. Jungtinės Karalystės pilietybės suteikimo sąlygos buvo gerokai pakoreguotos 2002 m. British Territories Act , kuriuo daugumai BOTC suteikta galimybė tapti British citizens , taigi ir Sąjungos piliečiais. Kalbant apie BOTC, kurie netapo British citizens , ir apie BOC, British Subjects et BPP, šių asmenų ryšiai su Jungtine Karalyste gali būti laikomi silpnais, nes šie asmenys neturi teisės gyventi šioje šalyje ( right of abode ) ir yra kontroliuojami kaip imigrantai. Be to, jų galimi ryšiai su kita valstybe ir tikslus tokių ryšių pobūdis nėra žinomi. Dėl šių įvairių priežasčių Komisija mano, kad šioms asmenų kategorijoms reikia taikyti vizų režimą, nes jos kelia nelegalios imigracijos grėsmę[6]. Pagal 5 straipsnio 1 dalį jie įtraukiami į I priedą. Tačiau būtina numatyti atskirą eilutę, nes jie neturi kurios nors trečiosios šalies pilietybės.2. Asmenims, turintiems pasus, išskyrus įprastus, taikytinas režimas:Reglamento 4 straipsnio 1 dalis valstybėms narėms palieka galimybę nereikalauti vizos iš „diplomatinius, tarnybinius ir kitus oficialiuosius pasus turinčių asmenų“, o Bendrųjų konsulinių instrukcijų[7] 2 priede minimi „asmenys, turintys diplomatinius, oficialiuosius arba tarnybinius pasus“. Vizomis tvirtinamų kelionės dokumentų vadove[8] nurodomos trys pasų kategorijos: diplomatiniai, oficialieji ir specialieji. Dėl skirtingos įvairiose teisinėse priemonėse taikomos pasų tipologijos gali kilti neaiškumų ir praktinių problemų nustatant konkretų tam tikro paso tipo režimą (vizų režimo taikymas arba netaikymas). Siekdama ištaisyti trūkumus ir išsiaiškinti šį klausimą, Komisija siūlo tiksliau suskirstyti pasų kategorijas („diplomatiniai, tarnybiniai / oficialieji ir specialieji pasai“). Toks pasiūlymo 1 straipsnio 2 dalies uždavinys. Pasai taip pat turėtų būti suskirstyti ir Bendrųjų konsulinių instrukcijų 2 priede bei Kelionės dokumentų vadove. Tam turės būti pateikti atitinkamų sprendimų pasiūlymai.Komisija taip pat ketina išsiaiškinti, koks režimas turėtų būti taikomas asmenų, turinčių specialiuosius pasus, kategorijai. Dabartinė 4 straipsnio 1 dalies a punkto redakcija leidžia daryti prielaidą, kad valstybės narės gali savo nuožiūra spręsti dėl vizų režimo išimčių. Tačiau taip nėra, kaip matyti iš 2001 m. balandžio 24 d. Reglamento (EB) Nr. 789/2001, paliekančio Tarybai įgyvendinimo įgaliojimus dėl tam tikrų išsamių nuostatų ir praktinės tvarkos nagrinėjant prašymus išduoti vizą[9], 1 straipsnio 1 dalies ir 2 straipsnio 1 dalies nuostatų. Todėl pagal šio pasiūlymo 1 straipsnio 2 dalį prie 4 straipsnio 1 dalies a punkto pridedama nuoroda į Reglamentu (EB) Nr. 789/2001 nustatytas procedūras.3. Tam tikrus atvejus, kai valstybės narės gali taikyti vizų režimo išimtis, paversti suderintais vizų režimo netaikymo atvejais:Dabartinės redakcijos Reglamento Nr. 539/2001 3 ir 4 straipsniuose numatyti keli atvejai, kai valstybės narės gali spręsti dėl vizų režimo išimčių. Atsižvelgiant į 5 konstatuojamosios dalies ir ypač nelegalios imigracijos bei viešosios tvarkos kriterijus, yra pagrindo siekti tolesnio tokių atvejų suderinimo ir numatyti atvejus, kai dviem vienoje valstybėje narėje gyvenančių asmenų kategorijoms automatiškai taikomas bevizis režimas.3.1. Asmenys, turintys pabėgėlio statusą, ir asmenys be pilietybės:Reglamento (EB) Nr. 539/2001 3 straipsnyje numatyta, kad asmenims, turintiems pabėgėlio statusą, ir asmenims be pilietybės „gali būti panaikinti vizų reikalavimai, jei trečioji šalis, kurioje jie gyvena ir kuri išdavė jų kelionės dokumentą, yra viena iš trečiųjų šalių, išvardytų II priede“. Paradoksalu, bet 2004 m. gegužės 1 d. į Europos Sąjungą įstojus dešimt naujų narių, sumažėjo bevizio režimo taikymo sritis, nes reglamente nenumatyta asmenims, turintiems pabėgėlio statusą, ir asmenims be pilietybės, kurie gyvena Šengeno acquis iki galo dar neįgyvendinusioje valstybėje narėje, netaikyti vizų režimo[10].Komisija ketina ištaisyti šią keblią padėtį, juo labiau kad to aiškiai prašė Europos Parlamentas ir Taryba derybose dėl Reglamento, nustatančio asmenų judėjimą per valstybių sienas reglamentuojančias taisykles apimantį Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas)[11]. Atsižvelgdama į nelegalios imigracijos ir viešosios tvarkos kriterijus, Komisija mano, kad galima pasiūlyti daugiau nei paprastą vizų režimo netaikymą. Štai kodėl ji siūlo į Reglamento (EB) Nr. 539/2001 1 straipsnį įterpti nuostatą dėl automatiško bevizio režimo taikymo kurioje nors valstybėje narėje gyvenantiems asmenims, turintiems pabėgėlio statusą, ir asmenims be pilietybės. Tai, pavyzdžiui, padės spręsti Latvijos pilietybės neturinčių asmenų, negalinčių kol kas pasinaudoti leidimų gyventi ir vizų lygiavertiškumu, klausimą, nes Taryba dar nepriėmė ad hoc sprendimo dėl Šengeno taisyklių taikymo visa apimtimi naujosioms valstybėms narėms. Taip šio pasiūlymo 1 straipsnio 2 dalyje paliekama bevizio režimo galimybė asmenims, turintiems pabėgėlio statusą, ir asmenims be pilietybės, kurie gyvena vienoje iš II priede išvardytų trečiųjų šalių; ši galimybė numatyta reglamento 4 straipsnio 2 dalyje.3.2. Moksleivių ekskursijose dalyvaujantys moksleiviai:Reglamento (EB) Nr. 539/2001 4 straipsnio 2 dalyje numatyta bevizio režimo galimybė moksleivių ekskursijose dalyvaujantiems moksleiviams, gyvenantiems vienoje iš II priede išvardytų trečiųjų šalių. Kaip ir asmenys, turintys pabėgėlio statusą, bei asmenys be pilietybės, moksleiviai, kurie gyvena Šengeno acquis iki galo dar neįgyvendinusioje valstybėje narėje, negali pasinaudoti beviziu režimu. Siekdama pašalinti kuo daugiau administracinių kliūčių moksleivių kelionėms po Europą organizuoti, Komisija siūlo į Reglamento (EB) Nr. 539/2001 1 straipsnį įterpti nuostatą dėl automatiško bevizio režimo taikymo vienoje iš valstybių narių gyvenantiems moksleiviams, dalyvaujantiems moksleivių ekskursijose. Taip šio pasiūlymo 1 straipsnio 2 dalyje paliekama bevizio režimo galimybė vienoje iš II priede išvardytų trečiųjų šalių gyvenantiems moksleiviams; ši galimybė numatyta reglamento 4 straipsnio 2 dalyje.4. Įterpti naują nuostatą dėl vizų režimo netaikymo asmenims, keliaujantiems vietinio judėjimo per sieną tikslu:2005 m. vasario 22 d. Komisija pateikė Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, nustatančio vietinio eismo per sieną prie valstybių narių išorinių sausumos sienų taisykles ir iš dalies keičiančio Šengeno konvenciją bei Bendrąsias konsulines instrukcijas, pasiūlymą[12]. Per diskusijas Taryboje išryškėjo būtinybė numatyti specialųjį pasienio leidimą, suteikiantį teisę jį turinčiam trečiosios šalies piliečiui, kuriam pagal Reglamentą (EB) Nr. 539/2001 taikomas vizų režimas, judėti pasienio zonoje be vizos. Komisija pasirengusi laikytis tokio požiūrio su sąlyga, kad jis neprieštarauja pagrindiniam reglamento uždaviniui – sudaryti palankesnes sienos kirtimo sąlygas sąžiningiems pasienio gyventojams. Dėl teisinio pagrindo toks bevizio režimo atvejis negali būti įtrauktas į Reglamentą dėl vietinio eismo per sieną, tačiau turėtų papildyti Reglamento (EB) Nr. 539/2001, kurio dabartinėje redakcijoje toks atvejis nenumatytas, 1 straipsnio 2 dalį. Toks šio pasiūlymo 1 straipsnio 1 dalies uždavinys.Reglamentas dėl vietinio eismo per sieną, dėl kurio šiuo metu dar vyksta diskusijos, bus priimtas pagal bendro sprendimų priėmimo procedūrą. Jei Taryba ir Europos Parlamentas galiausiai patvirtintų sistemą, kurioje nėra numatytas bevizis režimas ir judėjimas pasienio zonoje su specialiuoju vietos judėjimo per sieną leidimu, Komisija pakeistų savo pasiūlymą.5. Įterpti nuostatą dėl vizų režimo išimčių NATO ir „Partnerystės taikos labui“ reikalais keliaujantiems ginkluotųjų pajėgų nariams:Valstybių narių galimybė numatyti vizų režimo taikymo išimtį, kuri yra numatyta Reglamento (EB) Nr. 539/2001 4 straipsnio 1 dalies d punkte, sietina tik su tarptautinių organizacijų pareigūnais. Atrodo, kad Reglamentą (EB) Nr. 539/2001 taikančios valstybės narės (išskyrus Austriją, Suomiją, Švediją, Kiprą ir Maltą) prisiėmė įsipareigojimus Šiaurės Atlanto Sutarties Organizacijos (NATO) atžvilgiu dėl ginkluotųjų pajėgų narių judėjimo. 1951 m. birželio 19 d. NATO šalių sudarytos konvencijos dėl jų ginkluotųjų pajėgų statuso III straipsnyje numatyta, kad ginkluotųjų pajėgų nariams „netaikomos pasų ir vizų taisyklės“. Tačiau III straipsnyje numatyta, kad turi būti pateikiama asmens tapatybės kortelė ir individualus ar kolektyvinis sprendimas dėl komandiruotės. 1995 m. birželio 19 d. NATO šalių ir kitų „Partnerystės taikos labui“ programoje dalyvaujančių valstybių susitarimu dėl jų pajėgų statuso bevizio režimo taikymo sritis buvo išplėsta. Šios konvencijos 1 straipsnyje numatyta, kad, išskyrus aiškiai numatytas išimtis, 1951 m. konvencijos nuostatos iš principo galioja ir 1995 m. konvencijai. 1995 m. konvencijoje nenumatyta pirmiau minėto 1951 m. konvencijos III straipsnio išimčių.Todėl pagal 1951 ir 1995 m. konvencijų nuostatas šių konvencijų šalių ginkluotųjų pajėgų nariams netaikomos pasų ir vizų taisyklės kelionės metu. Vizų režimo netaikymo, kurį privalo užtikrinti pirmiau minėtus konvencijas pasirašiusios valstybės narės, Reglamentas (EB) Nr. 539/2001 neperteikia, nors tai gali būti paranku ginkluotųjų pajėgų nariams, kurie yra vienos iš reglamento I priede išvardytų trečiųjų šalių piliečiai. Taigi dėl skaidrumo ir teisinio tikrumo Reglamentą (EB) Nr. 539/2001 reikia papildyti, įtraukiant nuorodą į NATO ir „Partnerystės taikos labui“ konvencijose apibrėžtą vizų režimo netaikymą. Toks reglamento 4 straipsnio 2 dalies papildymo uždavinys.2006/0022 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 539/2001, nustatantį trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašusEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 62 straipsnio 2 dalies b punkto i papunktį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[13],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[14],kadangi:(1) Dabartinė ir vėlesnė 2001 m. kovo 15 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 539/2001, nustatančio trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus[15], I ir II prieduose pateikiamų trečiųjų šalių sąrašų sudėtis turi atitikti Reglamento (EB) Nr. 539/2001 5 konstatuojamojoje dalyje išdėstytus kriterijus. Vadovaujantis nelegalios imigracijos ir viešosios tvarkos kriterijais, trečiąsias šalis būtina perkelti iš vieno priedo į kitą.(2) Bolivija turi būti perkelta į I priedą. Bolivijos piliečiams skirto vizų režimo įgyvendinimo data turi sudaryti valstybėms narėms sąlygas laiku denonsuoti savo dvišalius susitarimus su Bolivija ir imtis administracinių bei organizacinių priemonių, reikalingų minėtam vizų režimui įgyvendinti.(3) Antigvą ir Barbudą, Bahamas, Barbadosą, Mauricijų, Sent Kitsą ir Nevį bei Seišelius reikia perketi į II priedą.Bevizis režimas šių šalių piliečiams turi įsigalioti prieš sudarant dvišalį susitarimą dėl bevizio režimo tarp Europos bendrijos ir vienos iš šių šalių.(4) Abu Reglamento (EB) Nr. 539/2001 priedai turi būti išsamūs. Tam į kiekvieną iš jų reikia įterpti eilutę dėl vizų režimo, kurį valstybės narės turi taikyti tam tikroms kategorijoms asmenų, kuriems kai kurios valstybės narės taikė vizų režimą, o kitos netaikė, nustatymo. Siūloma į reglamento I priedą įtraukti įvairias „britų“, kurie Bendrijos teisėje nėra laikomi Jungtinės Karalystės piliečiais, kategorijas, o į II priedą įtraukti British Nationals (Overseas) .(5) Valstybės narės gali numatyti taikyti vizų režimo išimtis asmenims, turintiems tam tikrus, išskyrus įprastus, pasus. Būtina aiškiau apibrėžti šių pasų pavadinimus. Be to, jeigu taikomos vizų režimo išimtys, Reglamente (EB) Nr. 539/2001 reikia daryti nuorodą į taikytinas procedūras.(6) Valstybės narės turi galimybę netaikyti vizų režimo asmenims, turintiems pabėgėlio statusą, asmenims be pilietybės ir moksleivių ekskursijose dalyvaujantiems moksleiviams, gyvenantiems vienoje iš II priede išvardytų trečiųjų šalių. Reikia įterpti nuostatą dėl automatiško bevizio režimo taikymo šioms dviems asmenų kategorijoms, jei jie gyvena vienoje iš valstybių narių.(7) Per diskusijas dėl vietos judėjimo per sieną nustatymo nuspręsta numatyti, kad vizų režimas nebūtų taikomas asmenims, turintiems vietos judėjimo per sieną leidimą.(8) Nuostatos, kuriomis apibrėžiamas vizų režimo išimčių taikymas, turi perteikti visas realijas. Kai kurios valstybės narės vizų režimo netaiko I priede išvardytų trečiųjų šalių ginkluotųjų pajėgų nariams, keliaujantiems Šiaurės Atlanto organizacijos ar „Partnerystės taikos labui“ reikalais. Tačiau dėl teisinio tikrumo į šiuos vizų režimo netaikymo atvejus, grindžiamus Bendrijos teisės nereglamentuojamais tarptautiniais įsipareigojimais, Reglamente (EB) Nr. 539/2001 turi būti daroma nuoroda.(9) Dėl vieno paskui kitą sekusių Reglamento (EB) Nr. 539/2001 pakeitimų būtina pagerinti jo struktūrą ir suteikti jam daugiau aiškumo jį vėliau pertvarkant.(10) Kalbant apie Islandiją ir Norvegiją, šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės sudarytame susitarime dėl šių valstybių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis [16], priklausančios 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimo 1999/437/EB dėl tam tikrų priemonių taikant minėtą susitarimą[17] 1 straipsnio B punkte nurodytai sričiai.(11) Jungtinė Karalystė ir Airija nėra saistomos Reglamento (EB) Nr. 539/2001. Taigi jos nedalyvauja priimant šį reglamentą, nėra jo saistomos ir neprivalo jo taikyti.(12) Kalbant apie Šveicariją, šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos bei Šveicarijos Konfederacijos sudarytame susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis [18], priklausančios Tarybos sprendimo 1999/437/EB dėl tam tikrų priemonių taikant minėtą susitarimą 1 straipsnio B punkte ir 2004 m. spalio 25 d. Tarybos sprendimo 2004/860/EB dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis pasirašymo Europos bendrijos vardu ir laikino tam tikrų nuostatų taikymo[19] 4 straipsnio 1 dalyje nurodytai sričiai,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamentas (EB) Nr. 539/2001 iš dalies keičiamas taip:1. 1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:2. 1 dalis papildoma šia pastraipa:Nepažeidžiant iš 1959 m. balandžio 20 d. Strasbūre pasirašyto Europos sutarties dėl vizų panaikinimo pabėgėliams kylančių įsipareigojimų, asmenys, turintys pabėgėlio statusą, ir asmenys be pilietybės, kirsdami valstybių narių išorės sienas, privalo turėti vizą, jei trečioji šalis, kurioje jie gyvena ir kuri jiems išdavė kelionės dokumentą, yra I priedo sąraše nurodyta trečioji šalis.“3. 2 dalis papildoma šia pastraipa:„Be to, vizų režimas netaikomas:- I priedo sąraše nurodytos trečiosios šalies piliečiams, turintiems valstybių narių pagal Reglamentą Nr. [...] išduotą vietos judėjimo per sieną leidimą;- I priedo sąraše nurodytų trečiųjų šalių moksleiviams, gyvenantiems vienoje iš valstybių narių, jei šie moksleiviai dalyvauja moksleivių grupei, keliaujančiai su vienu iš mokslo įstaigos mokytojų, surengtoje moksleivių ekskursijoje;- asmenims, turintiems pabėgėlio statusą, ir asmenims be pilietybės, gyvenantiems vienoje iš valstybių narių ir turintiems šios valstybės narės išduotą kelionės dokumentą.“- 4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:- 1 dalies a punktas pakeičiamas taip:„a) asmenims, turintiems diplomatinius, tarnybinius / oficialiuosius arba specialiuosius pasus, kaip apibrėžta vienoje iš Reglamento (EB) Nr. 789/2001 1 straipsnio 1 dalyje ir 2 straipsnio 1 dalyje numatytų procedūrų“.4. 2 dalis pakeičiama taip:„ 2. Valstybė narė vizų režimo gali netaikyti:a) I priedo sąraše nurodytų trečiųjų šalių moksleiviams, gyvenantiems vienoje iš II priedo sąraše nurodytų trečiųjų šalių, jei šie moksleiviai dalyvauja moksleivių grupei, keliaujančiai su vienu iš mokslo įstaigos mokytojų, surengtoje moksleivių ekskursijoje;b) asmenims, turintiems pabėgėlio statusą, ir asmenims be pilietybės, jei trečioji šalis, kurioje jie gyvena ir kuri jiems išdavė kelionės dokumentą, yra II priede išvardyta trečioji šalis;c) NATO ir „Partnerystės taikos labui“ reikalais keliaujantiems ginkluotųjų pajėgų nariams, turintiems 1951 m. birželio 19 d. Šiaurės Atlanto sutarties šalių konvencijoje dėl šių šalių ginkluotųjų pajėgų statuso numatytus tapatybę patvirtinančius dokumentus ir sprendimą dėl komandiruotės.“5. I priedas iš dalies keičiamas taip:6. įterpiamas įrašas apie Boliviją;7. įrašai apie Antigvą ir Barbudą, Bahamas, Barbadosą, Mauricijų, Sent Kitsą ir Nevį bei Seišelius panaikinami;8. įterpiamas toks 3 punktas:„3) DIDŽIOSIOS BRITANIJOS PILIEČIAI, KURIE BENDRIJOS TEISĖJE NĖRA LAIKOMI JUNGTINĖS DIDŽIOSIOS BRITANIJOS IR ŠIAURĖS AIRIJOS KARALYSTĖS PILIEČIAIS:British Overseas Territories CitizensBritish Overseas CitizensBritish SubjectsBritish Protected Persons “9. II priedas iš dalies keičiamas taip:10. įrašas apie Boliviją panaikinamas;11. įterpiami tokie įrašai:Antigva ir BarbudaBahamosBarbadosasMauricijusSent Kitsas ir NevisSeišeliai12. įterpiamas toks 3 punktas:„3) DIDŽIOSIOS BRITANIJOS PILIEČIAI, KURIE BENDRIJOS TEISĖJE NĖRA LAIKOMI JUNGTINĖS DIDŽIOSIOS BRITANIJOS IR ŠIAURĖS AIRIJOS KARALYSTĖS PILIEČIAIS:British Nationals (Overseas) “.2 straipsnisValstybės narės vizų režimą Bolivijos piliečiams įgyvendina nuo ...Valstybės narės vizų režimą Antigvos ir Barbudos, Bahamų, Barbadoso, Mauricijaus, Sent Kitso ir Nevio bei Seišelių piliečiams įgyvendina nuo Europos bendrijos ir susijusios trečiosios šalies susitarimo dėl bevizio režimo įsigaliojimo dienos.3 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse pagal Europos bendrijos steigimo sutartį.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkas[pic][pic][pic][pic][pic][pic] [1] OL L 81, 2001 3 21, p. 2.[2] OL L 141, 2005 6 4, p. 3.[3] OL L 69, 2003 3 13, p. 10.[4] Žr. paskutinę 1983 m. Jungtinės Karalystės deklaraciją (OL C 23, 1983 1 28, p. 1).[5] OL C 68, 2003 3 21, p. 11.[6] Iš pirmiau minėto 2003 m. Komisijos komunikato matyti, kad dauguma valstybių narių BOTC taiko vizų režimą.[7] Paskutinis leidimas: dokumentas 12357/05, VISA 230 COMIX 586, 2005 9 27.[8] Paskutinis leidimas: dokumentas 11599/05, VISA 200 COMIX 527, 2005 7 29.[9] OL L 116, 2001 6 24, p. 2.[10] Priimant techninius Stojimo akto pakeitimus, nuspręsta iš Reglamento Nr. 539/2001 II priedo išbraukti naujosioms valstybėms narėms skirtą įrašą.[11] Deklaracija dėl asmenų, turinčių užsienio pasus ir pilietybės neturinčių asmenų pasus: „Europos Parlamentas ir Taryba ragina Komisiją teikti pasiūlymus dėl Reglamento (EB) Nr. 539/2001 peržiūros siekiant panaikinti vizų reikalavimą kurioje nors valstybėje narėje gyvenantiems asmenims, turintiems užsienio pasus ir pilietybės neturinčių asmenų pasus“.[12] KOM (2005) 56 galutinis.[13] OL C [...], [data], p. [...].[14] OL C [...], [data], p. [...].[15] OL L [...]. ..[16] OL L 176, 1999 7 10, p. 36.[17] OL L 368, 2004 12 15, p. 26.[18] Tarybos dokumentas 13054/044, pateikiamas adresu http://register.consilium.eu.int.[19] OL L 370, 2004 12 17, p. 78.


type: other

text:
 Alapító okirat - magyar képzőművészek, kortárs festők, szobrászok szentendrei tárlata
 Szentendrei Lakástárat Alapítvány
 1./ A Szentendrei Lakástárlat Alapítvány (a továbbiakban: Alapítvány) a 4./ pontban megjelölt alapító a Polgári Törvénykönyv alapján tartós közérdekű célra alapítja, melynek tevékenységei a kortárs szentendrei képzőművészet népszerűsítése, az alkotók munkáinak széleskörű bemutatása, tehetségkutatás, a fiatal és tehetséges művészek munkáinak népszerűsítése.
 2./ Az Alapítvány neve:
 Szentendrei Lakástárlat Alapítvány
 3./ Az Alapítvány székhelye:
 2000 Szentendre, Vasúti villasor 49/B
 4./ Az alapító:
 Reinspach Roland
 szül.: 1970.03.05. Pécs
 szig.sz.: 181211KA
 cím: 2000 Szentendre Vasvári Pal u 43/a.
 vagyoni hozzájárulása: 100.000,-Ft, azaz egyszázezer forint
 5./ Az Alapítvány közvetlen politikai tevékenységet nem folytat, szervezete pártoktól független és azoknak anyagi támogatást nem nyújt. Közvetlen politikai tevékenységnek minősül a pártpolitikai tevékenység, továbbá országgyűlési képviselői, megyei, fővárosi önkormányzati választáson jelölt állítása.
 6./ Az Alapítvány nyílt, így ahhoz bárki csatlakozhat, aki az Alapítvány céljával egyetért, és
 – legalább 1.000,- Ft értékű vagyoni eszközzel hozzájárul, vagy
 – az alapítvány fennállásáig, vagy meghatározott ideig folyamatos támogatás folyósítását ajánlja fel.
 A vagyoni eszközök lehetnek ingó – és ingatlan vagyontárgyak.
 A csatlakozás elfogadásáról az Alapítvány Kuratóriuma dönt. A csatlakozással a csatlakozó nem válik alapítóvá.
 Az alapító felhívást tesz közzé az alapítvány támogatása érdekében. Támogatást kér azoktól a természetes és jogi személyektől, akik az alapítvány céljával egyetértenek és vállalják, hogy az alapítvány javára egyszeri vagy időközönként visszatérő fizetést teljesítenek.
 Az Alapítvány elfogad névvel vagy név nélkül juttatott támogatásokat is. Ha az adományozó kéri, akkor nevét, illetve a juttatás összegét az Alapítvány titkosan kezeli, egyébként a támogatást nyújtók nevét és a támogatás összegét az Alapítvány Internet honlapján közzéteszi.
 Az alapítványi vagyon felhasználásának módját a 3. § 1. pontja tartalmazza, mely szerint a szociális segélyezés körében a Kuratórium a benyújtott kérelmek alapján dönt. A munkanélküli művészek támogatása a benyújtott kérelem alapján a munkanélkülivé válás első hónapját követően a Kuratórium döntése alapján lehetséges.
 1./ Az Alapítvány célja:
 – a szentendrei képzőművészet népszerűsítése,
 – a mecenatúra régi hagyományainak felelevenítése és új modelljének kialakítása, műértő művészet pártolói kör kialakítása,
 – a támogatói kör részére képzőművészeti programok, társasági események, lakástárlatok szervezése,
 – fiatal tehetséges művészek felkutatása, az indulásuk elősegítése,
 – a munkanélkülivé vált művészek anyagi és erkölcsi támogatása,
 – a szentendrei képzőművészeti örökség ápolása,
 – alkotóművészeti tevékenység segítése,
 – szentendrei tárlat létrehozása, amely elősegíti a művészek munkáinak megismertetését,
 – szakmai munka kibontakozásához lehetőségek keresése,
 – alkotások és tevékenységek széles körű bemutatása,
 – adománygyűjtés a fenti célok megvalósítása érdekében.
 Az Alapítvány vagyona és felhasználása
 1./ Az Alapítvány vagyona:
 Az Alapítvány induló vagyona 100.000,- Ft, azaz egyszázezer forint, mely összeg befizetését az alapító jelen alapító okirat aláírásával egyidejűleg banki igazolással igazol.
 Az Alapítvány vagyonának a felhasználása:
 Az Alapítvány az alapítványi célok megvalósítása érdekében a vagyonát a következők szerint használja fel:
 – működéssel, célirányos feladatok végrehajtásával kapcsolatos költségek fedezése,
 – szociális segélyezés: az alapítványi vagyonból a benyújtott kérelmekről a Kuratórium döntése alapján.
 – munkanélküliek támogatása: a támogatás a munkanélkülivé válás első hónapját követően a Kuratóriumi döntés alapján illeti meg,
 – propaganda tevékenység finanszírozása,
 – állandó vagy alkalmi jelleggel munkaviszony vagy megbízási jogviszony keretében munkát végzők díjazása, és a felmerült és igazolt költségek fedezése,
 – az Alapítvány céljainak megvalósítása során kiemelkedő tevékenységet végzők jutalmazása,
 – az Alapítvány működésével kapcsolatosan felmerülő költségek viselése.
 2./ Az Alapítvány működéséhez szükséges bevételek:
 a) az államháztartás alrendszereitõl vagy más adományozótól az Alapítvány mûködési költségeinek fedezésére kapott támogatás, illetõleg adomány,
 b) a tevékenység folytatásából származó, ahhoz közvetlenül kapcsolódó bevétel,
 d) egyéb, jogszabályokban meghatározott bevétel,
 Az Alapítvány befektetési tevékenységet nem végez.
 3./ Az Alapítvány kizárólag saját céljainak elérése érdekében, azokat nem veszélyeztetve végezhet vállalkozási tevékenységet.
 Az Alapítvány gazdasági-vállalkozási tevékenységet csak másodlagosan végez.
 Az Alapítvány váltót, illetve más, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt nem bocsáthat ki, hitelt nem vehet fel.
 Az Alapítványnak a cél szerinti tevékenységből és a vállalkozási tevékenységből származó bevételeit és ráfordításait elkülönítetten kell nyilvántartani.
 4./ Az Alapítvány vagyonának felhasználásáról az Alapítvány Kuratóriuma dönt. A Kuratórium az Alapítvány induló vagyonát, annak kamatait, valamint bevételeit teljes összegben használhatja fel az Alapítvány céljainak elérése érdekében. Az Alapítvány a támogatást a hozzá fordulók számára az általuk előterjesztett kérelemre nyújtja.
 Az Alapítvány gazdálkodása eredményét nem oszthatja fel, azt az alapító okiratban meghatározott célra fordíthatja.
 5./ Az Alapítvány költségei:
 a) a tevékenység érdekében felmerült közvetlen költségek,
 d) az alap és egyéb vállalkozási tevékenység érdekében felmerült közvetett költségek.
 6./ Beszámolási szabályok:
 Az Alapítvány köteles az éves beszámolót a kettős könyvvitel szabályai szerint elkészíteni a Kuratórium kizárólagos hatáskörébe tartozik az éves beszámoló elfogadása. Az alapítvány köteles az elfogadott beszámolót a tárgyévet követő május 31. napjáig az Országos Bírósági Hivatalnál letétbe helyezni.
 A beszámoló jelentés tartalmazza:
 e) a központi költségvetési szervtől, az elkülönített állami pénzalaptól, a helyi önkormányzattól, a települési önkormányzatok társulásától és mindezek szervezetétől kapott támogatás mértékét,
 f) az Alapítvány vezető tisztségviselőinek nyújtott juttatások értékét, illetve összegét,
 7./ Amennyiben az Alapítvány éves bevétele meghaladja az ötmillió forintot, a vezető szervtől elkülönült felügyelő szerv létrehozása akkor is kötelező, ha ilyen kötelezettség más jogszabálynál fogva egyébként nem áll fenn. A felügyelő szerv ügyrendjét maga állapítja meg.
 1./ Az Alapítvány döntéshozó és kezelő szerve a Kuratórium.
 2./ A Kuratórium összetétele:
 A Kuratórium három tagból áll. A Kuratórium tagjait és elnökét az alapító, azaz Reinspach Roland jelöli ki határozatlan időre. Amennyiben a Kuratórium tevékenységével az Alapítvány célját veszélyezteti, az alapító visszavonhatja, és kezelőként más személyt jelölhet ki.
 Balogh Zsuzsanna Erika
 an : Baracsi Ilona
 lakcím: 2000 Szentendre, Borpince u. 7.
 Sólyomné Gyürk Dorottya Mónika
 an.: Grófcsik Mónika
 lakcím: 2000 Szentendre, Vasúti villasor 49/B
 Musza Györgyi
 an.: Visi Erzsébet
 lakcím: 2000 Szentendre, Kossuth Lajos u. 6.
 A Kuratórium Elnökét az alapító határozatlan időre jelöli ki.
 Az Alapítványt harmadik személyekkel és hatóságokkal szemben a Kuratórium elnöke képviseli.
 A Kuratórium elnökének egyszemélyi aláírási joga van. A bankszámláról való utalványozásra a kuratóriumi elnöke jogosult. Bankkártya használatára a kuratórium elnöke jogosult.
 Az Alapítvány esetleges alkalmazottai felett a munkáltató jogokat a Kuratórium elnöke gyakorolja.
 3./ A Kuratórium jogköre:
 1. A Kuratórium az Alapítvány vagyonát önállóan kezeli. A Kuratórium dönt az Alapítványt érintő ügyekben, így különösen:
 a) meghatározza az alapítványi cél teljesítéséhez szükséges költségeket, jóváhagyja az éves költségvetést, és a gazdasági évről zárszámadást készít,
 b) költségvetési előirányzatokon belül szerződéseket köt, terveket készíttet,
 c) meghatározza az Alapítvány vállalkozási tevékenységét,
 d) elfogadja az Alapítványhoz való csatlakozást, megállapodik a csatlakozás feltételeiben,
 e) az alapító egyetértésével megállapítja az Alapítvány szervezeti és működési szabályzatát, dönt annak módosításáról,
 f) elfogadja az Alapítvány működéséről szóló éves beszámolót,
 2. Jelen § 3/1. pontjában megjelölt, a Kuratórium feladataként meghatározott kérdések közül az a) pontban megjelölt feladatkörben eljáró kuratóriumi tag:
 Jelen § 3/1. pontjában megjelölt, a Kuratórium feladataként meghatározott kérdések közül a b) pontban megjelölt feladatkörben eljáró kuratóriumi tag:
 Jelen § 3/1. pontjában megjelölt, a Kuratórium feladataként meghatározott kérdések közül a c) pontban megjelölt feladatkörben eljáró kuratóriumi tag:
 Jelen § 3/1. pontjában megjelölt, a Kuratórium feladataként meghatározott kérdések közül a d) pontban megjelölt feladatkörben eljáró kuratóriumi tag:
 Jelen § 3/1. pontjában megjelölt, a Kuratórium feladataként meghatározott kérdések közül az e) pontban megjelölt feladatkörben eljáró kuratóriumi tag:
 4./ A Kuratórium működése:
 1. A Kuratórium a döntéseit ülésen hozza. Az üléseket a Kuratórium elnöke szükség szerint, de legalább évente négyszer köteles összehívni. Az elnök az ülés helyéről és idejéről, valamint annak részletes napirendi pontjairól írásban köteles a Kuratórium tagjait és az alapítót tájékoztatni, oly módon, hogy azt az ülést megelőzően legalább 15 nappal az érintettek megkapják.
 2. A Kuratórium ülései nyilvánosak. A Kuratórium elnöke kivételesen indokolt esetben – különösen, ha adatvédelem vagy a személyiségi jogok védelme indokolja – a nyilvánosságot a Kuratórium tagjainak egyhangú szavazata alapján korlátozhatja vagy kizárhatja.
 3. A Kuratórium akkor határozatképes, ha az ülésén az elnök és legalább egy tag jelen vannak. Határozatképtelenség esetén a Kuratórium ülését 8 napon belül változatlan napirenddel ismét össze kell hívni. A Kuratórium üléséről jegyzőkönyvet kell felvenni. A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell a napirendet, a megjelentek felsorolását, az ülésen elhangzott lényeges észrevételeket és javaslatokat, valamint a hozott határozatokat.
 4. A Kuratórium határozatait a tagok szavazatainak egyszerű többségével hozza. Szavazategyenlőség esetén az elnök egyszemélyes szavazata dönt.
 5. A Kuratórium a határozatait nyílt szavazással hozza. A Kuratórium döntéseit a Határozatok Tárában kell vezetni, mely nyilvántartás tartalmazza a határozat számát, időpontját, tartalmát és hatályát illetve a határozatot támogatók és ellenzők számarányát (és ha lehetséges személyét is). A Határozatok Tárát az Alapítvány Titkára vezeti.
 6. A Kuratórium döntéseit az érintettekkel ajánlott postai küldemény útján közli. A Kuratórium döntéseit az Alapítvány Internet honlapján teszi közzé.
 7. Az Alapítvány működésével kapcsolatos iratokba az Alapítvány székhelyén – előre egyeztetett időpontban – bárki betekinthet, kivéve azon iratokat, amelyekbe való betekintés adatvédelmet illetve személyiségi jogokat sértene. Az Alapítvány működésével kapcsolatos iratokba történő betekintést az Alapítvány Titkára biztosítja.
 8. Az Alapítvány működésével, szolgáltatásai igénybevételével kapcsolatos iratokat, adományozók nevét (hozzájárulás esetén) az Alapítvány Internet honlapján teszi közzé.
 9. Az éves beszámoló jóváhagyásának módjára jelen § 4. és 5. pontjaiban foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
 1. Az Alapítvány felügyelő szerve a Felügyelő Bizottság. A Felügyelő Bizottság ellenőrzi az Alapítvány működését és gazdálkodását. Ennek során a vezető tisztségviselőktől jelentést, a szervezet munkavállalóiról pedig tájékoztatást vagy felvilágosítást kérhet, továbbá a szervezet könyveibe és irataiba betekinthet, azokat megvizsgálhatja.
 2. A Felügyelő Bizottság Ügyrendjét maga határozza meg. A Felügyelő Bizottság tagja a alapítvány vezető szervének ülésén tanácskozási joggal részt vehet.
 3. A Felügyelő Bizottság köteles az intézkedésre jogosult vezető szervet tájékoztatni és annak összehívását kezdeményezni, ha arról szerez tudomást, hogy
 – a szervezet működése során olyan jogszabálysértés vagy a szervezet érdekeit egyébként súlyosan sértő esemény (mulasztás) történt, amelynek megszüntetésére vagy következményeinek elhárítása, illetve enyhítése az intézkedésre jogosult vezető szerv döntését teszi szükségessé;
 – a vezető tisztségviselők felelősségét megalapozó tény merül fel.
 4. A kuratórium ülését a Felügyelő Bizottság indítványára – annak megtételétől számított harminc napon belül – össze kell hívni. E határidő eredménytelen eltelte esetén a kuratórium ülésének összehívására a Felügyelő Bizottság is jogosult.
 5. Ha az arra jogosult szerv a törvényes működés helyreállítása érdekében szükséges intézkedéseket nem teszi meg, a Felügyelő Bizottság köteles haladéktalanul értesíteni a törvényességi felügyeletet ellátó szervezet.
 6. Nem lehet a felügyelő Bizottság elnöke vagy tagja, illetve könyvvizsgálója az a személy, aki:
 az alapítvánnyal a megbízásán kívüli más tevékenység kifejtésére irányuló munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll, ha jogszabály másképp nem rendelkezik,
 az alapítvány cél szerinti juttatásból részesül – illetve a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatásokat és a társadalmi szervezet által tagjának a tagsági jogviszony alapján nyújtott, létesítő okiratnak megfelelő cél szerinti juttatást – , illetve az a) – c) pontban meghatározott személyek hozzátartozója.
 7. A Felügyelő Bizottság szükség szerint, de legalább évente ülésezik.
 8. A Felügyelő Bizottság összehívását bármelyik tag kezdeményezheti. Az ülések összehívása a napirendi pontokat illetően bármelyik tag javaslatot tehet szóban, vagy írásban. Szabályszerűnek akkor minősül az összehívás, ha a tagok az ülésről legalább nyolc nappal az ülés időpontját megelőzően írásba értesülnek.
 9. A Felügyelő Bizottság ülései az Alapítvány mindenkori székhelye szerinti helyiségben kerülnek megtartásra. A Felügyelő Bizottság ülései általában nyilvánosak, ettől a bizottság eltérhet és zárt ülést rendelhet el. A Felügyelő Bizottság döntéseit nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel hozza. A Felügyelő Bizottság akkor határozatképes, ha a határozathozatalnál legalább két tag jelen van.
 10. A Felügyelő Bizottság létszáma 3 fő. A Felügyelő Bizottság tagjait 3 évre az alapító jelölik ki. A Felügyelő Bizottság tagjai indokolt esetben visszahívhatók.
 11. A Felügyelő Bizottság tagja:
 Baloghné Rónyai Judit
 szül.: Budapest, 1957.06.09.
 cím: 1038 Budapest, Pusztakúti út 10. A/2/3
 a.n.: Szántó Veronika Mária
 Kenéz Gabriella
 szül: Nyíregyháza, 1968.05.07.
 cím: 2000 Szentendre, Vajda Lajos u. 4.
 an. Kádár Róza
 szül: Budapest, 1971.10.19.
 cím: 2022 Tahitótfalu, Ódry Árpád 3
 an: Somfai Márta
 1./ A Kuratórium határozathozatalában nem vehet részt az a személy, aki, vagy akinek a közeli hozzátartozója, valamint élettársa (hozzátartozó) a határozat alapján
 – kötelezettség vagy felelősség alól mentesül vagy,
 – bármely más előnyben részesül, illetőleg a megkötendő jogügyletben egyébként érdekelt.
 Nem minősül előnynek az Alapítvány cél szerinti juttatásai keretében a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatás, illetve az Alapítvány által tagjának, a tagsági jogviszony alapján nyújtott, létesítő okiratnak megfelelő cél szerinti juttatás.
 A kuratóriumi tagok megfelelnek a Ptk. 74/C.§(3) bekezdésében foglaltaknak, továbbá a kuratóriumi tagok az alapítóval nem állnak közeli hozzátartozói viszonyban, valamint a kuratóriumi tagok az alapítóval nem állnak alkalmazotti és egyéb érdekeltségi viszonyban.
 Budapest, 2012. .................... hó .... Nap


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 23.10.2010
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 288/57
 Προσφυγή της 27ης Αυγούστου 2010 — Vtesse Networks κατά Επιτροπής
 (Υπόθεση T-362/10)
 ()
 (2010/C 288/106)
 Γλώσσα διαδικασίας: η αγγλική
 Διάδικοι
 Προσφεύγουσα: Vtesse Networks Ltd (Hertford, Ηνωμένο Βασίλειο) (εκπρόσωπος: H. Mercer QC, Barrister)
 Καθής: Ευρωπαϊκή Επιτροπή
 Αιτήματα της προσφεύγουσας
 Η προσφεύγουσα ζητεί από το Γενικό Δικαστήριο:
 —
 να κρίνει την προσφυγή παραδεκτή·
 —
 να ακυρώσει την παράγραφο 72 της απόφασης της Επιτροπής C(2010) 3204 στην υπόθεση κρατικών ενισχύσεων N 461/2009 (ΕΕ C 162, σ. 1)· και
 —
 να καταδικάσει την καθής στα δικαστικά έξοδα.
 Ισχυρισμοί και κύρια επιχειρήματα
 Με την παρούσα προσφυγή, η προσφεύγουσα ζητεί, βάσει του άρθρου 263 ΣΛΕΕ, την ακύρωση της αποφάσεως C(2010) 3204 της Επιτροπής, στην υπόθεση κρατικής ενίσχυσης N 461/2009 (ΕΕ C 162, σ. 1) με την οποία αποφασίζεται ότι το κρατικό μέτρο «Cornwall & Isles of Scilly Next Generation Broadband», που συνιστά ενίσχυση από το European Regional Development Fund για στήριξη της ανάπτυξης εργασιών δικτύου ευρείας ζώνης τελευταίας γενεάς στην περιοχή Κορνουάλης και Νήσους Scilly, συμβιβάζεται με το άρθρο 107, παράγραφος 3, στοιχείο γ', ΣΛΕΕ.
 Με την προσφυγή της η προσφεύγουσα προβάλλει τους ακόλουθους ισχυρισμούς:
 Πρώτον, η προσφεύγουσα υποστηρίζει ότι η Επιτροπή υπέπεσε σε πολλαπλή πρόδηλη πλάνη περί την εκτίμηση πραγματικών περιστατικών, συγκεκριμένα διαπιστώνοντας ότι:
 α)
 εφαρμόστηκε διαδικασία υποβολής προσφορών ανοιχτή, αμερόληπτη και στα πλαίσια ανταγωνισμού ενώ θα έπρεπε να διαπιστώσει ότι η διαδικασία δεν πραγματοποιήθηκε υπό συνθήκες ανταγωνισμού·
 β)
 η υπάρχουσα υποδομή ήταν διαθέσιμη σε όλους τους προσφεύγοντες που θα το ζητούσαν τη στιγμή που ο επιτυχών επιχειρηματίας ομολόγησε δημόσια ότι δεν χρησιμοποιούσε υποδομή ενσωματωμένη στα προϊόντα και διαθέσιμη στους προσφέροντες που θα το ζητούσαν·
 γ)
 το συνολικό αποτέλεσμα επί του ανταγωνισμού υπήρξε θετικό τη στιγμή που ο ανταγωνισμός ήρθη από τις πράξεις του επιτυχόντος επιχειρηματία.
 Επιπλέον, η προσφεύγουσα υποστηρίζει ότι η Επιτροπή δεν εφαρμόζει ή παραβιάζει το άρθρο 102 ΣΛΕΕ και έτσι η αξιολόγηση στην απόφαση της Επιτροπής C(2010) 3204 της επιπτώσεως του μέτρου επί του ανταγωνισμού είναι ανίσχυρη και συνεπώς η απόφαση αυτή παράνομη κατά την έννοια του άρθρου 107, παράγραφος 3, στοιχείο γ', ΣΛΕΕ, οι δε παραβάσεις του άρθρου 102 ΣΛΕΕ είναι οι ακόλουθες:
 α)
 παράνομη δεσμοποίηση σε σχέση με την υπάρχουσα υποδομή, ανενεργών ινών με ενεργά ηλεκτρονικά στοιχεία·
 β)
 άρνηση προσβάσεως των διαγωνιζομένων σε ίνες και/ή αγωγούς·
 γ)
 καταχρηστική συμπίεση περιθωρίου μέσω δεσμοποιήσεως ινών με ενεργά ηλεκτρονικά στοιχεία για την κατασκευή προϊόντων που δεν δίνουν τη δυνατότητα στην προσφεύγουσα ή άλλους ανταγωνιστές να διαγωνιστεί στη διαδικασία υποβολής προσφορών.
 Τέλος, η προσφεύγουσα υποστηρίζει ότι η Επιτροπή προσέβαλε τα δικαιώματα άμυνάς της και δη παρέλειψε να πραγματοποιήσει πλήρη εξέταση κατά τη διαδικασία του άρθρου 108, παράγραφος 2, ΣΛΕΕ για τους ακόλουθους λόγους:
 α)
 υπό το φως του πρώτου και του δευτέρου ισχυρισμού ήταν παράνομος ο τερματισμός της έρευνας του άρθρου 108, παράγραφος 3, ΣΛΕΕ και/ή η παράλειψη πραγματοποιήσεως αιτήσεως πλήρους εξέτασης κατά το άρθρο 108, παράγραφος 2, ΣΛΕΕ·
 β)
 ο τερματισμός της έρευνας πριν τη νομότυπη πραγματοποίησή της στερεί την προσφεύγουσα από τα διαδικαστικά δικαιώματά της·
 γ)
 προσβολή δικαιωμάτων άμυνας καθόσον δεν έδωσε στην προσφεύγουσα την ευκαιρία να αντικρούσει τα επιχειρήματα και/ή τα αποδεικτικά στοιχεία που προσκόμισαν οι αρχές του Ηνωμένου Βασιλείου.


type: legislation

text:
 Avis juridique important
 |
 52000PC0586
 Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 2402/98 rörande införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av obearbetat, olegerat magnesium med ursprung i Folkrepubliken Kina /* KOM/2000/0586 slutlig */
 Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om ändring av förordning (EG) nr 2402/98 rörande införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av obearbetat, olegerat magnesium med ursprung i Folkrepubliken Kina(framlagt av kommissionen)MOTIVERINGGenom förordning (EG) nr 2402/98 [1] införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av obearbetat och olegerat magnesium med ursprung i Kina i form av antingen en rörlig tull, vilken grundar sig på ett minimipris på 2 622 ecu per ton för köp från icke-närstående parter, eller en värdetull på 31,7 % för köp från närstående parter.[1] EGT L 298, 7.11.1998, s. 1.Antiabsorptionsundersökningen inleddes i september 1999 till följd av en begäran som ingivits för gemenskapsindustrins räkning.I begäran hävdades det att antidumpningsåtgärderna avseende Kina inte hade lett till några rörelser eller endast till otillräckliga rörelser i återförsäljningspriserna och de påföljande försäljningspriserna i gemenskapen och att den skada som importen av obearbetat och olegerat magnesium med ursprung i Kina vållat gemenskapsindustrin inte hade undanröjts.Det framgick av undersökningen att återförsäljningspriserna i EG för magnesium från Kina minskat något fastän de istället borde ha ökat med ett belopp motsvarande tullen. Det fanns ingen tillfredsställande förklaring till att införandet av åtgärder inte hade lett till en prisökning. Detta är ett tydligt bevis på att tullarna har absorberats helt ut.Normalvärdet undersöktes inte på nytt eftersom det inte hade hävdats att detta hade ändrats. Skada och gemenskapens intresse undersöks inte i antiabsorptionsundersökningar.Det framgick av undersökningen att utformningen av de åtgärder som infördes till följd av den ursprungliga undersökningen var effektiv och fortfarande föreföll lämplig, eftersom endast värdetullen och inte den rörliga tullen hade absorberats. Följaktligen är det inte nödvändigt att ändra åtgärdernas utformning.Eftersom det framgick av undersökningen att tullen hade absorberats helt ut bör värdetullen fördubblas, under det att minimiimportpriset bör ligga kvar på sin nuvarande nivå.Kommissionen föreslår därför att rådet antar det bifogade förslaget.Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om ändring av förordning (EG) nr 2402/98 rörande införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av obearbetat, olegerat magnesium med ursprung i Folkrepubliken KinaEUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNINGmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen [2], särskilt artikel 12 i denna,[2] EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 905/98 (EGT L 128, 30.4.1998, s. 18).med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, ochav följande skäl:A. FÖRFARANDE1. Ursprungliga åtgärder(1) I november 1998 införde rådet genom förordning (EG) nr 2402/98 [3] (nedan kallad "förordningen") en slutgiltig antidumpningstull på import av obearbetat och olegerat magnesium med ursprung i Kina. Tullen kan beräknas på två olika sätt:[3] EGT L 298, 7.11.1998, s. 1.(a) Skillnaden mellan minimiimportpriset på 2 622 ecu per ton och priset cif gemenskapens gräns, fastställt på grundval av en faktura från en exportör i Kina till en icke-närstående part, i de fall det senare priset var lägre än minimiimportpriset. Ingen tull togs ut om priset cif gemenskapens gräns per ton var lika med eller högre än minimiimportpriset.(b) En värdetull på 31,7 % i alla övriga fall som inte omfattades av (a) ovan.2. Begäran om en antiabsorptionsöversyn(2) Den 22 juli 1999 mottog kommissionen en begäran om en ny undersökning i enlighet med artikel 12 i rådets förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad "grundförordningen"). Begäran ingavs av Comité de Liaison des Industries de Ferro-Alliages (Euro Alliages) för den enda kända gemenskapstillverkaren av obearbetat och olegerat magnesium, Pechiney Electrométallurgie, Frankrike. I begäran hävdades det att antidumpningstullen hade absorberats helt eller delvis och att antidumpningsåtgärderna följaktligen inte hade lett till några rörelser eller endast till otillräckliga rörelser i återförsäljningspriserna eller de påföljande försäljningspriserna i gemenskapen.(3) Begäran innehöll tillräckliga bevis för att återförsäljningspriserna och de påföljande försäljningspriserna i gemenskapen för den berörda produkten inte återspeglade antidumpningstullens storlek i tillräcklig utsträckning. Förutom de otillräckliga rörelserna i återförsäljningspriserna och de påföljande försäljningspriserna hävdades det även i begäran att merparten av importen gjordes till kraftigt rabatterade priser av gemenskapsimportörer som var exportörer närstående och följaktligen omfattades av värdetullen, vilken inte var tillräcklig för att öka priserna efter tull till en nivå nära minimipriset.3. Antiabsorptionsundersökningen(4) Kommissionen meddelade den 4 september 1999 genom ett tillkännagivande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning [4] att en ny undersökning i enlighet med artikel 12 i grundförordningen skulle inledas avseende de antidumpningsåtgärder som var tillämpliga på import av obearbetat och olegerat magnesium med ursprung i Kina.[4] EGT C 253, 4.9.1999, s. 15.(5) Kommissionen underrättade officiellt de tillverkare/exportörer, importörer/handlare och användare/intresseorganisationer som den visste var berörda, företrädarna för exportlandet och gemenskapstillverkaren om att en ny undersökning hade inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla parter som begärde detta gavs tillfälle att bli hörda. Kommissionen sände frågeformulär direkt till alla tillverkare/exportörer, användare/intresseorganisationer och importörer/handlare som den visste var berörda.(6) Tre exportörer, två importörer, en sammanslutning av användare och fyra användare som tillhörde samma grupp besvarade frågeformuläret. Även vissa andra användare och en stålintresseorganisation lämnade synpunkter skriftligen. Kommissionen gjorde kontrollbesök hos följande företag:- Deumu Deutsche Erz- und Metallunion GmbH, Tyskland,- Wogen Resources Ltd., Förenade kungariket.(7) Undersökningen omfattade perioden från och med den 1 september 1998 till och med den 31 augusti 1999 (nedan kallad "undersökningsperioden"). Undersökningsperioden låg till grund för fastställandet av nivån på exportpriserna, återförsäljningspriserna och de påföljande försäljningspriserna efter införandet av antidumpningsåtgärderna.(8) Eftersom undersökningen var komplicerad, särskilt på grund av det faktum att det fanns två tullar, sträckte den sig över en längre tidsperiod än de sex månader som föreskrivs i artikel 12.4 i grundförordningen.B. BERÖRD PRODUKT(9) Den produkt som är föremål för ny undersökning är densamma som i den undersökning som ledde till att de gällande åtgärderna infördes, dvs. obearbetat och olegerat magnesium som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 8104 11 00 och ex 8104 19 00 (Taric-nummer 8104 19 00*20).Obearbetat och olegerat magnesium omfattar följande:- Obearbetat magnesium som oavsiktligt innehåller små mängder av andra element i form av orenheter.- Obearbetat magnesium som innehåller avsiktligt tillsatta element såsom aluminium och zink, och som inte motsvarar någon av de legeringar som beskrivs i bilagan till förordningen.Obearbetat och olegerat magnesium har följande användningsområden:- Legeringsämne i tillverkningen av aluminiumlegeringar.- Avsvavling av stål.- Tillverkning av nodulärt gjutjärn.- Kemiska användningar, t.ex. tillverkning av titan.- Andra användningar, t.ex. tillverkning av anoder, farmaceutiska och militära tillämpningar.C. DEN NYA UNDERSÖKNINGEN(10) Undersökningen hade till syfte att fastställa huruvida de gällande åtgärderna hade haft avsedd verkan och huruvida eventuella uteblivna verkningar berodde på ökad dumpning. Uteblivna verkningar innebär i) inga rörelser eller otillräckliga rörelser i återförsäljningspriserna eller de påföljande försäljningspriserna i gemenskapen eller, om inga entydiga slutsatser kan dras av dessa prisrörelser, ii) en minskning av exportörernas direkta exportpriser till gemenskapen.1. Rörelser i återförsäljningspriserna i gemenskapen(a) Undersökning av huruvida de gällande åtgärdernas positiva verkningar undergrävdes av absorption av tullen(11) Vid fastställandet av huruvida återförsäljningspriserna och de påföljande försäljningspriserna hade rört sig tillräckligt jämfördes prisnivån under den ursprungliga undersökningsperioden (från och med den 1 juli 1996 till och med den 30 juni 1997, nedan kallad "den ursprungliga undersökningsperioden") med prisnivån under undersökningsperioden. De två samarbetsvilliga importörerna i gemenskapen och de fyra användarföretagen, vilka köpte den berörda produkten från Kina både under den ursprungliga undersökningsperioden och undersökningsperioden, lämnade uppgifter om inköps- och återförsäljningspriser för obearbetat och olegerat magnesium från Kina. Dessa samarbetsvilliga importörer och användare svarade för 89 % av den sammanlagda importvolymen till gemenskapen under undersökningsperioden.Det framgick av en jämförelse mellan återförsäljningspriserna, efter tull, under den ursprungliga undersökningsperioden och samma priser under undersökningsperioden att återförsäljningspriserna hade minskat sedan införandet av de ursprungliga åtgärderna. I genomsnitt hade priserna minskat med 0,7 % i förhållande till den nivå som tidigare fastställts för den ursprungliga undersökningsperioden, fastän de istället borde ha ökat med mer än 30 %.(b) De berörda parternas påståenden(12) Berörda parter gavs tillfälle att klargöra vilka andra faktorer än absorption av antidumpningstullarna som kunde förklara varför det inte hade skett några rörelser i återförsäljningspriserna i gemenskapen efter införandet av åtgärder.Ingen av importörerna och användarna lämnade en tillfredsställande förklaring till minskningen av återförsäljningspriserna i gemenskapen. Flera parter hävdade att det inte hade skett några rörelser i återförsäljningspriserna på grund av att exportpriserna hade minskat, vilket i sin tur berodde på en allmän minskning av världsmarknadspriserna för magnesium. Under dessa omständigheter är det svårt att förstå varför ingen part begärde en ny undersökning av normalvärdet inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande i enlighet med artikel 12.5 i grundförordningen. Hursomhelst var uppgifterna som hade lämnats in långt efter det att tidsfristen hade löpt ut ofullständiga och utgjorde inte bevisning för att vare sig normalvärdet i Norge (det jämförbara landet) eller världsmarknadspriserna hade ändrats i förhållande till den ursprungliga undersökningsperioden.Tvärtom visade de uppgifter som lämnats om ett norskt företags priser på ett genomsnittligt försäljningspris för undersökningsperioden som översteg det normalvärde som fastställts för den ursprungliga undersökningsperioden. Dessutom framgick det av uppgifter från Metal Bulletin som lämnades av en exportör att de genomsnittliga priserna på den europeiska marknaden under undersökningsperioden var 62 % högre än de kinesiska exportpriserna, vilket innebär att de kinesiska exportpriserna fortfarande låg på en betydligt lägre nivå än världsmarknadspriserna och de europeiska marknadspriserna.(c) Slutsats rörande återförsäljningspriser(13) Det framgick av undersökningen att återförsäljningspriserna hade minskat mellan den ursprungliga undersökningsperioden och undersökningsperioden. Detta ansågs utgöra tillräcklig bevisning för att tullarna hade absorberats och att det därför inte var nödvändigt att undersöka exportprisutvecklingen.2. Ny dumpningsmarginal(14) Eftersom det konstaterats att åtgärdernas positiva verkningar hade undergrävts var det nödvändigt att fastställa en reviderad tullsats. För detta ändamål, och i enlighet med artikel 12.2 i grundförordningen, granskades exportpriserna på nytt och dumpningsmarginalen omräknades i enlighet därmed.(a) Ny granskning av exportpriserna(15) Exportpriserna granskades på nytt i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen eftersom de föreföll otillförlitliga. Efter införandet av åtgärder minskade återförsäljningspriserna något fastän de borde ha ökat till följd av antidumpningstullen. Såsom tidigare förklarats har ingen part lämnat en tillfredsställande förklaring till att det inte skedde några rörelser i återförsäljningspriserna. Allt detta tydde på att det fanns ett kompensationsarrangemang mellan exportören och importören. Följaktligen skedde den nya granskningen på grundval av de exportpriser som ursprungligen fastställts, med hänsyn tagen till alla relevanta kostnader i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen.(b) Omräkning av dumpningsmarginalen med hänsyn till de omräknade exportpriserna(16) I överensstämmelse med artikel 12 i grundförordningen omräknades den rikstäckande dumpningsmarginalen för de kinesiska exportörerna. Ingen part begärde en ny undersökning av normalvärdet i enlighet med artikel 12.5 i grundförordningen. Följaktligen jämfördes de omräknade exportpriserna ned det normalvärde fob som fastställdes för den ursprungliga undersökningsperioden.Den omräknade dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av nettopriset cif gemenskapens gräns, före tull, för den ursprungliga undersökningsperioden uppgick till 63,4 %.Rådet anser därför att de gällande åtgärderna i enlighet med artikel 12.3 i grundförordningen följaktligen bör ändras i enlighet med de reviderade avgörandena.D. FÖRESLAGNA REVIDERADE ÅTGÄRDER(17) Det framgick av undersökningen att de omräknade exportpriserna hade minskat och att dumpningsmarginalen hade ökat i motsvarande utsträckning.Antidumpningsåtgärderna bör ändras med hänsyn till denna ökning av dumpningen. Det bör erinras om att två slags antidumpningstullar hade införts, dvs. en rörlig tull och en värdetull. Värdetullen var tillämplig på praktiskt taget all export under undersökningsperioden. Under undersökningen konstaterades det att värdetullen hade absorberats, under det att det inte fanns någon bevisning för att minimipriset hade absorberats. Rådet anser därför att det är lämpligt att bibehålla samma typ av åtgärder som i den ursprungliga undersökningen, dvs. en rörlig tull i form av ett minimipris för icke-närstående parter och en värdetull för närstående parter. Värdetullen bör ändras för att den ökade dumpningen skall kunna återspeglas.Nivån på den nya värdetullen, uttryckt i procent av priset cif gemenskapens gräns, uppgår till 63,4 %. Minimipriset påverkas inte av de reviderade avgörandena utan förblir detsamma som i den ursprungliga undersökningen, eftersom det motsvarar normalvärdet justerat till nivån cif gemenskapens gräns.(18) Eftersom de gällande tullarna grundar sig på de dumpningsmarginaler som konstaterades i den ursprungliga undersökningen och dessa tullar har absorberats, behöver inte nivån för undanröjande av skada omräknas.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Artikel 1.2 i förordning (EG) nr 2402/98 skall ersättas med följande:"Antidumpningstullen skall uppgå till följande belopp:(a) Skillnaden mellan minimiimportpriset på 2 622 euro per ton och priset cif gemenskapens gräns när det sistnämnda:- är lägre än minimiimportpriset (Taric-tilläggsnummer A 156), och- fastställs på grundval av en faktura från en exportör i Kina till en icke-närstående part.Ingen tull skall tas ut i de fall priset cif gemenskapens gräns per ton är lika med eller högre än minimiimportpriset.(b) Det belopp som motsvarar en värdetull på 63,4 % i alla övriga fall som inte omfattas av (a) (Taric-tilläggsnummer 8900)."Artikel 2Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.Utfärdad i Bryssel den ...På rådets vägnarOrdförande


text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 14.11.2019.
 COM(2019) 587 final
 2019/0260(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u Zajedničkom odboru osnovanom Sporazumom o zračnom prometu između Kanade i Europske zajednice i njezinih država članica
 OBRAZLOŽENJE
 1.Predmet prijedloga
 Ovaj se prijedlog odnosi na odluku o utvrđivanju stajališta koje u ime Unije treba zauzeti u Zajedničkom odboru osnovanom Sporazumom o zračnom prometu između Kanade i Europske zajednice i njezinih država članica („Sporazum”)
 1
 .
 2.Kontekst Prijedloga
 2.1.Sporazum o zračnom prometu između Kanade i Europske zajednice i njezinih država članica
 Sporazum je sveobuhvatne prirode i njime se zamjenjuju relevantne odredbe postojećih bilateralnih sporazuma koje su države članice sklopile s Kanadom. Sporazumom se uklanjaju sva postojeća ograničenja prava zračnih prijevoznika iz Unije i zračnih prijevoznika iz Kanade za aktivnosti među mjestima u Europskoj uniji i u Kanadi. U tom kontekstu Sporazumom se uklanjaju prepreke u pogledu mogućnosti zračnih prijevoznika Unije da uživaju koristi od prava poslovnog nastana u Uniji, uključujući pravo na nediskriminirajući pristup tržištu u vezi s pružanjem usluga zračnog prijevoza u Kanadu i iz Kanade.
 Sporazum je stupio na snagu 16. svibnja 2019.
 2.2.Zajednički odbor
 Zajednički odbor osnovan je člankom 17. Sporazuma. Njegove su glavne zadaće poticanje suradnje među strankama i razmatranje svih pitanja povezanih s funkcioniranjem ili provedbom ovog Sporazuma, uključujući, ali ne ograničujući se na: (a) preispitivanje tržišnih uvjeta koji utječu na usluge zračnog prijevoza na temelju ovog Sporazuma; (b) razmjenu informacija, uključujući savjetovanje o promjenama u nacionalnom pravu i politikama, koje utječu na Sporazum; (c) razmatranje mogućih područja za daljnji razvoj ovog Sporazuma, uključujući preporuke za izmjene ovog Sporazuma; (d) preporučivanje uvjeta, postupaka i izmjena potrebnih kako bi nove države članice postale stranke ovog Sporazuma; te (e) rasprave o pitanjima koja se odnose na ulaganja, vlasništvo i kontrolu te na potvrdu da su ispunjeni uvjeti za postupno otvaranje prava prometovanja kako je utvrđeno u Prilogu 2. ovom Sporazumu. Zajednički odbor ujedno razvija suradnju i potiče razmjene na razini stručnjaka u pogledu novih zakonodavnih ili regulatornih inicijativa.
 Zajednički odbor donosi odluke ako je to izričito predviđeno Sporazumom, a sve odluke donose se konsenzusom. Zajednički odbor odlukom donosi svoj poslovnik.
 2.3.Predviđeni akt Zajedničkog odbora
 Tijekom prvog sastanka Zajednički odbor donijet će odluku o donošenju poslovnika Zajedničkog odbora („predviđeni akt”).
 Svrha je predviđenog akta donijeti, u skladu s člankom 17. stavkom 8. Sporazuma, poslovnik na kojem se temelji organizacija Zajedničkog odbora kako bi se Sporazum mogao provesti.
 3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije
 Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije trebalo bi biti usmjereno na donošenje poslovnika Zajedničkog odbora Kanade i EU-a. Stajalište se treba temeljiti na nacrtu odluke Zajedničkog odbora.
 4.Pravna osnova
 4.1.Postupovna pravna osnova
 4.1.1.Načela
 Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.
 Pojmom „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaćeni su akti koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Njime su obuhvaćeni i instrumenti koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali „mogu presudno utjecati na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”.
 4.1.2.Primjena u predmetnom slučaju
 Zajednički odbor tijelo je osnovano na temelju sporazuma, točnije Sporazuma o zračnom prometu između Kanade i Europske zajednice te njezinih država članica.
 Akt koji Zajednički odbor treba donijeti akt je koji proizvodi pravne učinke jer se njime strankama propisuju obveze u skladu s međunarodnim pravom.
 Predviđenim aktom ne dopunjuje se niti mijenja institucionalni okvir Sporazuma.
 Imajući to u vidu, postupovna pravna osnova za predloženu odluku jest članak 218. stavak 9. UFEU-a.
 4.2.Materijalnopravna osnova
 4.2.1.Načela
 Materijalnopravna osnova odluke na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili dva elementa te ako se može utvrditi da je jedan od tih dvaju ciljeva ili elemenata glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnopravnoj osnovi, to jest onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.
 4.2.2.Primjena u predmetnom slučaju
 Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na zračni promet.
 Stoga je materijalnopravna osnova predložene odluke članak 100. stavak 2. UFEU-a.
 4.3.Zaključak
 Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 100. stavak 2. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.
 5.Objava predviđenog akta
 Budući da će se aktom Zajedničkog odbora utvrditi njegov poslovnik, primjereno je nakon donošenja objaviti ga u Službenom listu Europske unije.
 2019/0260 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u Zajedničkom odboru osnovanom Sporazumom o zračnom prometu između Kanade i Europske zajednice i njezinih država članica
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 100. stavak 2. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)Unija je Odlukom Vijeća (EU) 2019/702
 2
 sklopila Sporazum o zračnom prometu između Kanade i Europske zajednice i njezinih država članica („Sporazum”), koji je stupio na snagu 16. svibnja 2019.
 (2)Člankom 17. Sporazuma osnovan je Zajednički odbor kako bi se osigurali ispravno funkcioniranje i provedba Sporazuma.
 (3)Člankom 17. stavkom 8. Sporazuma predviđa se da Zajednički odbor donosi svoj poslovnik.
 (4)Kako bi se osigurala djelotvorna provedba Sporazuma, trebalo bi donijeti poslovnik Zajedničkog odbora.
 (5)Stajalište Unije u okviru Zajedničkog odbora trebalo bi se stoga temeljiti na priloženom nacrtu odluke Zajedničkog odbora,
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na prvom sastanku Zajedničkog odbora osnovanog člankom 17. Sporazuma o zračnom prometu između Kanade i Europske zajednice i njezinih država članica, u pogledu donošenja poslovnika Zajedničkog odbora, temelji se na nacrtu Odluke Zajedničkog odbora priloženom ovoj Odluci.
 Članak 2.
 Ova je Odluka upućena Komisiji.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 Odluka Vijeća (EU) 2019/702 od 15. travnja 2019. o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma o zračnom prometu između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Kanade, s druge strane SL L 120, 8.5.2019., str. 1.–2.
 (2)
 SL L 120, 8.5.2019., str. 1.
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 14.11.2019.
 COM(2019) 587 final
 PRILOG
 Prijedlogu odluke Vijeća
 o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u Zajedničkom odboru osnovanom Sporazumom o zračnom prometu između Kanade i Europske zajednice i njezinih država članica
 PRILOG
 Nacrt
 Odluke br. 1/2019 Zajedničkog odbora Kanade i EU-a osnovanog na temelju Sporazuma o zračnom prometu između Kanade i Europske zajednice i njezinih država članica
 od [datum]
 o donošenju poslovnika
 ZAJEDNIČKI ODBOR KANADE I EU-a,
 uzimajući u obzir Sporazum o zračnom prometu između Kanade i Europske zajednice i njezinih država članica („Sporazum”), a posebno njegov članak 17.,
 ODLUČIO JE:
 Jedini članak
 Donosi se poslovnik Zajedničkog odbora priložen ovoj Odluci.
 Sastavljeno u
 Za Zajednički odbor
 Voditelj delegacije Europske unije
 [Ime]
 Voditelj Delegacije Kanade
 [Ime]
 Poslovnik
 ZAJEDNIČKI ODBOR,
 uzimajući u obzir Sporazum o zračnom prometu između Kanade i Europske zajednice i njezinih država članica, a posebno njegov članak 17.,
 DONIO JE SLJEDEĆI POSLOVNIK
 Članak 1.
 Voditelji delegacija
 1.
 Zajednički odbor činit će predstavnici stranaka.
 2.
 Zajedničkim odborom zajednički će predsjedati voditelji delegacija stranaka.
 Članak 2.
 Sastanci
 1.
 Zajednički odbor sastajat će se najmanje jednom godišnje pri čemu se stranke izmjenjuju kao domaćini sastanka. Usto, svaka stranka može zatražiti sazivanje sastanka Zajedničkog odbora u skladu s člankom 17. stavkom 3. Sporazuma.
 2.
 Zajednički odbor može održavati sastanke uživo ili putem drugih sredstava (konferencijski pozivi ili video konferencije).
 Članak 3.
 Delegacije
 1.
 Voditelji delegacija će se prije sastanka međusobno obavješćivati o predviđenom sastavu svojih delegacija za taj sastanak.
 2.
 Predstavnici dionika iz sektora zračnog prometa mogu biti pozvani da prisustvuju sastancima kao promatrači, ako se Zajednički odbor tako dogovori.
 3.
 Zajednički odbor može se dogovoriti o pozivanju drugih zainteresiranih stranaka ili stručnjaka da prisustvuju njegovim sastancima kako bi mu pružili informacije o određenim pitanjima.
 Članak 4.
 Tajništvo
 Po jedan dužnosnik Europske komisije i Vlade Kanade zajednički će djelovati kao tajnici Zajedničkog odbora.
 Članak 5.
 Dnevni red sastanaka
 1.
 Voditelji delegacija utvrdit će privremeni dnevni red svakog sastanka međusobnim dogovorom. Kako bi se olakšala distribucija dnevnog reda članovima svake delegacije i savjetovanje s njima, u mjeri u kojoj je to moguće, privremeni dnevni red utvrdit će se najkasnije petnaest dana prije datuma sastanka.
 2.
 Zajednički odbor donosi dnevni red na početku svakog sastanka. U dnevni red moguće je uključiti točke koje se ne nalaze na privremenom dnevnom redu, ako se Zajednički odbor tako dogovori.
 3.
 Voditelji delegacija mogu skratiti rok utvrđen u stavku 1. kako bi se u obzir uzela hitnost određenog pitanja.
 Članak 6.
 Zapisnik sa sastanka
 1.
 Na kraju svakog sastanka sastavit će se nacrt zapisnika sa sastanka Zajedničkog odbora. U nacrtu će se navesti sve točke o kojima se raspravljalo i svi doneseni zajednički zaključci, uključujući sve donesene preporuke i odluke.
 2.
 Voditelji delegacija će pisanim putem odobriti zapisnik sa sastanka u roku od 30 dana od datuma sastanka ili do bilo kojeg drugog datuma koji su dogovorile stranke Sporazuma.
 3.
 Nakon odobravanja, voditelji delegacija će potpisati zapisnik sa sastanka i svaka stranka će arhivirati jedan izvorni primjerak zapisnika. Stranke mogu odlučiti da se taj zahtjev ispunjava potpisivanjem i razmjenom elektroničkih primjeraka.
 4.
 Osim ako nije drugačije dogovoreno, sastanci Zajedničkog odbora neće biti javni. Zapisnici sa sastanaka i prepiske, ovisno o slučaju, bit će javni osim ako jedna od stranaka zatraži drukčije. Ako je potrebno, Zajednički odbor može predložiti objavu zajedničkog priopćenja za medije.
 Članak 7.
 Pisani postupak
 Ako je potrebno i primjereno obrazloženo, odluke i preporuke Zajedničkog odbora mogu se donijeti pisanim postupkom. U tu svrhu voditelji delegacija razmijenit će nacrt mjera o kojem se traži mišljenje Zajedničkog odbora, koji se zatim može potvrditi razmjenom prepiske.
 Članak 8.
 Vijećanje
 1.
 Zajednički odbor će donositi odluke i izražavati preporuke na temelju konsenzusa.
 2.
 Odluke i preporuke Zajedničkog odbora naslovljavat će se „Odluka” i „Preporuka”, iza čega slijede serijski broj, datum donošenja i opis predmeta.
 3.
 Voditelji delegacija potpisat će sve odluke i preporuke Zajedničkog odbora koje će se zatim priložiti zapisniku sa sastanka.
 4.
 Sve odluke koje donese Zajednički odbor provest će stranke u skladu s vlastitim internim postupcima.
 Članak 9.
 Radne skupine
 1.
 Zajednički odbor može dogovoriti osnivanje radnih skupina za razmatranje specifičnih pitanja koja su relevantna za Sporazum. Nadležnosti radne skupine odobrit će Zajednički odbor i one će se uvrstiti u odgovarajući zapisnik sa sastanka.
 2.
 Zajednički odbor odredit će sastav radnih skupina.
 3.
 Radne skupine podnijet će izvješće Zajedničkom odboru. One ne mogu donositi odluke, ali mogu dati preporuke Zajedničkom odboru.
 4.
 Zajednički odbor može u bilo kojem trenutku dogovoriti ukidanje bilo kojih postojećih radnih skupina, izmijeniti njihove nadležnosti ili osnovati nove radne skupine koje će mu pomagati u obavljanju njegovih dužnosti.
 Članak 10.
 Troškovi
 1.
 Članovi svake delegacije će snositi troškove povezane sa svojim sudjelovanjem na sastanku ili u radnoj skupini.
 2.
 Sve druge troškove koji se odnose na samu organizaciju sastanaka snosi stranka koja je domaćin sastanka.
 Članak 11.
 Izmjena poslovnika
 Zajednički odbor može u svakom trenutku izmijeniti ovaj Poslovnik odlukom donesenom u skladu s člankom 8.