text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,5.9.2018
 COM(2018) 611 final
 2018/0318(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis käsitleva Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelise staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta
 SELETUSKIRI
 1.ETTEPANEKU TAUST
 •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määruse (EL) nr 2016/1624 (mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet)
 1
 artikli 54 lõikes 3 on sätestatud, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet võib koordineerida liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelist operatiivkoostööd välispiiride halduse valdkonnas. Sellega seoses võib amet ühe või mitme liikmesriigi ja vähemalt ühe asjaomase liikmesriigi naabruses paikneva kolmanda riigi nõusolekul ja osalusel viia ellu tegevusi välispiiridel, sealhulgas asjaomase kolmanda riigi territooriumil.
 Vastavalt määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikele 4 sõlmib liit asjaomase kolmanda riigiga staatust käsitleva kokkuleppe juhtudel, kui vastavalt kavandatule lähetatakse Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmad kolmandasse riiki täidesaatva võimu teostamist kätkevaks tegevuseks, samuti juhul, kui kokkulepe on nõutav muude kolmandas riigis läbiviidavate tegevuste jaoks. Staatust käsitlev kokkulepe hõlmab kõiki tegevuse läbiviimise olulisi tahke, eelkõige operatsiooni ulatuse kirjeldust, tsiviil- ja kriminaalvastutust ning rühma liikmete ülesandeid ja õigusi. Staatust käsitleva kokkuleppega tagatakse, et operatsioonide käigus austatakse täielikult põhiõigusi.
 Nõukogu läbirääkimisjuhistele toetudes on Euroopa Komisjon pidanud endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga läbirääkimisi staatust käsitleva kokkuleppe üle eesmärgiga kehtestada õiguslik raamistik, mis võimaldab operatsiooniplaanide alusel kohest tegutsemist juhtudel, mil on vaja kiiresti reageerida. Piirkonna rändevood on küll palju väiksemad kui 2015/2016. aastal, kuid organiseeritud kuritegevuse võrgustikud kohandavad rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise marsruute ja meetodeid kiiresti uute tingimustega. Pärast staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimist suudavad endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutused ja ELi liikmesriigid, kelle tegevust koordineerib Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, sellistele võimalikele arengutele palju paremini reageerida.
 Lisatud nõukogu otsuse ettepanek on õiguslik vahend Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelise staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimiseks.
 21. veebruaril 2017 sai komisjon nõukogult volituse alustada läbirääkimisi endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga staatust käsitleva kokkuleppe üle, mis käsitleb Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis.
 Läbirääkimised staatust käsitleva kokkuleppe üle algasid 15. septembril 2017, teine voor toimus 24. novembril 2017 ja viimane voor 30. aprillil 2018. Rände, siseasjade ja kodakondsuse volinik Dimitris Avramopoulos ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi siseminister O. Spasovski viisid läbirääkimised lõpule Brüsselis 18. juulil 2018, mil staatust käsitlev kokkulepe parafeeriti.
 Komisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimisjuhistega seatud eesmärgid on saavutatud ja kokkuleppe eelnõu on liidule vastuvõetav.
 Liikmesriike teavitati ja nendega konsulteeriti asjaomases nõukogu töörühmas.
 •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate õigusnormidega
 Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga on praeguse seisuga sõlminud kahepoolse kokkuleppe kolmteist liikmesriiki. Nendes kokkulepetes on käsitletud mitmeid ühismeetmeid, nagu piirikontroll ja -valve, patrullimine, tagasisaatmine jms. Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi siseministeeriumi ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti vaheline koostöö toimub vastavalt nendevahelisele kokkuleppele, mida praegu ajakohastatakse. See hõlmab eelkõige piiri- ja migratsiooniüksuse esindajate korrapärast osalemist Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti koordineeritavates ühisoperatsioonides, kus nad kokkuleppel vastuvõtva liikmesriigiga tegutsevad vaatlejatena liikmesriikide territooriumil.
 •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega
 Euroopa rände tegevuskaval on neli peamist tegevussuunda. Üks neist on piirihaldus, mis hõlmab ELi välispiiri paremat haldamist, eelkõige solidaarsuse kaudu nende liikmesriikidega, mis asuvad välispiiridel, ning piiriületuse tõhustamist. Kontrolli tugevdamine endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi piiril avaldab positiivset mõju ka ELi välispiirile, eelkõige Bulgaaria ja Kreeka välispiirile ning samuti endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi piirile. Julgeoleku jätkuv tugevdamine välispiiril on kooskõlas ka Euroopa julgeoleku tegevuskavaga.
 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS
 •Õiguslik alus
 Käesoleva nõukogu otsuse ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktid b ja d ning artikli 79 lõike 2 punkt c koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punktiga a.
 Euroopa Liidu pädevus staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimiseks on sõnaselgelt välja toodud määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikes 4, kus on sätestatud, et liit sõlmib asjaomase kolmanda riigiga staatust käsitleva kokkuleppe, kui vastavalt kavandatule lähetatakse Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmad kolmandasse riiki tegevuseks, mis kätkeb endas täidesaatva võimu teostamist või kui kokkulepe on nõutav muude kolmandas riigis läbiviidavate tegevuste jaoks.
 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõikes 2 on sätestatud, et liidu ainupädevusse kuulub ka rahvusvahelise lepingu sõlmimine, kui selle sõlmimise näeb ette liidu seadusandlik akt. Määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikes 4 on sätestatud staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimine Euroopa Liidu poolt asjaomase kolmanda riigiga. Seega kuulub käesolevale dokumendile lisatud kokkulepe endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga Euroopa Liidu ainupädevusse.
 •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)
 Ei kohaldata.
 •Proportsionaalsus
 Staatust käsitlev kokkulepe võimaldab Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametil ootamatu rändajatevoo korral lähetada endisesse Jugoslaavia Makedoonia vabariiki Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmi, selle asemel, et lähetada neid kahepoolses korras liikmesriikidest.
 Seetõttu on endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi piiri paremaks haldamiseks vajalik ühine lähenemisviis.
 •Vahendi valik
 Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punktiga a, milles nähakse ette, et otsused rahvusvaheliste lepingute kohta võtab pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist vastu nõukogu. Ettepanekus esitatud eesmärgi saavutamiseks ei ole võimalik kasutada muud õiguslikku vahendit
 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
 •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll
 Ei kohaldata
 •Konsulteerimine sidusrühmadega
 Ei kohaldata
 •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
 Ei kohaldata
 •Mõju hindamine
 Staatust käsitleva kokkuleppe üle läbirääkimiste pidamiseks ei ole mõju hindamine vajalik.
 •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine
 Kuna tegemist on uue kokkuleppega, ei olnud võimalik olemasolevaid õigusakte hinnata ega nende toimivust kontrollida.
 •Põhiõigused
 Staatust käsitleva kokkuleppe eelnõu sisaldab sätteid, millega tagatakse, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti koordineeritavates tegevustes osalevate rühmaliikmete tegevusest mõjutatud isikute põhiõigused on kaitstud.
 Põhiõigusi käsitlevaid sätteid on põhjalikumalt selgitatud punktis 5 „Muu teave“.
 4.MÕJU EELARVELE
 Staatust käsitleval kokkuleppel puudub finantsmõju. Tegelik operatsiooniplaani ja asjaomase toetuslepingu alusel toimuv Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti rühmade lähetamine hõlmab kulutusi Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti eelarvest. Staatust käsitleva kokkuleppe alusel toimuvaid tulevasi operatsioone rahastatakse Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti omavahenditest.
 Euroopa piiri- ja rannikuvalvet käsitleva määruse eelnõule lisatud finantsselgituses Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti kulude kohta on kolmandate riikidega tehtava tugevdatud koostöö (sealhulgas võimalikud ühisoperatsioonid naaberriikidega) kuludeks aastatel 2017–2020 hinnatud keskmiselt 6 090 miljonit eurot igal aastal.
 5.MUU TEAVE
 •Rakenduskavad ning järelevalve, analüüsi ja aruandluse kord
 Komisjon tagab nõuetekohase järelevalve staatust käsitleva kokkuleppe rakendamise üle.
 Iga ühis- ja kiirreageerimisoperatsiooni analüüsivad endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik ja Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet ühiselt.
 Eelkõige koostavad Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik ja konkreetses tegevustes osalevad liikmesriigid iga tegevuse lõppedes aruande kokkuleppe sätete kohaldamise kohta, hõlmates ka isikuandmete töötlemist.
 •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)
 Ei kohaldata.
 •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus
 Kokkuleppe kohaldamisala
 Käesoleva kokkuleppe kohaselt võib Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet endisesse Jugoslaavia Makedoonia vabariiki ühisoperatsioonideks ja piirivalve kiirreageerimisoperatsioonideks lähetada täitevvolitustega Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmi. Käesolev leping ei laienda Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelist riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise lepingu (edaspidi „EÜ ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vaheline tagasivõtuleping“)
 2
 kohaldamisala, kuid Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmadel on konkreetse tagasisaatmisoperatsiooni käigus lubatud aidata endist Jugoslaavia Makedoonia vabariiki sinna tagasivõetavate isikute tuvastamisel vastavalt Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelisele tagasivõtulepingule.
 Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmi võib lähetada ainult endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ELi välispiiridega piirnevatesse piirkondadesse ja rühma liikmetel on neis endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi piirkondades operatsiooniplaaniga ettenähtud täitevvolitused.
 Tegevuse algatamine
 Amet võib teha ettepaneku tegevuse algatamiseks. Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädevad ametiasutused võivad teha ametile ettepaneku kaaluda tegevuse algatamist. Tegevuse läbiviimiseks on vaja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädevate asutuste ja ameti nõusolekut.
 Operatsiooniplaan
 Enne iga ühisoperatsiooni või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni peavad amet ja endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik kokku leppima operatsiooniplaani. Operatsiooniplaaniga peavad nõustuma ka operatsiooni piirkonnaga piirnevad liikmesriigid.
 Operatsiooniplaaniga nähakse ette üksikasjalikult ühisoperatsiooni või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni korralduslikud ja menetluslikud aspektid, sealhulgas esitatakse olukorra kirjeldus ja analüüs, operatsiooni eesmärk ja sihtmärgid, operatsiooni kontseptsioon, kasutatavate tehniliste seadmete liik, rakenduskava, koostöö kolmandate riikide, muude liidu ametite ja asutuste või rahvusvaheliste organisatsioonidega, põhiõiguste kaitset, sealhulgas isikuandmete kaitset käsitlevad sätted, koordineerimis-, juhtimis-, kontrolli- ja aruandlusstruktuur, organisatsiooniline korraldus ja logistika, ühisoperatsiooni või kiirreageerimisoperatsiooni hindamine ja finantsaspektid.
 Rühma liikmete ülesanded ja volitused
 Reeglina on rühmadel volitused täita ülesandeid ja teostada täitevvõimu, mis on vajalikud piirikontrolli ja tagasisaatmisoperatsioonide läbiviimiseks. Nad peavad järgima endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi õigusnorme.
 Rühmad tegutsevad endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi territooriumil üksnes endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi piirivalveametnikelt või muudelt asjakohastelt töötajatelt saadud korralduste alusel ning nende juuresolekul.
 Rühma liikmed kannavad asjakohastel juhtudel vormiriietust, nähtavat isiklikku identifitseerimistunnust ning sinist Euroopa Liidu ja ameti sümboolikaga käesidet. Lisaks peab neil kaasas olema akrediteerimisdokument, et endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutused neid selgelt tuvastada saaks.
 Rühma liikmed võivad kanda päritoluliikmesriigi ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi õiguse kohaselt lubatud teenistusrelvi, laskemoona ja seadmeid. Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutused teatavad ametile eelnevalt, millised teenistusrelvad, laskemoon ja seadmed on lubatud ning milline on nende kasutamise asjakohane õigusraamistik ja tingimused.
 Rühma liikmed võivad kasutada jõudu, sealhulgas teenistusrelvi, laskemoona ja seadmeid päritoluliikmesriigi ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametivõimude nõusolekul, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi piirivalveametnike või muude asjakohaste töötajate juuresolekul ning kooskõlas endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi siseriikliku õigusega. Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutused võivad lubada rühma liikmetel kasutada jõudu ka ilma oma piirivalvurite juuresolekuta. Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutused teatavad ametile eelnevalt, milline jõu ja ohjeldusvahendite kasutamine on lubatud ja millised on nende kasutamise tingimused.
 Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutused teatavad enne rühma liikmete lähetamist ametile, milliseid riiklikke andmebaase neil on võimalik kooskõlas endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi õigusaktidega kasutada. Juurdepääsu riiklikele andmebaasidele saavad ainult endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi volitatud isikud ning rühma liikmetele võib andmeid edastada ainult vajaduse korral.
 Tegevuse peatamine ja lõpetamine
 Nii amet kui ka endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutused võivad tegevuse peatada või lõpetada, kui neile tundub, et teine osapool ei järgi kokkulepet või operatsiooniplaani.
 Rühma liikmete privileegid ja immuniteet
 Rühma liikmetel on endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis ametiülesannete täitmisel sooritatud tegude suhtes kriminaalkohtulik puutumatus, kuid teenistusvälisel ajal sooritatud tegude suhtes see puudub.
 Operatsiooniplaaniga nähakse üksikasjalikult ette tegevused, mille suhtes kehtib endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis kriminaalõiguslik puutumatus.
 Kui rühma liiget süüdistatakse kuriteos, esitab ameti tegevdirektor enne kohtumenetluse algatamist endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädevale kohtuasutusele tõendi selle kohta, kas rühma liige pani kõnealuse teo toime oma ametiülesannete täitmisel või mitte. Ameti tegevdirektor võtab otsuse vastu pärast piirivalveametniku või muu asjaomase töötaja lähetanud liikmesriigi ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädevate asutuste kõigi esildiste hoolikat läbivaatamist. Ameti tegevjuhi tõend on endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi jurisdiktsioonile siduv.
 Rühma liikmetele antud privileegid ja kriminaalkohtulik puutumatus endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis ei vabasta neid päritoluliikmesriigi jurisdiktsiooni alt.
 Samasugune kord kehtib ka rühma liikmete tsiviil- ja haldusvastutuse puhul.
 Liikmesriik, kes on asjaomase piirivalvuri või muu asjaomase töötaja lähetanud, võib loobuda rühma liikmete kriminaal-, tsiviil- ja halduskohtulikust immuniteedist endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis. Selline loobumine peab alati olema selgelt väljendatud.
 Kokkuleppes on sätestatud mehhanism kahjude kompenseerimiseks. Kompensatsioonimehhanism põhineb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet käsitleva määruse (EL) 2016/1624 artiklil 42. Kui kahju on põhjustatud rühma liikme poolt ametiülesannete täitmisel, vastutab endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik. Kui kahju on tekitatud osaleva liikmesriigi rühmaliikme poolt ametiülesannete täitmisel raske hooletuse või tahtliku väärkäitumise tagajärjel või kui see tekitati teenistusvälisel ajal, võib endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik ameti tegevdirektorilt taotleda, et kompensatsiooni maksaks asjaomane osalev liikmesriik. Kui kahju on põhjustanud ameti töötajad, võib endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik taotleda, et kompensatsiooni maksaks amet.
 Rühma liikmete suhtes ei tohi kohaldada täitemenetlust, välja arvatud juhul, kui nende vastu on algatatud nende ametiülesannetega mitteseotud tsiviilkohtumenetlus.
 Rühma liikmete varustust, mis on vajalik nende ametiülesannete täitmiseks, ei saa arestida. Tsiviilkohtumenetluse puhul ei rakendata rühma liikmete suhtes mingisuguseid isikuvabaduse piiranguid ega muid piiravaid meetmeid.
 Rühma liikmete suhtes ei kehti sotsiaalkindlustussätted, mida võidakse endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis seoses ametile osutatud teenustega kohaldada. Rühma liikmed on vabastatud ka ameti või liikmesriikide poolt makstava palga ja tasude ning samuti väljaspool endise Jugoslaavia Makedoonia vabariiki saadud tulude mis tahes vormis maksustamisest endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis.
 Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutused lubavad rühma liikmete isiklikuks kasutamiseks mõeldud esemeid riiki tuua ja sealt välja viia ning vabastavad need tollimaksudest, lõivudest ja muudest sellistest tasudest, välja arvatud ladustamis-, veo- ja muude sarnaste teenuste tasud.
 Rühma liikmete isiklikku pagasit ei kontrollita, välja arvatud juhul, kui on tõsiselt alust arvata, et pagasis on esemeid, mis ei ole mõeldud rühma liikmete isiklikuks kasutamiseks, või kaupu, mille import või eksport on endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi õigusega keelatud või mille suhtes kohaldatakse endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi karantiinieeskirju. Isikliku pagasi kontrolli võib läbi viia üksnes asjaomase rühma liikme(te) või ameti volitatud esindaja juuresolekul.
 Rühma liikmete dokumendid, kirjavahetus ja asjad on puutumatud, välja arvatud täitemeetmete puhul. Rühma liikmed ei ole kohustatud tunnistajana ütlusi andma.
 Akrediteerimisdokument
 Amet väljastab koostöös endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga igale rühma liikmele akrediteerimisdokumendi, mis võimaldab endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutustel tuvastada rühma liikmete isikut ning tõendab selle omaniku õigust täita käesolevas kokkuleppes ja operatsiooniplaanis osutatud ülesandeid ja kasutada neis osutatud volitusi. Akrediteerimisdokument koos kehtiva reisidokumendiga annab rühma liikmele õiguse siseneda endisesse Jugoslaavia Makedoonia vabariiki, vajamata selleks viisat või eelnevat luba.
 Põhiõigused
 Rühma liikmed austavad oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel alati täielikult põhiõigusi ja -vabadusi, mille hulka kuulvad juurdepääs varjupaigamenetlustele, inimväärikus, piinamise ning ebainimliku ja alandava kohtlemise keeld, õigus vabadusele, tagasisaatmise lubamatus ja kollektiivse väljasaatmise keeld, lapse õigused ning õigus era- ja perekonnaelule. Nad ei diskrimineeri kedagi soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse, seksuaalse sättumuse ega sooidentiteedi alusel. Kõik meetmed, mis riivavad põhiõiguseid ja -vabadusi, peavad olema proportsionaalsed nende abil taotletavate eesmärkidega ja arvestama nende põhiõiguste ja -vabaduste põhiolemusega.
 Igal kokkuleppeosalisel peab olema kaebuste lahendamise kord liikmete poolt toime pandud väidetavate põhiõiguste rikkumiste käsitlemiseks. Amet on kehtestanud Euroopa piiri- ja rannikuvalvet käsitleva määruse (EL) 2016/1624 artiklis 72 osutatud kaebuste lahendamise korra ning seega on nimetatud kohustus täidetud. Selliste väidetavate rikkumistega võiks tegeleda endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ombudsman, välja arvatud juhul, kui endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutused otsustavad luua mehhanismi spetsiaalselt käesoleva kokkuleppe alusel esitatud kaebuste tarvis.
 Isikuandmete töötlemine
 Rühma liikmetel on õigus vajadusel töödelda isikuandmeid, lähtudes ameti ja ELi liikmesriikide suhtes kohaldatavatest eeskirjadest. Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutused töötlevad isikuandmeid oma riigi õigusnormide kohaselt.
 Pärast iga tegevuse lõpuleviimist koostavad amet, osalevad liikmesriigid ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutused ühisaruande, mis käsitleb isikuandmete töötlemist rühma liikmete poolt. Kõnealune aruanne saadetakse ameti põhiõiguste ametnikule ja isikuandmete kaitse ametnikule ning pädevale endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi isikuandmete kaitse asutusele. Ameti põhiõiguste ametnik ja isikuandmete kaitse ametnik annavad aru ameti tegevdirektorile.
 Vaidlused ja tõlgendamine
 Kõiki käesoleva kokkuleppe tõlgendamise või kohaldamisega seoses tekkivaid küsimusi uurivad endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädevad ametiasutused ja ameti esindajad ühiselt. Ameti esindajad konsulteerivad ühe või mitme endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi naabruses asuva liikmesriigiga.
 Varasema lahenduse puudumise korral lahendatakse käesoleva kokkuleppe tõlgendamist või kohaldamist käsitlevad vaidlused endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ja Euroopa Komisjoni vahel eranditult läbirääkimiste teel. Vajaduse korral konsulteerib komisjon endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi naabruses paiknevate liikmesriikidega.
 Pädevad asutused kokkuleppe rakendamiseks
 Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädev asutus käesoleva kokkuleppe rakendamiseks on siseministeerium. Euroopa Liidu jaoks on see Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet.
 Ühisdeklaratsioon
 Lepinguosalised lepivad kokku, et hoidudes võtmast mistahes meetmeid, mis võiksid raskendada rühma liikme võimalikku hilisemat kriminaalvastutusele võtmist vastuvõtva riigi pädevate asutuste poolt, hoiduvad nad aktiivselt kaasa aitamast sellele, et asjaomane rühmaliige saadetakse endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis olevast Euroopa piiri- ja rannikuvalverühma operatsiooni rajatisest oma päritoluliikmesriiki tagasi enne, kui ameti peadirektor on tõendi välja andnud.
 2018/0318 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis käsitleva Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelise staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkte b ja d ning artikli 79 lõike 2 punkti c koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
 võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
 3
 ,
 ning arvestades järgmist:
 (1)Vastavalt nõukogu [kuupäeva] otsusele 2018/XXX kirjutas [...] [kuupäeval] alla Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis käsitlevale Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelisele staatust käsitlevale kokkuleppele, tingimusel et see hiljem sõlmitakse.
 (2)Vastavalt määruse (EL) 2016/1624 artikli 54 lõikele 4 sõlmib liit asjaomase kolmanda riigiga staatust käsitleva kokkuleppe juhtudel, kui vastavalt kavandatule lähetatakse Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmad kolmandasse riiki täidesaatva võimu teostamist kätkevaks tegevuseks, samuti juhul, kui kokkulepe on nõutav muude kolmandas riigis läbiviidavate tegevuste jaoks. Staatust käsitlev kokkulepe hõlmab kõiki tegevuse läbiviimise olulisi tahke.
 (3)Käesolev staatust käsitlev kokkulepe võimaldab kooskõlas operatsiooniplaaniga lähetada Euroopa piiri- ja rannikuvalve rühmi kiiresti endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi territooriumile, reageerida praegusele rändevoogude nihkumisele rannikuäärsele marsruudile ning aidata kaasa välispiiride haldusele ja võidelda rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastu.
 (4)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ
 4
 . Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
 (5)Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ
 5
 . Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
 (6)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
 (7)Seega tuleks staatust käsitlev kokkulepe Euroopa Liidu nimel heaks kiita,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vaheline staatust käsitlev kokkulepe, mis käsitleb Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis, kiidetakse liidu nimel heaks.
 Kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale otsusele.
 Artikkel 2
 Nõukogu eesistuja määrab isiku, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel esitama kokkuleppe artikli 12 lõikes 5 sätestatud teate.
 Artikkel 3
 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 (1)
 ELT L 251, 16.9.2016, lk 1.
 (2)
 ELT L 334, 19.12.2007, lk 7.
 (3)
 ELT C , , lk .
 (4)
 Nõukogu 29. mai 2000. aasta otsus 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43).
 (5)
 Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).
 ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,5.9.2018
 COM(2018) 611 final
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 Ettepanek: Nõukogu otsus
 Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis käsitleva Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelise staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta
 LISA
 STAATUST KÄSITLEV KOKKULEPE
 Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahel, mis käsitleb Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis
 EUROOPA LIIT
 JA ENDINE JUGOSLAAVIA MAKEDOONIA VABARIIK,
 edaspidi „kokkuleppeosalised“,
 ARVESTADES, et võib tekkida olukordi, kus Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (edaspidi „amet“) koordineerib operatiivkoostööd Euroopa Liidu liikmesriikide ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahel, sealhulgas endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi territooriumil,
 VÕTTES ARVESSE, et alates 2005. aastast teeb endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik ELi kandidaatriigina liiduga tihedat koostööd rändevoogude juhtimisel ning võitluses ebaseadusliku sisserände ja piiriülese kuritegevusega,
 ARVESTADES, et kokkuleppeosalised järgivad käesolevale staatust käsitlevale kokkuleppele lisatud deklaratsioone,
 ARVESTADES, et tuleks luua staatust käsitleva kokkuleppe kujul õigusraamistik olukordadeks, kus Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti rühma liikmed teostavad endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi territooriumil täitevvõimu,
 VÕTTES ARVESSE, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti kogu tegevuse puhul endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi territooriumil tuleks täiel määral järgida põhiõigusi,
 ON OTSUSTANUD SÕLMIDA JÄRGMISE KOKKULEPPE:
 Artikkel 1
 Kokkuleppe kohaldamisala
 1.Käesoleva kokkuleppega reguleeritakse ameti rühma liikmete õigusi ja kohustusi rändevoogude juhtimisel ning ebaseadusliku sisserände ja piiriülese kuritegevusega võitlemisel endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis, kus neil on täitevvolitused, ning muid aspekte, mis on vajalikud tegevuste läbiviimiseks, milles osalevad ameti rühma liikmed ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädevad asutused.
 2.Käesolev kokkulepe ei laienda Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelist riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise lepingut (edaspidi „EÜ ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vaheline tagasivõtuleping“). Artikli 2 lõikes 4 määratletud tagasisaatmisoperatsioonide puhul käsitleb käesolev kokkulepe üksnes operatiivtoetust tagasisaatmisoperatsioonidele, mida teostatakse vastavalt EÜ ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelisele tagasivõtulepingule.
 3.Käesolev kokkulepe kehtib üksnes endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi territooriumil ja rühma liikmetel on täitevvolitused ainult nendes endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi piirkondades, mida hõlmab operatsiooniplaan.
 Artikkel 2
 Mõisted
 Käesolevas kokkuleppes kasutatakse järgmisi mõisteid:
 (1)„tegevus“ – ühisoperatsioon, kiirreageerimisoperatsioon või tagasisaatmisoperatsioon;
 (2)„ühisoperatsioon“ – tegevus, mille eesmärk on ebaseadusliku rände või piiriülese kuritegevusega võitlemine või tõhustatud tehnilise ja operatiivabi andmine liikmesriigi ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelisel piiril ning lähetada ameti rühmade liikmeid kindlaksmääratud ajaks vastavalt operatsiooniplaanile endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi territooriumile;
 (3)„kiirreageerimisoperatsioon“ – tegevus, mille eesmärk on reageerida liikmesriigi ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelisel piiril esinevale konkreetsele ja ebaproportsionaalsele survele, ning mida viiakse ellu kooskõlas operatsiooniplaaniga piiratud ajavahemiku jooksul;
 (4)„tagasisaatmisoperatsioon“ – ameti koordineeritav ja ühe või mitme liikmesriigi pakutavat tehnilist ja operatiivtuge hõlmav operatsioon, mille raames ühest või mitmest liikmesriigist tagasipöördujad saadetakse sunniviisiliselt või vabatahtlikult tagasi endisesse Jugoslaavia Makedoonia vabariiki kooskõlas Euroopa Ühenduse ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelise riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise lepinguga;
 (5)„piirikontroll“ – piiril teostatav isikute kontroll, mis muudest põhjustest sõltumata leiab aset ainult piiriületamise kavatsuse või piiriületamise korral ning seisneb piiripunktis teostatavas kontrollis ning piiri valvamisest piiripunktide vahelisel alal;
 (6)„rühma liige“ – ameti töötaja või osalevast liikmesriigist pärit piirivalveametnike rühma liige, sealhulgas liikmesriikide poolt ametisse lähetatud piirivalveametnikud, keda kasutatakse tegevuse raames; rühma liikmete hulka võivad kuuluda ka muud asjaomased töötajad, kelle ülesanded on kindlaks määratud operatsiooniplaanis;
 (7)„liikmesriik“ – Euroopa Liidu liikmesriik;
 (8)„päritoluliikmesriik“ – liikmesriik, kus rühma liige on piirivalveametnik või muu asjaomane töötaja;
 (9)„isikuandmed“ – kõik andmed tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku kohta; tuvastatav isik on isik, keda võimaldavad otseselt või kaudselt tuvastada identifitseerimistunnused, näiteks nimi, isikukood, asukohateave ja võrguidentifikaator, või üks või mitu füüsilist, füsioloogilist, geneetilist, vaimset, majanduslikku, kultuurilist või sotsiaalset tunnust;
 (10)„osalev liikmesriik“ – liikmesriik, kes osaleb endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis toimuvas tegevuses ja kelle tehnilisi seadmeid, piirivalveametnikke ja teisi asjakohased töötajaid kasutatakse rühma tegevuses;
 (11)„amet“ – Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, mis on loodud määrusega (EL) 2016/1624, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet;
 (12)„rühma liikmete täitevvolitused“ – volitused, mis on vajalikud endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi territooriumil operatsiooniplaani kohases ühistegevuses toimuvate piirikontrolli ja tagasisaatmisoperatsioonidega seotud ülesannete täitmiseks.
 Artikkel 3
 Tegevuse algatamine
 1.Amet võib omal algatusel teha endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädevatele asutustele tegevuse algatamise ettepaneku. Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädevad ametiasutused võivad teha ametile ettepaneku kaaluda tegevuse algatamist.
 2.Tegevuse teostamiseks on vaja nii endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädevate asutuste kui ka ameti nõusolekut.
 Artikkel 4
 Operatsiooniplaan
 Iga ühisoperatsiooni või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni puhul peavad amet ja endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik kokku leppima operatsiooniplaanis, millega peavad nõustuma ka operatiivpiirkonnaga piirnevad liikmesriigid. Operatsiooniplaanis nähakse üksikasjalikult ette ühisoperatsiooni või kiirreageerimisoperatsiooni korralduslikud ja menetluslikud tahud. Muu hulgas esitatakse olukorra kirjeldus ja analüüs, tegutsemise viis, operatsiooni eesmärk ja sihtmärgid; kasutatavate tehniliste seadmete liik; rakenduskava; koostöö muude kolmandate riikide, muude liidu ametite ja asutuste ning rahvusvaheliste organisatsioonidega; põhiõiguste ja isikuandmete kaitset käsitlevad sätted; tegevuse prognoositav kestus, geograafiline ala, kus tegevus toimub; rühmaliikmete ülesannete ja põhiõiguste austamisega seotud kohustuste ja muude kohustuste ning neile antavate erikorralduste kirjeldus; endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis lubatud juurdepääs andmebaasidele ning lubatud teenistusrelvad, laskemoon ja seadmed; rühmade koosseis ja muu vajaliku personali kasutamine; juhtimis- ja kontrollisätted, sealhulgas ameti rühma liikmetega koostööd tegevate endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi volitatud piirivalveametnike nimed ja auastmed, eelkõige rühma liikmete endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi territooriumile lähetamise ajal vastutaval ametikohal olevate endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi piirivalveametnike nimed ja auastmed; meeskonna liikmete koht käsuahelas; kasutatavate tehniliste seadmete liik; koordineerimis-, juhtimis-, kontrolli- ja aruandlusstruktuur, organisatsiooniline korraldus ja logistika; ühisoperatsiooni või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni hindamine ja finantsaspektid. Ühisoperatsiooni või piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni hindamise viivad ühiselt läbi endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik ja amet.
 Artikkel 5
 Rühma liikmete ülesanded ja volitused
 1. Rühma liikmetel on volitused täita ülesandeid ja teostada täitevvõimu, mis on vajalikud piirikontrolli ja tagasisaatmisoperatsioonide jaoks.
 2. Rühma liikmed peavad järgima endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi õigusnorme.
 3. Rühma liikmed võivad täita ülesandeid ja kasutada volitusi endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi territooriumil üksnes endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi piirivalveametnikelt või muudelt asjakohastelt töötajatelt saadud korralduste alusel ning nende juuresolekul. Vajaduse korral annab endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik rühmale korraldusi kooskõlas operatsiooniplaaniga.
 Amet võib oma koordineeriva ametniku kaudu teatada endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi piiripolitsei vastutavale isikule oma seisukoha rühmale antavate korralduste kohta. Sellisel juhul võtab endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik neid seisukohti arvesse ja järgib neid nii palju kui võimalik.
 Kui rühmale antud korraldused ei ole operatsiooniplaaniga kooskõlas, teatab koordineeriv ametnik sellest viivitamata ameti tegevdirektorile. Tegevdirektor võib võtta asjakohaseid meetmeid, sealhulgas tegevuse peatada või lõpetada.
 4. Rühma liikmed kannavad asjakohastel juhtudel oma ülesannete täitmisel ja volituste teostamisel vormiriietust. Vajaduse korral kannavad nad vormiriietusel ka nähtavat isiklikku identifitseerimistunnust ning sinist Euroopa Liidu ja ameti sümboolikaga käesidet. Rühma liikmed kannavad igal ajal kaasas artiklis 8 osutatud akrediteerimisdokumenti, et endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutustel oleks võimalik nende isik kindlaks teha.
 5. Oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel võivad rühma liikmed kanda päritoluliikmesriigi ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi õigusaktidega lubatud teenistusrelvi, laskemoona ja seadmeid. Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik teatab ametile enne rühma liikmete lähetamist, millised teenistusrelvad, laskemoon ja seadmed on lubatud ning milline on nende kasutamise õigusraamistik ja tingimused.
 6. Rühma liikmed võivad oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel kasutada jõudu, sealhulgas teenistusrelvi, laskemoona ja seadmeid päritoluliikmesriigi ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi nõusolekul, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi piirivalveametnike või muude asjakohaste töötajate juuresolekul ning kooskõlas endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi siseriikliku õigusega. Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik võib lubada rühma liikmetel kasutada jõudu ka juhul, kui endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi piirivalveametnikud või muud asjakohased töötajad ei viibi juures. Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik teatab enne rühma liikmete lähetamist ametile, milline jõu ja ohjeldusvahendite kasutamine on lubatud ning millised on nende kasutamise tingimused.
 7.Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik teatab enne rühma liikmete lähetamist ametile, milliseid riiklikke andmebaase võib kasutada. Neid andmebaase kasutatakse vastavalt endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi õigusaktidele.
 Juurdepääsu riiklikele andmebaasidele saavad ainult endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi volitatud isikud, kellel on asjaomastele riiklikele andmebaasidele juurdepääsu luba.
 Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik võib anda loa edastada riiklike andmebaaside andmeid rühma liikmetele, kui see on vajalik operatsiooniplaanis kindlaks määratud ja tagasisaatmisoperatsioonidega seotud eesmärkide täitmiseks.
 Artikkel 6
 Tegevuse peatamine ja lõpetamine
 1. Kui endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik ei järgi käesolevat kokkulepet või operatsiooniplaani, võib ameti tegevdirektor tegevuse peatada või lõpetada, kui ta endist Jugoslaavia Makedoonia vabariiki sellest eelnevalt kirjalikult teavitab. Tegevdirektor teavitab endist Jugoslaavia Makedoonia vabariiki tegevuse peatamise või lõpetamise põhjustest.
 2. Kui amet või mõni osalev liikmesriik ei järgi käesolevat kokkulepet või operatsiooniplaani, võib endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik tegevuse peatada või lõpetada, kui ta ametit sellest eelnevalt kirjalikult teavitab. Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik peab teavitama ametit selle põhjustest.
 3. Eelkõige võib ameti peadirektor või endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi siseminister tegevuse peatada või lõpetada põhiõiguste, tagasisaatmise lubamatuse põhimõtte ja isikuandmete kaitse normide rikkumise korral.
 4. Tegevuse lõpetamine ei mõjuta õigusi ega kohustusi, mis tulenevad käesoleva kokkuleppe või operatsiooniplaani kohaldamisest enne sellist lõpetamist.
 Artikkel 7
 Rühma liikmete privileegid ja immuniteet
 1. Ameti rühma liikmetele on privileegid ja immuniteet antud selleks, et nad endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi territooriumil toimuva tegevuse käigus saaksid edukalt täita operatsiooniplaanis sätestatud ametiülesandeid.
 2. Rühma liikmete dokumendid, kirjavahetus ja asjad on puutumatud, välja arvatud lõikega 8 lubatud täitemenetluse puhul.
 3. Rühma liikmetel on endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis operatsiooniplaani kohase tegevuse käigus ametiülesannete täitmisel sooritatud tegude suhtes kriminaalkohtulik puutumatus.
 Kui rühma liiget süüdistatakse kuriteos, teavitatakse sellest viivitamata ameti tegevdirektorit ja päritoluliikmesriigi pädevat asutust. Enne kohtumenetluse algatamist esitab ameti tegevdirektor, olles päritoluliikmesriigi ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädevate asutuste esildist põhjalikult kaalunud, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädevale kohtuasutusele tõendi selle kohta, kas kõnealune tegu pandi toime ametiülesannete täitmisel operatsiooniplaani kohase tegevuse käigus või mitte. Enne tõendi esitamist hoiduvad amet ja päritoluliikmesriik võtmast meetmeid, mis võivad hiljem raskendada rühma liikme kriminaalvastutusele võtmist endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädevate asutuste poolt.
 Kui tegu pandi toime ametiülesannete täitmisel operatsiooniplaani kohase tegevuse käigus, siis kohtumenetlust ei algatata. Kui tegu ei pandud toime ametiülesannete täitmisel operatsiooniplaani kohase tegevuse käigus, võib kohtumenetlust jätkata. Ameti tegevdirektori tõend on endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutustele siduv.
 Rühma liikmetele antud privileegid ja kriminaalkohtulik puutumatus endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis ei vabasta neid päritoluliikmesriigi jurisdiktsiooni alt.
 4. Rühma liikmetel on ametiülesannete täitmisel operatsiooniplaani kohase tegevuse käigus sooritatud tegude suhtes endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis tsiviil- ja halduskohtulik puutumatus.
 Kui rühma liikmete suhtes on endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi kohtus algatatud tsiviilasi, teatatakse sellest viivitamata ameti tegevdirektorile ja päritoluliikmesriigi pädevale asutusele. Enne kohtumenetluse algatamist esitab tegevdirektor pärast päritoluliikmesriigi ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädeva asutuse esildiste põhjalikku kaalumist endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädevale kohtuasutusele tõendi selle kohta, kas rühma liikmed panid kõnealuse teo toime ametiülesannete täitmisel operatsiooniplaani kohase tegevuse käigus või mitte.
 Kui tegu pandi toime ametiülesannete täitmisel operatsiooniplaani kohase tegevuse käigus, siis kohtumenetlust ei algatata. Kui tegu ei pandud toime ametiülesannete täitmisel operatsiooniplaani kohase tegevuse käigus, võib kohtumenetlust jätkata. Ameti tegevdirektori tõend on endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutustele siduv.
 Rühma liikmete suhtes kohtumenetluse algatamine jätab kõnealused liikmed ilma kohtulikust puutumatusest põhihagiga otseselt seotud vastuhagi suhtes.
 5. Kooskõlas käesoleva artikli lõigetega 3 ja 4 võib päritoluliikmesriik olenevalt asjaoludest loobuda rühma liikmete kriminaal-, tsiviil- ja halduskohtulikust immuniteedist endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis. Selline loobumine peab alati olema selgelt väljendatud.
 6. Rühma liikmed ei ole kohustatud tunnistajana ütlusi andma.
 7. Kui kahju on tekitatud rühma liikme poolt tema ametiülesannete täitmisel operatsiooniplaanis sätestatud tegevuste käigus, vastutab mistahes kahju korral endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik.
 Kui kahju on tekitatud osaleva liikmesriigi rühmaliikme poolt ametiülesannete täitmisel raske hooletuse või tahtliku väärkäitumise tagajärjel või kui see tekitati teenistusvälisel ajal, võib endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik ameti tegevdirektori kaudu taotleda, et kompensatsiooni maksaks asjaomane osalev liikmesriik.
 Kui kahju on tekitatud ameti töötajast rühmaliikme poolt ametiülesannete täitmisel raske hooletuse või tahtliku väärkäitumise tagajärjel või kui see tekitati teenistusvälisel ajal, võib endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik taotleda, et kompensatsiooni maksaks amet.
 8. Rühma liikmete suhtes ei tohi kohaldada täitemenetlust, välja arvatud juhul, kui nende vastu on algatatud tsiviilkohtumenetlus, mis ei ole seotud nende ametiülesannete täitmisega operatsiooniplaani kohase tegevuse käigus.
 Rühma liikmete varustust, mis on ameti tegevdirektori tõenduse kohaselt vajalik nende ametiülesannete täitmiseks, ei saa kohtuotsuse, -lahendi või -määruse täitmiseks arestida. Tsiviilkohtumenetluse puhul ei rakendata rühma liikmete suhtes isikuvabaduse piiranguid ega muid piiravaid meetmeid.
 9. Rühma liikmetele antud puutumatus endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi jurisdiktsiooni suhtes ei vabasta neid päritoluliikmesriigi jurisdiktsiooni alt.
 10. Rühma liikmete suhtes ei kehti seoses ametile osutatud teenustega endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis kehtivad sotsiaalkindlustussätted.
 11. Rühma liikmed on vabastatud ka ameti või päritoluliikmesriikide poolt makstava palga ja tasude ning samuti väljaspool endist Jugoslaavia Makedoonia vabariiki saadud tulude mis tahes vormis maksustamisest endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis.
 12. Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik lubab vastavalt kehtivatele õigusnormidele riiki tuua rühma liikmete isiklikuks kasutamiseks mõeldud esemeid ning vabastab need tollimaksudest, lõivudest ja muudest sellistest tasudest, välja arvatud ladustamis-, veo- ja muude sarnaste teenuste tasud. Ühtlasi lubab endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik selliseid esemeid riigist välja viia.
 13. Rühma liikmete isiklikku pagasit ei kontrollita, välja arvatud juhul, kui on tõsiselt alust arvata, et pagasis on esemeid, mis ei ole mõeldud rühma liikmete isiklikuks kasutamiseks, või kaupu, mille import või eksport on endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi õigusega keelatud või mille suhtes kohaldatakse endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi karantiinieeskirju. Isikliku pagasi kontrolli võib läbi viia üksnes rühma asjaomase liikme või tema volitatud esindaja juuresolekul.
 Artikkel 8
 Akrediteerimisdokument
 1. Amet väljastab koostöös endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga igale rühma liikmele kummagi kokkuleppeosalise ametlikes keeltes dokumendi, mis võimaldab endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutustel tuvastada rühma liikmete isikut ning tõendab selle omaniku õigust täita käesoleva kokkuleppe artiklis 5 ja operatsiooniplaanis osutatud ülesandeid ning kasutada neis osutatud volitusi. Dokument sisaldab iga liikme kohta järgmist teavet: nimi ja kodakondsus; auaste või ametinimetus; hiljuti tehtud digitaalfoto ja ülesanded, mida ta on volitatud lähetuse kestel täitma.
 2. Akrediteerimisdokument koos kehtiva reisidokumendiga annab rühma liikmele õiguse siseneda endisesse Jugoslaavia Makedoonia vabariiki, vajamata selleks viisat või eelnevat luba.
 3. Tegevuse lõppedes tuleb akrediteerimisdokument ametile tagastada.
 Artikkel 9
 Põhiõigused
 1. Rühma liikmed austavad oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel alati täielikult põhiõigusi ja -vabadusi, mille hulka kuuluvad juurdepääs varjupaigamenetlustele, inimväärikus, piinamise ning ebainimliku ja alandava kohtlemise keeld, õigus vabadusele, tagasisaatmise lubamatus ja kollektiivse väljasaatmise keeld, lapse õigused ning õigus era- ja perekonnaelule. Oma ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel ei diskrimineeri nad kedagi soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse, seksuaalse sättumuse ega sooidentiteedi alusel. Kõik nende ülesannete täitmisel ja volituste kasutamisel võetavad meetmed, mis riivavad põhiõiguseid ja -vabadusi, peavad olema proportsionaalsed nende abil taotletavate eesmärkidega ja arvestama nende põhiõiguste ja -vabaduste põhiolemusega.
 2. Igal kokkuleppeosalisel peab olema kaebuste lahendamise kord käesoleva kokkuleppe raames toimunud ühisoperatsiooni, kiirreageerimisoperatsiooni või tagasisaatmisoperatsiooni käigus nende töötajate poolt ametiülesannete täitmisel toime pandud väidetavate põhiõiguste rikkumiste käsitlemiseks.
 Artikkel 10
 Isikuandmete töötlemine
 1. Isikuandmeid töödeldakse üksnes juhtudel, kui endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, amet või osalev liikmesriik seda käesoleva kokkuleppe rakendamiseks vajavad.
 2. Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutused töötlevad isikuandmeid oma riigi õigusnormide kohaselt.
 3. Isikuandmete töötlemine haldusotstarbel ametis ja osalevas liikmesriigis (osalevates liikmesriikides), sealhulgas isikuandmete edastamine endisele Jugoslaavia Makedoonia vabariigile, peab toimuma vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivile 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsusele 2008/977/JSK kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta ja vastavalt meetmetele, mille amet on võtnud määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaldamiseks, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/1624 artikli 45 lõikes 2.
 4. Kui andmete töötlemine hõlmab isikuandmete edastamist endisele Jugoslaavia Makedoonia vabariigile, teavitavad liikmesriigid ja amet isikuandmete edastamise hetkel endist Jugoslaavia Makedoonia vabariiki mis tahes üldistest või konkreetsetest juurdepääsu- või kasutuspiirangutest, sealhulgas seoses andmete edastamise, kustutamise ja hävitamisega. Nad teavitavad endist Jugoslaavia Makedoonia vabariiki ka juhul, kui selliste piirangute vajadus ilmneb pärast isikuandmete edastamist.
 5. Tegevuse käigus haldusotstarbel kogutud isikuandmeid võivad amet, osalevad liikmesriigid ja endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik töödelda vastavalt kohaldatavatele isikuandmete kaitse normidele.
 6. Pärast iga tegevuse lõpuleviimist koostavad amet, osalevad liikmesriigid ja endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik ühisaruande käesoleva artikli lõigete 1–5 kohaldamise kohta. Kõnealune aruanne saadetakse ameti põhiõiguste ametnikule ja isikuandmete kaitse ametnikule ning endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädevale isikuandmete kaitse asutusele. Ameti põhiõiguste ametnik ja isikuandmete kaitse ametnik annavad aru ameti tegevdirektorile.
 Artikkel 11
 Vaidlused ja tõlgendamine
 1. Käesoleva kokkuleppe tõlgendamise ja kohaldamisega seoses tekkivaid küsimusi uurivad endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädevad ametiasutused ja ameti esindajad ühiselt. Ameti esindajad konsulteerivad ühe või mitme endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi naabruses asuva liikmesriigiga.
 2. Kui lahendust ei leita varem, lahendatakse käesoleva kokkuleppe tõlgendamist või kohaldamist käsitlevad vaidlused endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ja Euroopa Komisjoni vahel eranditult läbirääkimiste teel; vajaduse korral konsulteerib komisjon mõne endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi naabruses paikneva liikmesriigiga.
 Artikkel 12
 Kokkuleppe jõustumine, kestus ja lõpetamine
 1. Kokkuleppeosalised kiidavad käesoleva kokkuleppe heaks oma õigusmenetluse kohaselt.
 2. Kokkulepe jõustub teise kuu esimesel päeval pärast seda, kui kokkuleppeosalised on teineteisele teatanud lõikes 1 osutatud õigusmenetluse lõpuleviimisest.
 3. Käesolev kokkulepe sõlmitakse määramata ajaks. Käesoleva kokkuleppe võib lõpetada kokkuleppeosaliste kirjalikul kokkuleppel või kumbki kokkuleppeosaline ühepoolselt. Viimasel juhul teatab kokkulepet lõpetada sooviv kokkuleppeosaline teisele kokkuleppeosalisele kirjalikult diplomaatiliste kanalite kaudu oma kavatsusest käesolev kokkulepe lõpetada.
 Lõpetamine jõustub teate esitamisele järgneva teise kuu esimesel päeval.
 4. Käesolevat kokkulepet võib mõlema kokkuleppeosalise kirjalikul kokkuleppel igal ajal muuta. Muudatused jõustuvad vastavalt käesoleva artikli lõikele 1.
 5. Käesoleva artikli kohased teated saadetakse Euroopa Liidu puhul Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile ning endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi puhul välisministeeriumile.
 Artikkel 13
 Seos teiste lepingutega
 Käesolev kokkulepe ei mõjuta kokkuleppeosaliste õigusi ja kohustusi, mis tulenevad muudest rahvusvahelistest lepingutest, millega on seotud mõlemad kokkuleppeosalised.
 Artikkel 14
 Pädevad asutused kokkuleppe rakendamiseks
 1. Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi pädev asutus käesoleva kokkuleppe rakendamisel on siseministeerium.
 2. Euroopa Liidu pädev asutus käesoleva kokkuleppe rakendamisel on amet.
 ÜHISDEKLARATSIOON ISLANDI, NORRA, ŠVEITSI JA LIECHTENSTEINI KOHTA
 Kokkuleppeosalised võtavad arvesse Euroopa Liidu ning Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini vahelisi tihedaid suhteid, mis tulenevad eelkõige 18. mai 1999. aasta ja 26. oktoobri 2004. aasta lepingutest, mis käsitlevad nende riikide ühinemist Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.
 Antud tingimusi arvestades on soovitav, et Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini ning endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametiasutused sõlmiksid viivitamata käesoleva kokkuleppega sarnastel tingimustel kahepoolsed kokkulepped, mis käsitlevad Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tegevust endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis.
 ÜHISDEKLARATSIOON
 Kokkuleppeosalised lepivad kokku, et hoiduvad võtmast mis tahes meetmeid, mis võivad hiljem raskendada rühma liikme kriminaalvastutusele võtmist vastuvõtva riigi pädevate asutuste poolt. Muu hulgas hoiduvad nad aktiivselt kaasa aitamast sellele, et asjaomane rühmaliige saadetakse endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis olevast Euroopa piiri- ja rannikuvalverühma operatsiooni rajatisest oma päritoluliikmesriiki enne, kui ameti peadirektor on tõendi välja andnud.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Fontos jogi nyilatkozat
 |
 22002D0170(01)
 Hivatalos Lap L 038 , 13/02/2003 o. 0034 - 0035
 Az EGT-Vegyesbizottság 170/2002 határozata(2002. december 6.)az EGT-megállapodás XV. mellékletének (Állami támogatás) módosításárólAZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG,tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított megállapodásra (a továbbiakban: a Megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,mivel:(1) A Megállapodás XV. mellékletét a 2002. június 25-i 88/2002 EGT-vegyesbizottsági határozat [1] módosította.(2) A hajógyártásra vonatkozó határozott idejű védintézkedések bevezetéséről szóló, 2002. június 27-i 1177/2002/EK tanácsi rendeletet [2] be kell építeni a Megállapodásba,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA Megállapodás XV. melléklete az 1c. pontot (3094/95/EGK tanácsi rendelet) követően a következő ponttal egészül ki:"1ca. 32002 R 1177: A Tanács 2002. június 27-i 1177/2002/EK rendelete a hajógyártásra vonatkozó határozott idejű védintézkedések bevezetéséről (HL L 172., 2002.7.2., 1. o.).A rendelet rendelkezéseit e Megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal kell alkalmazni:a) a "Bizottság" kifejezés helyébe az "EGK-megállapodás 62. cikkének meghatározása szerinti hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóság" kifejezés lép, a 2. cikk (2) és (5) bekezdésének, valamint 4. cikkének kivételével, ahol a "Bizottság" megmarad;b) a 3. cikkben a "Szerződés 88. cikke" fordulat helyébe az "EGT-megállapodás 62. cikke" lép;c) a 3. cikk második mondatának helyébe a következő szöveg lép: "Az EFTA Felügyeleti Hatóság a Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló EFTA-államok közötti megállapodás 3. jegyzőkönyve alapján határozatot fogad el.""2. cikkAz 1177/2002/EK rendelet izlandi és norvég nyelvű szövegei, amelyeket az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében közzé kell tenni, hitelesek.3. cikkEz a határozat 2002. december 7-én lép hatályba, amennyiben a Megállapodás 103. cikkének (1) bekezdése szerint előírt összes értesítést eljuttatták az EGT-Vegyesbizottsághoz [3].4. cikkEzt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, illetve EGT-kiegészítésében közzé kell tenni.Kelt Brüsszelben, 2002. december 6-án.az EGT-Vegyesbizottság részérőlaz elnökKjartan Jóhannsson[1] HL L 266., 2002.10.3., 56. o.[2] HL L 172., 2002.7.2., 1. o.[3] Alkotmányos követelmények nem merültek fel.--------------------------------------------------


type: other

text:
Pihakalusteista päiväkotiin - Anna Liljeroos
 Sisustus, Yleinen | 29.8.2015
 Kokonaan kalustetusta terassista lupasin laittaa kuvia kun se valmistuu. Terassin toinen pääty valmistui ensin ja siellä on löhösohvanurkkaus ja toiselle puolelle oli tulossa ruokapöytä. Lähtötilanne pari viikkoa sitten oli tämä eli sieltä puuttui näkösuojaeste ja kalusteina on palvelleet meidän vanhat parvekekalusteet jotka on olleet kyllä naftit 😉
 Tässä kohtaa ei voi todeta muuta kuin, että ainoa huono puoli tässä innokkuudessa sisustaa uutta kotia ja valmistuvaa pihaa, on että syksy ja talvi tulee 🙁 Onneksi ehdittiin hetki nautiskella helteistä terassilla mutta saa nähdä meneekö aurinkovarjo ja kaikki nätit tyynyt sadetta pakoon kohta varastoon. Haaveena olisi laittaa tuohon jossain vaiheessa jonkunlainen valokate, pergola tai paviljonki. Tämä kuitenkin todennäköisesti vasta ensi kesänä.
 On vaikea sanoa, miten paljon arkea helpottaa jos vain pienin on kotona ja helpottaako ollenkaan. Linnea aloittaa lyhennetyllä päivällä ja on hoidossa neljä päivää viikossa. Saanko tehtyä kuitenkaan paljon kun Amos kulkee mukana joka tapauksessa? Tämän asian entistä vaikeammaksi tekee se, että Linnean päiväkodin johtaja kertoi, että heidän 1-2-vuotiaiden ryhmässä olisi tilaa ja hoitopaikka myös Amokselle. En ollut ajatellut asiaa näin pian mutta kun paikka löytyisi jo nyt niin olen hirmuisen ristiriitaisen päätöksen edessä mitä tehdä. Yliopisto-opinnot odottaa edelleen ja olen ilmoittautunut läsnäolevaksi ja kursseja olisi täyden lukujärjestyksen edestä jos vain pääsen osallistumaan. Mutta mikä järki on odottaa keskimmäisen kohdalla päivähoitoon menoa, että on tarpeeksi iso jos heittää nuorimman heti perästä? 😀
 Kyllä minä uskaltaisin laittaa hoitoon kun kerran vielä olisi vain osa-aikaisena. Kun opiskelu on kuitenkin työntekoa joustavampaa aikataulultaan, ei aloitus ole niin rankka lapselle kuin 5pv/vko ja 8h joka päivä.
 Rohkeasti vain opiskelujen kimppuun, nyt on aika ajatella myös omaa uraa ja oppimista, ei me kolmikymppiset tästä enää nuorennuta 🙂 Mullakin meni lapset eri-ikäisinä hoitoon enkä kokenut sitä outona.
 Meillä poika aloitti hoidon perhepäivähoitajalla 10kk vanhana, nyt on siis 1v2kk. Hyvin on alkanut ja minusta poika on tykännyt ja jollain tapaa ”reipastunut” kun on muiden lasten kas päivisin. Hän on siis meidän esikoinen ja aikamoinen menijä joten on viihtynyt kun on seuraa muista lapsista 🙂 meillä varmaan hoitoon vientiä helpotti että suunnitteilla oli jo tuolloin toinen lapsi ja jäänkin syksyn kuluessa äitiyslomalle, eli tämä hoito oli vain lyhyempi pätkä tässä välissä.
 Teidän terassi ja koko koti on kyllä upean näköisiä 🙂
 Jatkoin työntekoa lapsieni jälkeen heti äitiysloman jälkeen, eli ovat lähteneet päiväkotiin 10kk ikäisinä. Ei mitään ongelmaa missään vaiheessa ole ollut, lapset sopeutuu, oppii päiväkodissa paljon erilaisia taitoja ja äitinä olen saanut tuntea olevani vastuussa perheestäni myös taloudellisesti. Kaikille osapuolille siis +++.
 Sanoisin että riippuu hyvin paljon lapsesta, minkä ikäisenä päiväkotiin. Meidän lapsi oli vuoden kun aloitti. Toisilla pienillä se tuntui olevan rankempaa, mutta meidän tyttö otti ihan pienestä jo mielellään kontaktia ihan vieraisiinkin. Ei ollut itku aamuja. Hitaasti aloitettiin ensimmäinen kuukausi (käytiin yhdessä tutustelemassa ja siitä sitten pidennettiin pikkuhiljaa). Meillä on sattunut ihanat hoitajat ja sama omahoitaja ollut jo 3vuotta.
 Laitat kokeeksi ja lopetat jos ei vielä onnistu.
 Moi Anna! Mä vein Benin 1,5veenä PPH:lle. Sitä ennen koitin tehdä kotona hommia lapsen kanssa, mutta siitä ei tullut kerrassaan mitään, olin stressaantunut ja kirjoittelin asiakkaille sähköposteja vielä klo01 yöllä! Me jouduttiin odottamaan dagispaikkaan 1,5v, mutta onneksi ihan läheltä löytyi suomenkielinen PPH joka osoittautui todella ihanaksi ihmiseksi ja Ben tykkäs hirveästi olla hoidossa. Tottakai mäkin kävin läpi omat ”huono äiti fiilikseni” mutta samalla myös ajatus taloudellisen taakan kaatamisesta täysin toisen ihmisen niskaan oi aika raskas... Etenkin kuin k-hoidontuella + kuntalisällä en maksanut edes lainanlyhennystäni. Nyt kun vauva syntyy niin B jää dagikseen ja on 5h päivää. En todellakaan anna paikkaa pois ja lapsi jo mielestäni tarvitsee oman ikäistensä seuraa (tai siis meidän lapsi ainakin...) ja kielen kehityksen takia pidän sitä myös tärkeänä. Että tälleen meillä!
 Minulla meni 1,5 vuotiaana kolmas lapsi osa-aikaisesti hoitoon kun aloin opiskeleen. En itse pitänyt sitä outona vaikka vanhemmat sisarukset meni vasta 4 vuotiaana hoitoon. Pakko se on joskus palata opiskeluun tai töihin! 🙂
 Ei muuta kuin päiväkotiin vaan! Siinä saa lapsukainen uusia taitoja ja virikkeitä ja äippä opinnot eteenpäin 🙂
 Täältä sitten eriävä mielipide. Ei niin pientä päiväkotiin, vaikka kuinka olisi hyvä paikka ja hyvät hoitajat. Rivien välistä luen, että tiedät ja tunnet tämän itsekin. 🙂
 Minulla ei varmaankaan ole periaatteessa oikeutta mielipiteeseen, koska ei ole omia lapsia, mutta salaa olen kuitenkin samaa mieltä H:n kanssa.
 Kuulostaa ihan sadulta, että Helsinginseudulla tarjotaan päivähoitopaikkaa! 🙂 Varmaan riippuu lapsen temperamentista tosi paljon, miten se sujuu. Kolmas lapsi on tottunut hulinaan eri tavalla kuin esikoinen. Meillä molemmat lapset joutui kokopäivähoitoon alle kaksivuotiaina, se tuntui itsestäni pahalta mutta meni ihan hyvin. Esikoinen oli vielä erityislapsi, joten suoraan sanoen oma jaksaminen parani kun oli kasvatuskumppanuutta ammattilaisilta ja luvallista omaa aikuista aikaa opinnoille ja työlle. Omiin hommiin tuli ryhtiä, kun tuntui ettei saa lorvia sitä aikaa minkä lapset on vieraalla hoidossa! Ja sit se yhteinen aika oli sitäkin suloisempaa.
 Ja teidän terassi näyttää hyvältä. Kokemuksesta tiedän että tarjoilupöytä on tosi hyvä apu ihan omankin perheen ruokailuun, sillä grillikaudella pöydässä on sen seitsemän vatia!
 Minulla on 13kk ikäinen poika eikä ole tullut mieleenkään laittaa häntä päivähoitoon, vaan olla kotona vielä vuosi tai kaksi, MUTTA menimme esikoisen (kohta 5v) kerhoon tutustumaan pari viikkoa sitten kahtena päivänä ja tuo meidän 13kk poika meni siellä kuin vanha tekijä! Ei huolta häivää äitistä, leikki siellä todella innostuneena, siis meidän poika, joka on 24/7 kiinni mun lahkeessa ja niin äitiriippuvainen että. Tuli kieltämättä mieleen, että pitäisiköhän tuo laittaa hoitoon, kun viihtyy niin hyvin ja mennä itse jo töihin 🙂 Mutta oikeasti en osaa sinua neuvoa, olen aina ollut sitä mieltä että alle 2-vuotias on liian pieni hoitoon. Esikoisen laitoin 1v3kk ikäisenä ja olen katunut sitä, hän oli vuoden hoidossa eli 2 vuotiaaksi.
 Opinnot ehtii odottaa, pidä Amos kotona kun voit – nuo hetket kiitää ohi vauhdilla ja pienelle paras paikka on äidin kanssa kun se on kerran mahdollista.
 Terassi näyttää upealta, pehmusteet ei ole yhtään liian merelliset, vaan tuovat tosi levollista fiilistä!
 Olen omat kaksoseni laittanut päiväkotiin kolme vuotiaana ja silloinkin max 7h päivä ja 4 päivää viikossa. Mielestäni, ja tämä todellakin on vain minun mielipiteeni, lapsen paikka ei ole päiväkodissa ennen kuin hän osaa selkeästi puhua ja kertoa mitä päivän aikana on tapahtunut. Lisäksi pienelle vauvalle, joka ei hahmota aikaa, on päiväkotipäivä, vaikka lyhytkin, ikuisuuden mittainen. Hetken ne lapset vaan on pieniä, yliopisto ja kaikki muu kyllä odottaa.
 29.8.2015 21:29
 Alan ihmisenä olen vakaasti sitä mieltä että alle kolme vuotiaan paikka ei ole päiväkodissa.kyllähän lapsi pärjää ja tottuu,mutta on kyllä kovin stressaavaa pienelle joka ei osaa puhua selvitä isossa ryhmässä vieraiden lasten ja aikuisten keskellä.ja varsinkaan jos ei ole todella pakon edessä niin nauttisin kyllä kotona olosta ja kiireettä kasvamisesta..
 Olen esikoiseni laittanut tuon iköisenä hoitoon ja se on varmaan päätös, mitä olen katunut eniten koko lapsuusajassa. Vaikka poika teki lyhyttä viikkoa ja oli pph:lla niin eipä nauttinut siellä olemisesta. Musta noin pienen paikka on kotona. Mutta ymmärrän kyllä opiskelun ja ajan tarpeen. Kakkosen ollessa vauva luin lääkiksen pääsykokeisiin, käytin tehokkaasti päikköriajat ja illat hyväksi ja isoveli onneksi myös nukkui vielä päikkäreitä. Eli joskus se opiskelu onnistuu pienen kanssa. Oliko se niin, ettei teillämole sitä ohjattua puistotoimintaa? Jos pieni olis vaikka 2h puistossa ja 2h päikköreillä niin siitä syntyisi jo työaikaa 4 tuntia. En tiedä...
 Rohkeasti päiväkotiin vaan, siellä lapset oppivat sosiaalisiksi. Mielestäni opintojen kanssa on turha viivytellä enää enempää, rutistat reippaasti maisterin paperit ulos! Tsemppiä! ?
 29.8.2015 22:25
 Meillä tyttö meni hoitoon 1v2kk ikäisenä. Olisin mielelläni jäänyt kotiin, mutta taloudellisesti se ei ollut mahdollista, laina juoksee ja säästöjä ei ollut kolmea kuukautta enempää. Saatiin aivan ihana perhepäivähoitopaikka, hoitaja oli vielä meille entuudestaan tuttu ja isomman tytön kaverin äiti. Kaksi aamua taisi itkeä ja siitä lähtien on viihtynyt hoidossa vallan mainiosti. Hänestä on myös tullut reippaampi vieraiden ihmisten suhteen. En ole siis tuntenut tarvetta soimata itseäni tästä päätöksestä ☺
 Meillä nyt perjantaina vuoden täyttänyt tyttö aloittaa ensi viikolla päiväkodissa. Päiviä tulee max. 10/kk. Taloudellisen tilanteen takia täytyy töihin palata. Itseäkin kyllä jännittää ja välillä iskee huono omatunto asiasta, mutta onneksi paikka ja hoitajat vaikuttaa mukavilta. Päiväkotiin menee samalla vuoden taukoa pitänyt 5v poika. Eri ryhmiin tosin, mutta näkevät toisiaan pihalla ja aamulla menevät hetkeksi samaan ryhmään, koska menevät hoitoon ennen klo 7. Vanhin lapsista aloitti koulun. Palasin vanhimman ja keskimmäisen kanssa heti äitiysloman jälkeen töihin, mutta silloin heitä hoiti äitini ennen kuin menivät ~3v päiväkotiin. Nyt kolmannen kohdalla tämä ei onnistu.
 Meillä haasteita tuo arjen pyörittämiseen molempien 3-vuorotyö. Toisaalta sen johdosta päiväkotipäiviä tulee tuon max 10. Jos ja kun tarvitaan ilta/yöhoitoa niin menevät vanhemmilleni. Mutta jännityksellä odotan miten lähtee hommat pelittää kun vanhimman koulukin pitää hoitaa.
 Mutta tee mikä itsestä tuntuu hyvältä, jos on mahdollisuus valita hoidon ja kodin väliltä. 🙂
 Olen lukenut blogiasi alusta alkaen ja ehdottomasti lemppariblogi. Itselläkin pudotettavia kiloja on reilusti, mutta vielä ei ole onnistunut. :/
 Ps. Terassi näyttää hyvältä! 🙂
 29.8.2015 22:51
 Mitenköhän uudet tarhapaikkakiristys uhkailut vaikuttaa tulevaisuudessa vai onkp vaan mediaan yllytystä?!? Tarhamaksut kuulemma nousee..
 Minun poika on aina tykännyt tarhailusta. 🙂
 Paljon touhuiltiin kotona ollessa, mutta ei se väärin ole sanoa, että tarha tarjoaa virikkeitä ja oppeja!
 Päiväkoti asiassa pitää varmaan ottaa monta asiaa huomioon. Ikävä kyllä, on pakko miettiä muutakin kuin vain lapsen parasta. Ja siihenkin tietysti kuuluu monta asiaa. On mietittävä taloudelliset seikat ja vanhempien jaksamiset ja aikatauluttamiset jne. Omat lapset on menneet hoitoon 1,5 vuotiaina ja tämä on ollut meidän perheelle hyvä ratkaisu. Niin rahallisesti kuin omaa hyvinvointia ajatellen. Eikä nuo lapsetkaan ole näyttäneet pahemmin kärsivän ?. Teepä listaa hyvistä ja huonoista puolista niin saat kuvaa, mikä teille voisi olla paras ratkaisu. Ja muistathan, että mieltään voi muuttaa päätöksen teon jälkeenkin! Jos viet hoitoon, hommasta voi yhä perääntyä jos ei tunnu hyvältä. Ja jos nuorin jää kotiin, saat hänet varmasti hoitoon vaikka joulultakin jos tilanne näyttää toivottomalta. Tsemppiä päätösten tekoon! Jokainen vanhempi yrittää varmasti tehdä omalle perheelleen parhaan ratkaisun ja tätä toivoisi kaikkien kunnioittavan!
 Lapsi tarhaan ja opintojen pariin! 🙂
 Hei, minun henk.koht. mielipide on EI päiväkodille noin pienillä. Perusteluna tähän: itse kammoa kaikkia päiväkodin kautta kotiin kulkeutuvia pöpöjä ja sairauksia. Uskon että noin pieni on terveempi ja onnellisempi sinun kanssasi kotona. Vielä ehtii myöhemminkin sosiaalistuminen...
 30.8.2015 00:24
 Meillä 5 lasta, ikähaitari 4-19v. Kaikki hoitomuodot (kotiäiti, pph, 3-perhe-pph, ryhmis, päiväkoti) kokeiltu. Riippuu tosi paljon sekä lapsesta että hoitopaikasta että miten sujuu. Jos kotona on monta lasta niin pieninkin kyllä yleensä on tottunut menoon ja meininkiin ympärillään. Onhan se ihana ajatus että pieni saisi olla äidin kainalossa kolmevuotiaaksi, mutta ihan yhtä tärkeitä asioita ovat äidin jaksaminen ja perheen taloudellinen tilanne. Jokainen perhe on omanlaisensa ja päätös on hyvä tehdä kokonaisuutta ja jokaisen perheenjäsenen hyvinvointia ajatellen.
 30.8.2015 08:23
 Moi Anna! Harvon tulee kommentoitua mitään mutta nyt on niin mielenkiintoinen aihe että pakko sanoa sanottavansa 🙂
 Ehdottomasti molemmat lapsukaiset päiväkotiin. Äidin vaisto varmasti herää ja tuntuu julmalta laittaa molemmat lapset yhtä aikaa hoitoon, mutta uskoisin että sinun oma henkinen hyvinvointi paranee kun pääset suorittamaan keskenolevat opinnot ja urheilemaan sillä aikaa kun lapset ovat hoidossa. Omakohtaisena kokemuksena täytyy sanoa että mitä nuorempana lapset hoitoon laitetaan, sitä reippaampia ja oma-aloitteisia heistä tulee. Päätös ei varmasti tule olemaan helppo, mutta teet niin kuin itsestä parhaalta tuntuu ja vähät välität muiden mielipiteistä, koska niillä ei loppupeleissä ole mitään merkitystä kun jokainen lapsi on niin erilainen. Mukavaa loppukesän jatkoa!
 Ihana terassi ja koti teillä ! Onnea siitä !
 Hienoa että teille on tarjottu hoitopaikkaa, hoitoon meneviä lapsia voi olla joskus paljon eikä se paikka ole varma sieltä mistä sen haluaisi.Ottakaa paikka vastaan ja vaikka minimi hoito ajalla 🙂
 kyllä ne isot kuljettaa kotiin ne pöpöt yhtälailla kuin että pienin itse olisi siellä hoidossa .
 Mukavaa syksyn odotusta !
 30.8.2015 10:25
 Meillä on vähän samantyyppinen terassipöytäsetti joten tykkään 😀
 Muutenkin teillä on todella kaunis terassi!!
 Lasten hoidon kanssa, kuuntele itseäsi, punnitse tunteet asian suhteen ja myös omat tarpeesi <3
 Hei Anna! Kaikilla meillä on omat mielipiteet asioista ja nämä päivähoitoasiat tuntuu aina nostavan paljon keskustelua – ja niitä mielipiteitä =0) Mutta kannatta pitää mielessä, että kukin tekee omat ratkaisunsa omien tarpeiden mukaan. Se mikä sopii toiselle, ei välttämättä sovi itselle. Oman perheen tarpeet esittää suurta roolia tässä asiassa, mielestäni se ei saisi olla ”itsestäänselvyys”. Nyt puntariin opiskelun ja työteon sovittaminen kotihoitoon ; onnistuuko se? Jos ei niin päivähoidossa olisi varmaan ratkaisu tähän asiaan.Tunteellisena ihmisenä kannatta myös miettiä, kantaako liian isoa omantunnontuskaa hoitoon laittamisesta ( jos ei ole ihan pakko).
 Ratkaisut on tehtävä, sinä kuitenkin tiedät mikä teille sopii =0)
 Jos omaa taustaa saan sanoa, niin itse jäin kotiin toisen lapsen jälkeen. Esikoinen oli 3v:na n. puoli vuotta pph:lla ja ei mitään ongelmaa ( halusi aina päiväkotiin- minä en halunnut 😉 – pääsi sinne kuitenkin eskariin=0D ) . Toinen lapsi oli 1v kun sain vakityön ja lapset menivät pph:lle joka oli ihan unelma. Hoitoaika oli 3-4h päivä. Toisella lapsellani oli pahat ruoka-aineallergiat ja se oli raastavaa. Omantunnontuskista kärsivänä jäin pois työstä 2kk jälkeen ja aloitin pph:na kotona. Tein sitä työtä kunnes kolmas lapsi oli 6,5 v =0) Ja en kadu päivääkään. Omat lapset sai paljon tuolta ajalta ja itse myös pysyin työelämässä ja olin tyytyväinen voivani tehdä sekä työn, että olla kotiäitinä yhtäaikaa. Opiskelin myös työn ja kotiäitinä olon aikana, se sopi myös minulle. Ainoastaan opinnäytetyön teko otti koville ;0)
 Rahallisesti tiukkaa joo, mutta ajattelin, että mun aikani tulee vielä – no niinhän se tulikin; nyt omat lapset on jo koulussa ja mä onnellisesti työssä kodin ulkopuolella- päiväkodissa ;0D
 Kannattaa kuunnella omaa sydäntään ja miettiä perheen tarpeet ja rahkeet!!! Teet varmasti oikean päätöksen , tsemppiä!
 Ps. tein terde on ihana, hieno pöytäryhmä!
 Oih, miten kaunis terassi. Todella nätti.
 Mulla ei ole lapsia, joten saatan olla väärä ilminen kommentoimaan tähän postaukseen, mutta mielestäni tarhaan laittaminen tuossa vaiheessa, kun sulla on opinnot edessä (ja monta vuotta jo kotona takana) niin olisi todella hyvä ratkaisu. Saat vähän elettyä myös itsellesi, ja tuo 15-21 h viikossahan on oikeasti hyvin pieni osa viikosta, eli ehdit myös olla pikkuisen kanssa.
 Itsehän tietysti tiedät parhaiten, mikä teidän perheelle sopii ja siihen on turha muiden tulla kertomaan absoluuttista totuutta. Mun on vaan kovin vaikea ymmärtää, että miksi tuon ikäinen ei sopisi jo noin lyhyiksi ajoiksi päivähoitoon? Jotenkin se ajatus, että lapsen pitää vaan olla kotona äidin kanssa, koska pöpöt ja ikävä ja äiti on ainoa aikuinen joka voi pitää (edes hetkellisesti) huolta lapsesta jne. tuntuu oudolta. Siellä päivähoidossahan lapsi tottuu myös muihin aikuisiin ympärillä ja toisiin samanikäisiin lapsiin, eikä pelkästään äitiin ja sisaruksiin. Varmaan myös vastustuskyky saa buustia, kun viettää aikaa erilaisissa ympäristöissä eikä vaan kotona tutun bakteerikannan ympäröimänä.
 Tää liittyy nyt ehkä vähän hatarasti tähän päivähoitokeskusteluun, mutta mun mielestä olisi ihana elää sellaisessa ”kyläyhteisössä”, jossa kaikki aikuiset hoitaisivat kollektiivisesti lapsia ja lapsi ei olisi niin sidottu pelkkään äitiin, niin kuin se nyky Suomessa tuntuu olevan. Hesarissa oli joskus juttu siitä, miten afrikassa (en nyt muista mitä maata käsiteltiin) lastenkasvatus on paljon yhteisöllisempää ja äidit ei koe olevansa niin yksin, koska lapsien ympärillä on useita aikuisia, joiden syliin lapset voivat mennä ja jotka myös ojentavat lapsia tarpeen tullen.
 Ehkä vähän tuntuu, että äidit myös haluavat tuntea olevansa korvaamattomia, ja ainoita mahdollisia hoitajia lapsilleen, eikä sen vuoksi haluta laittaa lasta muiden aikuisten hoidettavaksi, vaikka se voisi molemmin puolin ehkä tehdä hyvää? Äiti saa omaa aikaa ja lapsi saa uudenlaisia ärsykkeitä ja virikkeitä ja uusia ihmisiä ympärilleen. En siis mitenkään halua loukata ketään tällä kommentilla, koska enhän itsekään voi tietää mitä mieltä olen, kun joskus omia lapsia on. Kunhan pohdiskelin.
 Kaikkea hyvää sulle Anna ja tsemppiä opintoihin! Niin ja kiitos ihanasta ja aina kiinnostavasta blogista! Usein meinaan kommentoida sulle, mutta oon vähän huono siinä. (=
 Täällä myös yksi kasvatusalan ihminen enkä suosittele vuoden ikäistä päiväkotiin, mikäli ei ole ihan pakko. Jokainen kuukausikin ”lisäaikaa” kotona, on lapselle plussaa. Tuon ikäinen ei tarvitse ihmeellisiä virikkeitä eikä isoa ryhmää ympärilleen, vaikka kiinnostunut saattaakin jo olla muista lapsista. Sosiaaliseksi ei voi oppia, sosiaalisia taitoja sen sijaan voi 🙂
 Tosi ihana terassi!
 Onpa kaunis terassi! Päivähoitoasiassa kannattaa mun mielestä kuunnella ensisijaisesti omaa sisintään. Laitoin itse esikoisen noin viisivuotiaana ja kuopuksen nyt kolmen vuoden vanhana päivähoitoon. Kuopus on hoidossa noin 3-4 tuntia päivässä (aamupäivät) ja se tuntuu olevan aika kiva määrä juuri tuohon sosiaalisten taitojen harjoitteluun ja kaverileikkien tyydyttämiseen. Maksetaan kokopäiväisestä hoidosta, mutta en vain raski pitää lasta vielä siellä niin pitkään. Mulle omana kriteerinä oli se, että halusin lapsen osaavan kertoa mulle hoitopäivän jälkeen, miten hoidossa oli mennyt.
 Opintojen viivästymistä muutamalla vuodella ei varmasti kannata murehtia. 🙂 Lapselle se kotona vietetty aika on kuitenkin todella arvokasta niin kuin tiedätkin – tosin tietysti vain silloin, jos vanhempi on motivoitunut kotihoitoon, missään nimessä kenenkään ei toki kannata kotona olla hampaat irvessä.
 Voisiko löytyä joku kompromissivaihtoehto? Joku tuttavapiiristä löytyvä ihminen hoitamaan Amosta muutamana päivänä viikossa pariksi tunniksi kerrallaan vaikka teille kotiin tai puistoon? Tai mitä jos päivät hoitopaikassa olisikin lyhyempiä, jos se 5-7 tuntia tuntuu liian isolta muutokselta nykyiseen tilanteeseen? Au pair?
 Päivähoitoasiaa mietittiin täälläkin. Mulla on 1v 8 kk poika ja ilmoitin juuri työnantajalle, että palaan kun hän täyttää kolme (toki mulla on mahdollisuus mennä aikaisemminkin jos haluan). Mä vaan en koe, että pari vuotiaan lapsen paikka on päiväkodissa. Toki tilanteita on erilaisia, eivätkä ne lapset siitä mitenkään traumatisoidu mutten usko, että mitenkään hyötyvätkään.
 Mua aina huvittaa se miten lapsen hoitoon laittamista puolustellaan sosiaalisuuden oppimisella. Ihan samalla tavalla ne oppivat sosiaalisiksi kotihoidossa, ellei sitä vietetä koko ajan neljän seinän sisällä. Harvempi siihen kuitenkaan pienen lapsen kanssa kykenee 😉
 Omaan tilanteeseen toki lisän toi se, että mulla on myös kaksi ekaluokkalaista jotka myös hytötyvät siitä, että olen edelleen kotona.
 Mutta summa summarum, lasten hyvinvointiin vaikuttaa äidin hyvinvointi, joten jos se sinulla paranee menemällä opiskelemaan niin lasten tarhaan laitto on varmasti oikea ratkaisu 🙂
 Todella nätti terassi! Väriä ja kukkia, piristävää 🙂 Päiväkotiasiaan: Itse olin molempien lasten kanssa 2 kuukautta kotihoidotuella vanhempainvapaan päätyttyä. Sen jälkeen puntaroimme, jääkö mieheni vielä muutamiksi kuukausiksi kotiin, vai laitammeko lapset hoitoon. Koska mieheni ei halunnut jäädä kotihoidontuelle, päätös oli helppo. Minä olisin ollut kyllä valmis pitämään taloudellista vastuuta jonkin aikaa mutta parempi tämä näin on kaikille meille. Onnelliset vanhemmat, onnelliset lapset 🙂
 Joten...riippuen tilanteesta, varallisuudesta, omasta halusta, miehen halusta, lasten onnellisuudesta päätätte itse, mikä teille on hyvä parasta. Lycka till!
 30.8.2015 22:01
 Laitanpa minäkin vielä lusikkani tähän samaan soppaan.. 🙂 Itse tiedätte kyllä varmasti, mikä on teille se oikea ratkaisu. Rohkeutta päätöksen tekemiseen! 🙂
 Itse suosin ja suosittelen perhepäivähoitoa, pienempi lapsiryhmä ja kodinomaisempaa, vaikka toki käytännön kannalta on kätevää, jos lapset ovat samassa paikassa.
 31.8.2015 07:53
 Kaunis terassi. Päiväkodista sen verran, että mielestäni vuosikkaan paikka ei oo missään nimessä päiväkodissa, jos se ei oo ihan pakollista. Sanotaan aina, että kyllä lapsi oppii ja tottuu siihen. Varmasti totta, mutta lapsi tottuu kyllä ihan kaikkeen, eikä se muuta asiaa paremmaksi. Joku kirjotti sosialistumisesta. Sanoisin, että se tapahtuu jossain ihan muualla kuin 1 vuotiaana tarhassa. Ja jos tuon ikäinen on pakko viedä hoitoon, niin perhepäivähoitoa suosisin ehdottomasti. Tsemppiä päätökseen ☺
 31.8.2015 09:52
 Hei Anna! Edelliseen postaukseen, itku tuli silmään. Onneksi on sinunlaisiasi enkeleitä ihmisen muodossa! Tässä kylmässä, ja joskus tunteettomassakin maailmassa pienikin välittäminen merkitsee todella paljon. Samoin, kun kuuntelit sydämesi ääntä palataksesi mummon luo takaisin, tee samoin myös päivähoitoasioiden suhteen! Tee niin kuin sinusta parhaimmalle tuntuu! Lapset sopeutuvat kyllä, kun ympärillä on turvaa, ja huolenpitoa, myös päiväkodissa 😉
 Ompas tämä päiväkotiasia herättänyt paljon keskustelua:) mun mielipide on se, että jokainen tekee päätöksen juuri niinkuin oma sydän sanoo! Tiedät kyllä mikä on parasta just teidän perheelle. Lisäksi lapset on erilaisia, eli älä kanan huolta siitä ettet voi välttämättä tarjota kaikille lapsille samaa..me esim vietettiin vuosi perheaikaa aasiassa esikoisen kanssa..toisen kanssa tuollaiseen ei ole mahdollisuutta..eli perhe ja tilanteet elää elämän virran mukana<3
 Komea terassi!
 Päivähoito asiassa kannattaa tosiaan ajatella mikä on teidän perheelle paras ratkaisu. Itse menin aikoinaan äitiyslomalta aikaisemmin töihin olosuhteiden pakosta (lapsi puolison kanssa kotona). Mieti miten jaksat, jos samaan aikaan hoidat lasta, opiskelet ja teet töitä. Venyykö opinnot ja jaksatko antaa ”panostasi” isommille lapsille ja siipalle. Osittainen hoito ei välttämättä ole pahasta teidän perheessänne.
 Itse en usko tuossa tarhaan vai ei ennen 3v olevan yhtä oikeaa ratkaisua. Kokonaisuus on se joka ratkaisee. Fiksuja ja ihania lapsia, nuoria ja aikuisia on tullut kokemukseni mukaan molemmista tapauksista, kuten varmaan niitä ”hirvityksiäkin”.
 Tsemppiä ”.”
 meillä poika meni 1v6kk ikäsenä hoitoon. oisin voinut olla pojan kanssa kauemminkin kotona, taloudellisesti siis ei ollut tarve laittaa hoitoon. itse vaan opin itsestäni että mua ei oo tehty koti äidiksi ja en pysty olemaan kotona kauempaa. Poikakin oli ilmeisen valmis hoitoon, pääsi aivan mahtavalle perhe päivä hoitajalle ja tykkää kovasti olla siellä, ei ikinä ole sinne jäänyt itkemään kun vien.
 Olin osa -aika töissä tämän vuoden kesäkuuhun asti kun poika täytti 3. ennen sitä oltiin aina perjantaitkin lomalla. ihanaa aikaa! 🙂 Mamma sai tehdä töitä mutta ei ihan koko viikkoa, se on luksusta 🙂
 Talon rakentaneena velallisena pakko lähtee töihin. Vielä kk kotona ja sitte menee molemmat mukulat hoitoon. Nuorempi sillon 1v 3kk. Vanhempi meni aikoinaan 1v 4kk ja hyvin pärjäsi pph:ssa. Nyt menevät päiväkotiin 15vrkkk sppimuksella ja ite teen 80% työaikaa.. Jos olis rahallisesti mahdollista olisin kotona nuoremman kans ainakin 2v asti. Jokainen tekee miten parhaaksi näkee.
 Faktahan on se, että opinnot tuskin etenee tai ainakin tulee mieletön stressi, jos lapsi/ lapset on kotona. Koko ajan riittää hommaa muutenkin ja päikkäriajat on aika rajalliset.
 Itse on sinun / perheesi punnittava, mikä on nyt tärkeää ja laittaa se etusijalle.
 Minä en ’säilöisi’ lapsia päivähoidossa yhtään ylimääräistä. Tällä tarkoitan, että oravanpyörään, meluun, aikatauluihin jne jne ehtii verkkaisemmallakin tahdilla. Toki, jos tarve vaatii, niin kyllä sielläkin hengissä selviää. Päiväkodin arki on vain yleensä julkisesti kovin siloiteltua, oikeasti tuuraajista on pulaa, face-to-face aika jää olemattomaksi, lapset kiusaavat toisiaan eri tavoin eikä kukaan ehdi/ pysty puuttumaan.
 Itse olen vielä kotona 4-vuotiaan kuopukseni kanssa, virikkeitä haetaan kerhoista, kavereilta, puistosta, kotihommista... Jos/ kun oma pää ei kestä kotonaoloa, mietin asiaa uudelleen. Toistaiseksi niin ei ole käynyt.
 Tee päätökset ja elä elämäsi niin, ettei vanhana tarvitse katua. Elä nytku-elämää, alä sitku.
 Moni tosiaan kuvittelee että päiväkodissa olo on jotenkin kovin hienoa virikkeineen,totuushan on tosiaan no kaikkea muuta..varsinkin pienelle joka joutuu hakea paikkansa isossa ryhmässä ja vaihtuvien aikuisten keskellä,melua,hälyä,aikatauluja,kiirettä,kiusaamista,monet pienet oppivat puremaan ja lyömään kun sanallisesti eivät osaa puoliaan pitää.aikuisia ei ole riittävästi jotta kaikkia ehtisi huomioida,ympäristö on stressaava.itse olen työskennellyt myös pienten ryhmässä ja silloin tein päätöksen että omiani en hoitoon laita jos ei pakko ole.ja onneksi ei ole tarvinut.
 Päiväkotiasiasta; suoralta kädeltä ei kukaan saisi tuomita vieraan perheen päätöksiä ja ymmärrän, että usein esim rahatilanne pakottaa vanhemmat siirtymään töihin ja lapset sitä myöhä päivähoitoon. MUTTA itse uskon, että päivähoidon ”välttäminen” niin pitkään kuin mahdollista on päätös, jota kukaan ei myöhemmin kadu. Meillä kans taloudellisesti tiukkaa, mutta kun lapsia alettiin suunnittelemaan ja toivomaan, niin oli meille selvää, että päivähoito ei ole ratkaisu. Lasten on mielestäni yksinkertaisesti parempi olla läheisten kanssa kuin vilkkaassa ympäristössä vieraiden keskellä.
 Todella mukavaa että olette jakaneet omia kokemuksia ja mielipiteitä! Mun mielestä on hienoa et asia herättää keskustelua jota on käyty tässä todella hyvässä hengessä. En vastaa erikseen jokaisen kommentin alle sillä niitä on näin paljon mutta on ollut todella antoisa lukea näitä näkökulmia. Olen samaa mieltä teidän kanssa josta usea kommentoi, että tilanne on aina perhekohtainen ja sen mukaan kannattaa punnita vaihtoehtoja. Meillä on tehty juuri sitä 🙂 Mitään lopullista päätöstä ei ole vielä tehty meidän suunnitelmiin mutta kirjoitan kun asiaan tulee jotain muutoksia.
 Kiitos kaikille jotka ovat laittaneet aikaansa kommentointiin! 🙂
 Muista Anna myös se, että monessa muussa maassa lapset pannaan jo 3 kk iässä yleisesti päiväkotiin enkä ole kuullut että näissä maissa (Ranska, Belgia) olisi kehittymässä moniongelmaisten lasten sukupolvi. Suomessahan lapsia hoidetaan aika kauan kotona, eikä tämä maa mikään onnela ole. Enkä usko että lapsen kehitykseen vaikuttaa niin paljon aikainen aloitus päiväkodissa kuin väitetään ”kansan” parissa. En itsekään ole sitä mieltä että 1 v pannaan hoitoon ensisijaisesti oppimaan sosiaalisia taitoja, koska se on ihan fakta ettei sen ikäinen niitä tarvitse. Mutta äidin opiskelu on ihan yhtä hyvä syy kuin työssäolokin, joten älä todellakaan koe huonoa omaatuntoa jos päätätte hoitoon nuorimman lapsenne laittaa!
 Hienoa, jos voitte tehdä päätöksen teidän lähtökohdistanne ettekä ota paineita muiden mielipiteistä!