text:
AZ EMBERI MÉLTÓSÁGHOZ VALÓ JOG ÉS A MAGYAR DEMOKRATIKUS ÁTMENET - PDF
 AZ EMBERI MÉLTÓSÁGHOZ VALÓ JOG ÉS A MAGYAR DEMOKRATIKUS ÁTMENET
 Download "AZ EMBERI MÉLTÓSÁGHOZ VALÓ JOG ÉS A MAGYAR DEMOKRATIKUS ÁTMENET"
 1 AZ EMBERI MÉLTÓSÁGHOZ VALÓ JOG ÉS A MAGYAR DEMOKRATIKUS ÁTMENET CATHERINE DUPRÉ KÖNYVÉRÔL * I ban példátlan nemzetközi egyetértéssel fogadták el azt a dokumentumot, amely kimondja, hogy az emberiség családja minden egyes tagja méltóságának, valamint egyenlô és elidegeníthetetlen jogainak elismerése alkotja a szabadság, az igazság és a béke alapját a világon. 1 Az Emberi jogok egyetemes nyilatkozatának harminc cikke az emberi méltóság nevében hív fel egy sor emberi jog védelmére. Ahogy Jacques Maritain találóan megjegyezte: hogy az egyetemes nyilatkozat harminc húrján melódiák születnek vagy fals nyikorgás hangzik fel, fôként attól függ, kialakul-e az emberi méltóság kultúrája. 2 A német alaptörvény (1. cikk), az évi izraeli alaptörvény az emberi méltóságról és a szabadságról (2. cikk), a dél-afrikai átmeneti alkotmány (10. cikk) és a demokratikus átmenetet lezáró alkotmány (10. cikk) nagyon különbözô alkotmányos és jogi kultúrában rendelkezik az emberi méltóság védelmérôl. 3 E méltóságklauzulák nem maradtak üres frázisok: a joggyakorlatban az alapjogvédelem és az alkotmányosság sarokköveivé váltak. A német alaptörvénynek a méltóság sérthetetlenségét kimondó cikkét alapelvi igénnyel fogalmazták meg, 4 a német szövetségi Alkotmánybíróság pedig alapjogi gyakorlatának központi elemévé tette az emberi méltóság sérthetetlenségét. 5 A Lüth-ügyben a német bíróság kimondta, hogy az alaptörvény nem értéksemleges, az alapjogi rendelkezések objektív értékhierarchiát képeznek le és védenek. Bár az értékhierarchia elrendezôdése egyes esetek körülményeinek megfelelôen változik, az értékrend középponti eleme a közösségben szabadon kibontakozó személyiség méltósága. 6 A német joggyakorlat tehát nem örök érvényû méltóságfogalomra támaszkodik, a német Alkotmánybíróság teret enged módosulásainak. 7 Az apartheid örökségével nap mint nap szembesülô dél-afrikai Alkotmánybíróság joggyakorlatának szintén hangsúlyos eleme az emberi méltóság védelme. Az emberi méltóság védelmi körének kialakításakor a dél-afrikai alkotmánybírák ötvözték a nyugati alkotmányos gyakorlatban kialakított méltóságfogalom elemeit az afrikai kultúrkörben ismert megközelítések sajátosságaival. A halálbüntetés eltörlését kimondó Makwanyane-határozatban 8 Chaskalson bírónak a bíróság közös álláspontját ismertetô indokolása a méltóságfogalom külföldi és nemzetközi joggyakorlatban ismert elemeire alapoz. Ezt a megközelítést Mokgoro bírónô párhuzamos véleményében az ubuntu elemeivel gazdagította. 9 Az ubuntu általánosságban emberiességet jelent. Legalapvetôbb jelentése: személyiség és moralitás. Átvitt értelemben, mint umuntu ngumuntu ngabantu, hangsúlyozza a közösséghez tartozásnak a közösség fennmaradásában betöltött központi szerepét. Olyan elemeket ötvöz, mint a közösséghez tartozás, könyörület, tisztelet, emberi méltóság, a közösség alapvetô elveinek tiszteletben tartása és a közösségi összetartozás, de legelemibb jelentésében az emberi méltóságot és a moralitást jelöli. 10 A dél-afrikai demokratikus átmenetet lezáró alkotmány szövege nem említi az ubuntut, az Alkotmánybíróság azonban megôrizte joggyakorlatában. 11 Az ubuntu olyan iránytûvé vált, amely az alkotmány egyes rendelkezéseinek értelmezésekor segíti az eligazodást a lehetséges értékválasztások között Dél-Afrika soknemzetiségû, multikulturális politikai közösségében. 12 Eltérôen a német, izraeli és dél-afrikai alkotmányoktól, egy sor alaptörvény köztük Kanada, Franciaország, illetve az Egyesült Államok alkotmánya nem tesz említést az emberi méltóság védelmérôl. Az elmúlt években azonban ezen országok alkotmányjogi gyakorlatában is feltûnt egyes alapjogok méltóság alapú megközelítése. A Law kontra Kanada-ügyben Iacobucci bíró kifejtette: a kanadai alapjogi Charter diszkriminációt tiltó 15. cikkének célja, hogy megakadályozza az alapvetô emberi méltóságnak és szabadságnak a hátrányos megkülönböztetés, sztereotípiák, politikai vagy társadalmi elôítéletek miatt bekövetkezô sérelmét; valamint hogy elômozdítson egy olyan társadalmi rendet, amely- * DUPRÉ: Importing the Law in Post-Communist Transitions (Rendszerváltáskori jogátvétel a posztkommunista országokban), Oxford, Hart Publishing, 2003, 217 oldal. 216 / SZEMLE2 ben a jog mindenkit egyenlô emberi lényként, illetve a kanadai társadalom gondoskodására, megbecsülésére és figyelmére azonos módon képes és érdemes egyenértékû tagjaként ismer el. 13 Kifejezett alkotmányos rendelkezés hiányában a francia alkotmány preambulumában felhívott évi alkotmány preambulumának nyitó gondolataira 14 hivatkozva a francia Alkotmánytanács a bioetika ügyben megállapította, hogy az emberi méltóság védelme alkotmányos jelentôségû elv (principe a valeur constitutionelle). 15 Az emberi méltóság sérthetetlenségét az Egyesült Államok alkotmánya sem említi. Talán ezért is okozott meglepetést Brennan bíró, amikor 1972-ben a Furman kontra Georgia-ügyben az emberi méltóság sérthetetlenségére hivatkozva tartotta alkotmányellenesnek a halálbüntetést. 16 Négy év múlva azonban az emberi méltóság védelmében fellépô Brennan bíró kisebbségben maradt a Legfelsô Bíróságban a halálbüntetés alkotmányosságát támogatók többségével szemben. 17 A méltóság alapú érvelés az 1990-es években jelent meg újra a bíróság alapjogi ítéleteiben. A Casey-ügyben O Connor bírónô kijelentette, hogy a terhesség megszakításáról hozott döntés az ember életében talán az egyik legszemélyesebb döntés, az emberi méltóság és az önrendelkezés megnyilvánulása, és mint ilyen, a 14. alkotmánykiegészítés alapján a szabadság alkotmányos védelmi körébe tartozik. 18 A közelmúltban pedig a Lawrence kontra Texas-ügyben a Legfelsô Bíróság többségi álláspontja egyértelmûen kimondta: az alkotmány biztosítja, hogy nagykorú személyek személyi szabadságuk és méltóságuk megôrzése mellett magánéletük részeként homoszexuális kapcsolatot létesítsenek. 19 Az emberi méltóság védelme az Emberi Jogok Európai Bíróságának (EJEB) joggyakorlatában is egyre hangsúlyosabb szerephez jut. Kezdeti gyakorlatában a testület az emberi méltóság védelmét a kínzás és az embertelen bánásmód tilalmának (3. cikk) kontextusában említette. 20 Néhány elejtett hivatkozás 21 nyomán a Pretty-ügyben az emberi méltóság védelmét a magánszféra-védelem meghatározó elemévé emelte 22 Ezt követôen az EJEB többször is megerôsítette a magánszféra védelme és az emberi méltóság kapcsolatát, ismételten kiemelve, hogy az emberi méltóság és szabadság védelme az egyezmény lényege. 23 E példák ismeretében nem meglepô, hogy a nizzai alapjogi karta 1. cikkében rendelkezik az emberi méltóság sérthetetlenségérôl. 24 II. Catherine Dupré könyve az emberi méltóság védelmének a demokratikus átmenetben betöltött szerepét vizsgálva betekintést nyújt az emberi méltóság kultúrájának egyik dimenziójába. A magyar Alkotmánybíróságnak az emberi méltósághoz való jogra vonatkozó joggyakorlata Dupré szerint úgy érthetô meg, mint az importált külföldi jog magyar viszonyokra történô alkalmazása. Feltevése szerint igazolható, hogy az AB a természetjogi érvelés mintájára szelektíven adaptálta a német szövetségi Alkotmánybíróság méltóságfogalmának egyes elemeit (154). A magyar alkotmánybírák külsô forrásból származó, ám történeti és nemzeti közegükbôl kiszakított értékválasztásokkal itatták át a magyar alkotmány szövegét (11 12, ), s az így létrehozott méltóságfogalmat használta fel aztán az AB a kommunista örökség lebontására (6. fejezet). Amint Dupré megjegyzi, a posztkommunista alkotmányokban az emberi méltósághoz való jog nem közönséges alapjog, sokkal inkább jelképes kijelentés egy eljövendô társadalmi berendezkedésrôl (7, 25 26). Bár az emberi méltóság védelmének nyelvén szólnak, a posztkommunista alkotmányokat olvasva nem árt az óvatosság: nem könnyû különbséget tenni ígéret és reflex között. A kommunista alkotmányfelfogás szerint egy alkotmány legyen programadó [... az] az alkotmány, mely a jövôrôl lázálmodik [...] képtelen a társadalmat, a polgárokat megvédeni az államhatalomtól [...] Az alkotmányosságot szolgáló, mûködô [...] alkotmányok nem egy megvalósítandó jövôbeli társadalmat írnak elô, másról szólnak. A mindenkori elôzô rendszerrel kapcsolatos félelmekrôl, és hogy ezek alapján miként kellene gyakorolni a hatalmat. 25 Egy új demokrácia játékszabályait kialakító alkotmánybíróságnak számos kihívással kell szembenéznie; ilyenkor a külföldi joggyakorlatból vett minták megbízható megoldási lehetôségekkel kecsegtetnek. Dupré úgy találja, hogy ilyen pillanatokban a magyar AB a modern alkotmányok szabályozási megoldásaira hivatkozva valójában a német alkotmányjogi gyakorlat egyes elemeit importálta (89 95). Ez a választás egyrészt a német szövetségi Alkotmánybíróság értelmezési gyakorlatának presztízsével és sikerével indokolható, másrészt annak tudható be, hogy a magyar bírák a szóba jöhetô külföldi példák közül a német alkotmányjogot ismerték a legjobban (95 101). Nem elhanyagolható szempont továbbá, hogy a német Alkotmánybíróság egyes döntései valóban jól alkalmazhatónak bizonyultak a magyar AB elôtt megforduló ügyekben ( ). Dupré elemzése számos ponton mutat ki rokonságot (például 92 94), illetve szövegszerû egyezéseket (66 68, 96 97) a német és a magyar alkotmánybírósági határozatok indokolásában. Nem lép túl azonban az egybeesések bemutatásán, így az olvasóra bízza, összefüggésbe hozhatók-e ezek az egyezések, s ha igen, SZEMLE / 2173 mennyiben, a német és a magyar jogrendszer és jogi kultúra közös hagyományaival. A könyv központi kérdése, hogy miként járult hozzá a magyar AB által szelektíven importált német méltóságfogalom a demokratikus átmenet során a magyar alkotmányosság megteremtéséhez. A német és a magyar abortusz határozatok 26 összehasonlító elemzése egyértelmûen kimutatja, hogy bár vannak hasonlóságok a két alkotmánybíróság méltóságfelfogásában, a bíróságok gondolatmenete lényegesen eltér egymástól (114). Dupré úgy találja, hogy a magyar AB az emberi méltóság liberális koncepcióját vallja magáénak, az egyéni önrendelkezést hangsúlyozva, miközben háttérbe szorítja a méltóságfogalomnak a német joggyakorlatban közismerten meghatározó szerepet betöltô közösségi és társadalmi vonatkozását (149). Dupré szerint ez a liberális-individualista méltóságfelfogás 27 a magyar halálbüntetés határozat egyik gyenge pontja, mivel a magyar AB az egyén méltóságára hivatkozva figyelmen kívül hagyta a társadalom büntetés iránti igényét és más bûnmegelôzési szempontokat (124). Ez a megközelítés kétségkívül eltér a magyar szakirodalomban ismert álláspontoktól. Szinte közhely, hogy a magyar alkotmánybírósági gyakorlatban az emberi méltóság több szinten és formában élvez védelmet. Az emberi méltóság védelmének ezen összetett rendszerét az AB évtizedes munkával alakította ki, olyan határozatok hosszú sora révén, amelyeknek csupán töredéke jutott el az idegen nyelvû szakmai közönséghez. Az emberi méltósághoz való jognak az élethez való joggal egységben alkotott sérthetetlensége a magyar méltóságvédelem építményének legmagasabb az eutanázia határozatban 28 nemrég kissé megbillent szintje. A magyar alkotmányos méltóságvédelemnek a külsô megfigyelô számára talán legtalányosabb eleme a rendszer legalacsonyabb szintje: az egyenlô méltóságú személyként kezelés elve. Az AB ennek segítségével terjesztette ki az alkotmány 70/A. -ának védelmi körét a hátrányos megkülönböztetés mindazon eseteire, amelyeket az alkotmány nem nevesít. Mivel kisegítô jogvédelmi mechanizmus, az egyenlô méltóságú személyként kezelés elve igen különbözô esetekben merül fel, gyakran olyan kérdésekben, amelyek megválaszolását látszólag más, hangsúlyosabb alkotmányjogi megfontolások határozzák meg. A kárpótlási ügyek jól példázzák, mennyire összetett feladat a méltóságfogalom megragadása az AB érvelésében. Az életüktôl és szabadságuktól politikai okból jogtalanul megfosztottak kárpótlása kapcsán az AB vizsgálta, alkotmányos-e a törvényben a koncentrációs táborok és a munkatáborok áldozatainak megkülönböztetése a kárpótlási eljárásban. 29 A törvényi különbségtétel alkotmányosságát az AB az egyenlô méltóságú személyként kezelés mentén vizsgálta. Az emberi méltóság védelmén túl azonban az érdemi elbírálás során az AB kárpótlási ügyekben kialakított joggyakorlatának alapelvei bizonyultak meghatározónak; így például a kárpótlás ex gratia természete, valamint a törvényhozó mérlegelési szabadsága. A kárpótlási ügyekbôl ismert joggyakorlat alapelveinek következetes alkalmazása, valamint az egyenlô méltóságú személyként kezelés kisegítô jellege tehát legalább részleges magyarázatot adhat az ügyben a méltóság alapú érvelésnek Dupré szerint megfigyelhetô sutaságaira ( ). Az emberi méltósághoz való jogot érintô magyar joggyakorlat központjában az emberi méltóságot mint anyajogot, általános személyiségi jogot, illetve mint önrendelkezési szabadságot tételezô ügyek állnak (66 68). 30 Az általános személyiségi jog vonzáskörében az AB olyan jogi tárgyaknak biztosít védelmet, amelyeket az alkotmány nem nevesít alapjogként, a jogkorlátozás mércéje pedig az AB által rendszeresen alkalmazott alapjogi teszt (szükségesség-arányosság). Dupré téziseinek erényei épp ezen ügyek vizsgálata során mutatkoznak meg (75 86, ). Itt mutatható ki a legélesebben, hogyan használta fel az AB a 1990-évek közepén az emberi méltósághoz való jogból, illetve az általános személyiségi jogból levezetett jogokat az állam hatalmának korlátozására. Ebben az idôszakban az AB gyakorlatában a szubszidiárius alapjogok perifériára szorították az alkotmánynak az évi módosításokat megelôzô idôkbôl származó, kétes pedigréjû rendelkezéseit ( ). Dupré szerint az AB felszámolta ugyan a szocialista alkotmányosság maradványait, de a múlt örökségével nem nézett szembe (191). Mindez igazolni látszik Hannah Arendtnek az emberi jogokról és az emberi méltóságról tett megfigyeléseit, valamint megfelel annak a szerepfelfogásnak, amelyet az AB az igazságtételi és kárpótlási ügyekben nyíltan kifejtett. Arendt A totalitarizmus gyökerei 31 címû mûvében nem foglalja ugyan rendszerbe az alkotmányosságról és az emberi jogokról alkotott nézeteit, hangsúlyozza azonban, hogy az alkotmányos demokrácia intézményeinek elsôdleges feladata, hogy védelmet nyújtsanak a totalitárius államok szabadságkorlátozó eszközeivel és törekvéseivel szemben. 32 Ebben a megvilágításban az AB individualista méltóságfelfogása nem tûnik megfontolatlan alapjog-értelmezési stratégiának. A magyar AB nem tekintette feladatának, hogy ítélkezzen a múlt és az elmúlt politikai rendszerek felett. A Zétényi Takács-ügyben hozott határozat emlékezetes szavaival: A rendszerváltás a legalitás alap- 218 / SZEMLE4 ján ment végbe [...] A régi jog továbbra is hatályban maradt. Az elmúlt fél évszázad különbözô rendszereinek legitimitása ebbôl a szempontból közömbös, illetve a jogszabály alkotmányossága tekintetében nem értelmezendô kategória. 33 Sólyom László, az AB elsô elnöke egyértelmûvé tette, hogy az AB a jogfolytonosság és a jogállamiság alapjain, az alapjogi aktivizmus eszközeivel építette fel joggyakorlatát. 34 Az elmúlt rendszer maradványainak felszámolása és az új, demokratikus alkotmányos berendezkedés kialakítása során az AB tehát bevallottan az alapjogvédelem eszközeire támaszkodott. Ahogy a demokratikus átmenetek mélyebb összefüggéseit vizsgálva Ruti Teitel is megállapította, a legalitáshoz való néhol esetleges ragaszkodás a liberális állam olyan sajátossága, mely az átmeneti alkotmányosság idôszakában a politikai identitás kialakításának a jogok és kötelezettségek nyelvén ad jogi keretet. 35 III. Az Emberi jogok egyetemes nyilatkozata korában a nyugati kultúrkörben az emberi méltóság védelme elválaszthatatlanul kapcsolódik az emberi jogok tiszteletben tartásához. A nyugati emberi jogi kánon védelmezôi aprólékos vizsgálódás tárgyává tesznek minden olyan kísérletet, amely az emberi méltóságot vagy az emberi jogokat más szempontok szerint láttatja. 36 Innen szemlélve az iszlám tanításai, az ázsiai értékek vagy a demokratikus átmenet alkotmányossága csupán eltérések az elfogadott egyetemes mércétôl. Nem kizárható azonban, hogy ezen eltérések némelyike az emberi jogok védelmezôi számára sem tanulság nélkül való alternatív megközelítési lehetôségeket rejt magában. Hiszen amint azt a fenti példák is igazolják, az emberi méltóság fogalma nem ragadható meg egy örök idôkre szóló egyetemes definícióval. Az alkotmánybíráskodásban használt méltóságfogalom megértésének elôfeltétele az adott bíróság joggyakorlatát övezô történelmi, társadalmi, jogi és politikai kontextus alapos ismerete. Az emberi méltóság fogalmának megismerése nem pusztán úri passzió egy olyan korban, amelyben a valóság egy mûködôképes megoldás reményében egy napon szállítja a biotechnológia legújabb kihívásait és a frissen legyôzött diktátortól megszabadított sokvallású politikai közösség problémáit az emberi jogok védelme iránt érdeklôdô közösség színe elé. Catherine Dupré könyve e napi kihívások árnyékában kínál lehetôséget az emberi méltóság és a demokratikus átmenet viszonyának újragondolására. Uitz Renáta JEGYZETEK 1. Emberi jogok egyetemes nyilatkozata, Idézi Mary Ann GLENDON: Knowing the Universal Declaration Of Human Rights, Notre Dame Law Review, 1998, 1153, Lásd Emberi jogok, szerk. HALMAI Gábor, TÓTH Gábor Attila, Budapest, Osiris, 2003, (a továbbiakban Emberi jogok). 4. Ernst BENDA: The Protection of Human Dignity (Article 1 of the Basic Law), SMU Law Review, 2000, 443, A német joggyakorlat ismertetése magyarul: Emberi jogok, BVerfGE 7, 198 (1958). 7. Lásd például BVerfGE 45, 187 (1977). 8. S. versus Makwanyane and Another, CCT/3/94; 1995(3)SA 391 (CC); 1995(6) BCLR 665 (CC) (a továbbiakban S. versus Makwanyane). 9. Az ubuntu szó zulu nyelven olyan fogalmat jelöl, amelynek megfelelôje egy sor más afrikai nyelvben is megtalálható, az angol nyelvû szótárak azonban nem tartalmaznak ehhez hasonló kifejezést. Peter Norbert BOUCK- AERT: Shutting Down the Death Factory. The Abolition of Capital Punishment in South Africa, Stanford Journal of International Law, 1996, 287, S. versus Makwanyane, para 38 (Mokgoro bírónô párhuzamos véleménye). 11. Például Hoffmann versus South African Airways (CCT17/ 00), 2001 (1) SA 1 (CC); 2000 (11) BCLR 1235 (CC). 12. Lourens M. du PLESSIS: The Evolution of Constitutionalism and the Emergence of a Constitutional Jurisprudence in South Africa, An Evaluation of the South African Constitutional Court s Approach to Constitutional Interpretation, Saskatchewan Law Review, 1999, 2999, Law and Canada (Minister of Employment and Immigration). 14. Annak a gyôzelemnek a másnapján, amelyet a szabad emberek arattak az emberi nem szolgasorba kényszerítése és a lealacsonyítására törekvô rendszerek felett, a francia polgárok ismételten kijelentik, hogy az emberi lét, tekintet nélkül a faji, vallási vagy meggyôzôdésbeli különbségekre, elidegeníthetetlen és szent jogokat élvez. (Saját fordítás.) 15. Décision n /344 DC du 27 juillet 1994, 2. Considerant. Megerôsítésére lásd Décision n DC du 16 juillet Furman versus Georgia, 408 US 238, 257 (1972) (Brennan bíró párhuzamos véleménye). 17. Gregg versus Georgia, 428 US 153 (1976). 18. Planned Parenthood versus Casey, 505 US 833 (1992). A tizennegyedik alkotmánykiegészítésben védett szabadság, valamint az önrendelkezés és méltóság kapcsolatá- SZEMLE / 2195 ra lásd még O Connor bírónô párhuzamos véleményét: Cruzan versus Director, Missouri Department of Health, 497 US 261, 289 (1990). 19. Lawrence versus Texas, 123 S. Ct. 2472, 2478 (2003) (Kennedy bíró). 20. Mark JANIS, Richard KAY, Anthony BRADLEY: European Human Rights Law, Text and Materials, Oxford, Oxford University Press, 20012, Lásd C. R. versus United Kingdom, application no /92, 22 November 1995; Kokkinakis versus Greece, application no /88, 25 May 1993 (Martens bíró részbeni különvéleménye); Cossey versus United Kingdom, application no /84, 27 September 1990 (Martens bíró különvéleménye). 22. Pretty versus United Kingdom, application no. 2346/02, 29 April I. versus United Kingdom, application no /94, 11 July 2002; Goodwin versus United Kingdom, application no /95, 11 July 2002; Van Kück versus Germany, application no /97, 2 June Az alapjogi karta teljes szövegét lásd Fundamentum, 2001/1, vagy Emberi jogok, SAJÓ András: Az önkorlátozó hatalom, Budapest, KJK MTA Állam- és Jogtudományi Intézet, BVerfGE 39, 1 (197) és BVerfGE 88, 203 (1993), illetve 64/1991. (XII. 17.) és 48/1998. (XI. 23.) AB határozat /1990. (X. 23.) AB határozat /2003. (IV. 28.) AB határozat /1996. (VI. 26.) AB határozat /1990. (IV. 23.) AB határozat. 31. Hannah ARENDT: A totalitarizmus gyökerei [1973], ford. BRAUN Róbert, Budapest, Európa, 1992, különösen Jeffrey ISAAC: A New Guarantee on Earth, Hannah Arendt on Human Dignity and the Politics of Human Rights, American Political Science Review, 1996, /1992. (III. 5.) AB határozat, ABH 1992, SÓLYOM László: Az alkotmánybíráskodás kezdetei Magyarországon, Budapest, Osiris, 2001, 113, Ruti TEITEL: Transitional Justice, Oxford, Oxford University Press, 2000, Jack DONNELY: Human Rights and Human dignity, an Analytic Critique of Non-Western Conceptions of Human Rights, American Political Science Review, 1982, / SZEMLE Hasonló dokumentumok
 A Yogyakarta alapelvek és a magyar jog: Nemzetközi kötelezettségek, alkotmányos alapértékek Polgári Eszter Közép-európai Egyetem Jogi Tanszék AZ ALAPELVEK NEMZETKÖZI JOGI ALAPJA széles körben elfogadott, Részletesebben Drinóczi Tímea. A személyi biztonsághoz való jogról egy hatáskör-módosítás apropóján
 Pázmány Law Working Papers 2015/14 Drinóczi Tímea A személyi biztonsághoz való jogról egy hatáskör-módosítás apropóján Pázmány Péter Katolikus Egyetem Pázmány Péter Catholic University Budapest http://www.plwp.jak.ppke.hu/ Részletesebben Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság
 Nemzetpolitikai továbbképzés 2014. október 16. A definíció hiánya Dilemma: - a szuverén állam ismeri/dönti el - az identitásválasztás szabadsága Az ET Parlamenti Közgyűlésének 1201 (1993) sz. ajánlása: Részletesebben Egyenlő bánásmód és esélyegyenlőség ELTE ÁJK
 Egyenlő bánásmód és esélyegyenlőség ELTE ÁJK Az előítélet Előítéletesség ma, Magyarországon Krémer Ferenc: az előítéletről szóló minden elmélet csak adott korban és társadalomban igaz multikulturalizmus? Részletesebben MELLÉKLETEK. a következőhöz A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK. A jogállamiság erősítésére irányuló új uniós keret
 EURÓPAI BIZOTTSÁG Strasbourg, 11.3.2014 COM(2014) 158 final ANNEXES 1 to 2 MELLÉKLETEK a következőhöz A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK A jogállamiság erősítésére irányuló új Részletesebben Hagyomány és megújulás a környezethez való jog alkotmánybeli elismerése terén
 Hagyomány és megújulás a környezethez való jog alkotmánybeli elismerése terén Prof. Dr. Fodor László DE ÁJK, Agrárjogi, Környezetjogi és Munkajogi tanszék Budapest, 2011. február 15. A hatályos normaszöveg Részletesebben 2. előadás Alkotmányos alapok I.
 2. előadás Alkotmányos alapok I. Jog fogalma: a jog olyan norma, magatartásszabály, amely az emberi cselekvések irányításának, illetve a magatartásokat befolyásoló körülmények szabályozásának eszköze. Részletesebben MAGYAR ALKOTMÁNYJOG II. (EMBERI JOGOK) c. tantárgyból 2012/13-as tanév őszi szemeszter
 NEMZETI KÖZSZOLGÁLATI EGYETEM RENDÉSZETTUDOMÁNYI KAR ALKALMAZOTT RENDÉSZETTUDOMÁNYI TANSZÉK TÁJÉKOZTATÓ TEMATIKA MAGYAR ALKOTMÁNYJOG II. (EMBERI JOGOK) c. tantárgyból 2012/13-as tanév őszi szemeszter A Részletesebben A SÚLYOS VÁLSÁGHELYZET INDIKÁCIÓJÚ ABORTUSZOK SZABÁLYOZÁSÁNAK ALKOTMÁNYELLENESSÉGÉRŐL
 A SÚLYOS VÁLSÁGHELYZET INDIKÁCIÓJÚ ABORTUSZOK SZABÁLYOZÁSÁNAK ALKOTMÁNYELLENESSÉGÉRŐL 2012. január 1. előtt Magyarország Alkotmánya [1], azóta pedig Magyarország Alaptörvénye [2] az állam elsőrendű kötelezettségeként Részletesebben Kizáró klauzulák: Háttéranyag a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi Genfi Egyezmény 1. cikk F pontjának alkalmazásáról
 Kizáró klauzulák: Háttéranyag a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi Genfi Egyezmény 1. cikk F pontjának alkalmazásáról Tartalom Oldal I. BEVEZETÉS A. A háttér 3 B. Célok és általános alkalmazás 3 Részletesebben Válogatott bibliográfia Az emberi jogok szerepe a nemzetközi kapcsolatokban c. tárgyhoz
 Válogatott bibliográfia Az emberi jogok szerepe a nemzetközi kapcsolatokban c. tárgyhoz Összeállította: Dr. Kiss Barnabás egyetemi docens I. Ajánlott alapirodalom az alapjogok tanulmányozásához 1. Balogh Részletesebben Tájékoztató és tematika Magyar alkotmányjog II. (Emberi jogok) c. tantárgyból 2010/2011-es tanév II. félév
 RENDŐRTISZTI FŐISKOLA Alkotmányjogi és Közigazgatási Jogi Tanszék Tájékoztató és tematika Magyar alkotmányjog II. (Emberi jogok) c. tantárgyból 2010/2011-es tanév II. félév A Tájékoztató célja, hogy a Részletesebben Az élethez és az emberi méltósághoz való jog
 Az élethez és az emberi méltósághoz való jog Áttekintés A védett értékek: élet és méltóság Alkotmányjogi szabályozás A jog jellege, jelentősége, funkciója Tartalom, anyajogi jelleg Korlátohatatlanság Különös Részletesebben Az alapjogok védelme és korlátozása
 Az alapjogok védelme és korlátozása Dr. Smuk Péter, egyetemi docens Az alapjogvédelmi intézményrendszer Nemzetközi egyezmények fórumok Hazai általános szervek speciális szervek Az alapjogvédelmi intézményrendszer Részletesebben Emberi jogok védelme a nemzetközi jog területén
 1. félév: alkotmányjog, közjogi berendezés 2. félév: alapvető jogok és kötelezettségekhez tartozó alkotmánybírósági döntések Alkotmány: constitutio közös állapot, közös megegyezés, hogy milyen szabályok Részletesebben Történeti áttekintés
 Nemzetközi menekültjog Nemzetközi jog 2012 tavasz dr. Lattmann Tamás Történeti áttekintés 1918-ig: menekültek a migráció részeként két világháború között: szerződések egyes konkrét üldözött csoportok tekintetében Részletesebben Közszolgálati Nemzetközi Képzési Központ
 Közszolgálati Nemzetközi Képzési Központ Nemzetközi Közszolgálati Továbbképzési Program A kisebbségi jogok védelmének magyar vonatkozásai Dr. Pákozdi Csaba (PhD, egyetemi docens) főosztályvezető Külügyminisztérium, Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
 2013. július 2. 2013. 14. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 16/2013. (VI. 20.) AB határozat a Büntetõ Törvénykönyvrõl szóló 1978. évi IV. törvény 269/C. Részletesebben Bevezetés... 3 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5
 TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben A Bírónők Egyesülete Regionális Konferenciát rendez 2011. április 14-16. között Budapesten Európa és a Közel-Kelet térségére kiterjedően
 A BÍRÓNŐK EGYESÜLETE (A BÍRÓNŐK NEMZETKÖZI SZERVEZETÉNEK TAGJA) levelezési cím: 1055 Budapest, Markó utca 16. e-mail: bironok.egyesulete@gmail.com web: www.bironokegyesulete.hu A Bírónők Egyesülete Regionális Részletesebben 1. oldal, összesen: 5 oldal
 1. oldal, összesen: 5 oldal Ügyszám: 1039/B/2006 Első irat érkezett: Az ügy tárgya: Előadó Paczolay Péter Dr. alkotmánybíró: Támadott jogi aktus: Határozat száma: 4/2007. (II. 13.) AB határozat ABH oldalszáma: Részletesebben Az alkotmányos demokrácia
 Az alkotmányos demokrácia Az alkotmányos demokrácia Demokrácia meghatároz rozása A nép uralma, a nép által, a népért való kormányzás (Lincoln: government of the people, for the people, by the people ) Részletesebben Cím: 1014 Budapest, Szentháromság tér 6. Telefon: +36 1 795 6590 E-mail: npki@bgazrt.hu Web: www.bgazrt.hu/npki
 Semmi új a nap alatt: kisebbségi jogok, kettős állampolgárság, autonómia A mostani kormányzati ciklus nemzetpolitikai alapvetéseként is értelmezhető Orbán Viktor beiktatásakor elhangzott kijelentése: A Részletesebben Válogatott bibliográfia Az emberi jogok szerepe a nemzetközi kapcsolatokban c. tárgyhoz
 Válogatott bibliográfia Az emberi jogok szerepe a nemzetközi kapcsolatokban c. tárgyhoz Összeállította: Dr. Kiss Barnabás egyetemi docens I. Ajánlott alapirodalom az alapjogok tanulmányozásához 1. Alkotmányjog Részletesebben Küzdelem a gyermekek szexuális kizsákmányolása és szexuális bántalmazása ellen
 Küzdelem a gyermekek szexuális kizsákmányolása és szexuális bántalmazása ellen Bevezetés A gyermekek szexuális kizsákmányolása, szexuális bántalmazása Európa és a világ minden országában létező probléma, Részletesebben Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez
 Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez Szalayné Sándor Erzsébet PTE ÁJK Nemzetközi- és Európajogi Tanszék Európa Központ Szeged, 2010. november Részletesebben KIK VAGYUNK? Tudj meg többet az Amnesty International Magyarország kampányairól!
 KIK VAGYUNK? Az Amnesty International kormányoktól, pártoktól és egyházaktól független civil szervezet, amely világszerte 150 országban, több mint 3 millió taggal és aktivistáival küzd az emberi jogokért. Részletesebben Lévay Miklós: A büntető hatalom és lehetséges korlátai egy alkotmányban, különös tekintettel a bűncselekménnyé nyilvánításra és a büntetésekre
 Pázmány Law Working Papers 2011/24 Lévay Miklós: A büntető hatalom és lehetséges korlátai egy alkotmányban, különös tekintettel a bűncselekménnyé nyilvánításra és a büntetésekre Pázmány Péter Katolikus Részletesebben Csink Lóránt Fröhlich Johanna: A régiek óvatossága. Megjegyzések az Alaptörvény negyedik módosításának javaslata kapcsán
 Pázmány Law Working Papers 2013/1 Csink Lóránt Fröhlich Johanna: A régiek óvatossága. Megjegyzések az Alaptörvény negyedik módosításának javaslata kapcsán Pázmány Péter Katolikus Egyetem / Pázmány Péter Részletesebben ALKOTMÁNYJOG II. Tárgy neve: Alkotmányjog II. Szak: jogász Neptun kódja: Számonkérés módja: kollokvium
 ALKOTMÁNYJOG II. Tárgy neve: Alkotmányjog II. Szak: jogász Neptun kódja: 10101 Helye a mintatantervben: IV. szemeszter Meghirdetés: tavaszi félév Tárgy besorolása: kötelező Tárgy jellege: előadás Kreditértéke: Részletesebben Családjogi perek és a gyermeki jogok
 VI. NYÁRI EGYETEM A KÖZÖSSÉGI RÉSZVÉTEL FEJLESZTÉSÉÉRT Szólásszabadság, média, internet Dr. Székely Iván OSA Archivum, BME szekelyi@ceu.hu 2009. július 25. [Tartalomjegyzék helyett] Szólásszabadság Rokonai Részletesebben 2016/2017. tanév II. (tavaszi) félév. Neptun kódja: 10103M
 TEMATIKA ÉS KÖVETELMÉNYRENDSZER 2016/2017. tanév II. (tavaszi) félév ALKOTMÁNYJOG 3. Neptun kódja: 10103M Előfeltétele: 10102M és 10101, Helye a mintatantervben: 8. szemeszter Meghirdetés: tavaszi szemeszter Részletesebben A közösségi jog korlátai: Nemzeti és alkotmányos identitás
 A közösségi jog korlátai: Nemzeti és alkotmányos identitás Dr. Stumpf István alkotmánybíró, egyetemi tanár HBLF Pénzügyi Csúcstalálkozó Kitörés Breakout Brexit 2016. szept. 22., Budapest, Sofitel Budapest Részletesebben TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0042 PROJEKT
 TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0042 PROJEKT Esélyegyenlőségi program III. rész Jogszabályi környezet Nyíregyháza, 2014. február 3-4 Kiskunfélegyháza, 2014. február12-13 Nyíregyháza, 2014. február 17-18 Szeged, Részletesebben A MUNKAHELYI NEMEN ALAPULÓ KÜLÖNBSÉGTÉTEL FELSZÁMOLÁSÁNAK ELŐFELTÉTELE A NEMEN ALAPULÓ RÉSZREHA JLÁS FELSZÁMOLÁSA A SZÜLŐI SZEREPEK TEKINTETÉBEN
 A HIVATÁS ÉS A CSALÁDI ÉLET ÖSSZEEGYEZTETÉSE Várandós munkavállalók védelme; szülési szabadság; szülő i szabadság Kollonay-Lehoczky Csilla JÓ MUNKAVÁLLALÓ kontra JÓ GONDOZÓ még meddig? A MUNKAHELYI NEMEN Részletesebben Egység a sokféleségben beszélgetés Ján Figel európai biztossal
 23. Egység a sokféleségben beszélgetés Ján Figel európai biztossal Egység a sokféleségben - 2008 a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Éve A KultúrPont Iroda munkatársa a 2008: a Kultúrák Közötti Párbeszéd Részletesebben Sectio Juridica et Politica, Miskolc, Tomus XXV/2. (2007), pp. 415-429 AZ ÉLETHEZ VALÓ JOG KORLÁTOZHATÓSÁGA PAULOVICS ANITA*
 Sectio Juridica et Politica, Miskolc, Tomus XXV/2. (2007), pp. 415-429 AZ ÉLETHEZ VALÓ JOG KORLÁTOZHATÓSÁGA PAULOVICS ANITA* I. Bevezető A mai modem polgári demokratikus berendezkedésű államokban az élethez Részletesebben Rapport national / National report / Landesbericht / национальный доклад HONGRIE / HUNGARY / UNGARN / ВЕНГРИЯ
 XVI e Congrès de la Conférence des Cours constitutionnelles européennes XVI th Congress of the Conference of European Constitutional Courts XVI. Kongress der Konferenz der Europäischen Verfassungsgerichte Részletesebben V. C. Szlovákia elleni ügye1
 Az Emberi Jogok Európai Bíróságának legutóbbi döntéseibôl Az Egyezmény 3. cikke. A kínzás tilalma V. C. Szlovákia elleni ügye1 Az ügy körülményei. A kérelmező szlovákiai roma. 2000. augusztus 23-án egy Részletesebben Közoktatás: nem minden megkülönböztetés tilos
 Közoktatás: nem minden megkülönböztetés tilos Az Országgyűlés 2014 decemberében módosította a köznevelési törvényt. A módosítás alapján a kormány rendeletben szabályozhatja az oktatás területén az egyenlő Részletesebben Az élettársi kapcsolat az új Polgári Törvénykönyv tükrében
 Reiderné Bánki Erika * Az élettársi kapcsolat az új Polgári Törvénykönyv tükrében 1. A család fogalmának változása Ha az élettársi kapcsolat jogi megítélését vizsgáljuk, az első kérdés, amit tisztázni Részletesebben Nemzetpolitikai továbbképzés november 28.
 Nemzetpolitikai továbbképzés 2016. november 28. A definíció hiánya Dilemma: - a szuverén állam ismeri/dönti el - az identitásválasztás szabadsága Az ET Parlamenti Közgyűlésének 1201 (1993) sz. ajánlása: Részletesebben A MÁSODIK ABORTUSZDÖNTÉS BÍRÁLATA
 Tóth Gábor Attila A MÁSODIK ABORTUSZDÖNTÉS BÍRÁLATA Túlzás nélkül állíthatjuk, hogy az utóbbi évek legjelentôsebb alkotmánybírósági határozata az 1998 novemberében kihirdetett abortuszdöntés. Elsôsorban Részletesebben A büntetı törvénykönyv módosítására vonatkozó T/25. számú törvényjavaslatról
 A Társaság a Szabadságjogokért jogvédı szervezet véleménye A büntetı törvénykönyv módosítására vonatkozó T/25. számú törvényjavaslatról Készítette: dr. Simon Éva Politikai szabadságjogok programvezetı Részletesebben kommentárjához 1. Chronowski Nóra Drinóczi Tímea
 Chronowski Nóra Drinóczi Tímea kommentár Az Alkotmány kommentárjához 1. 2009-ben, a rendszerváltó alkotmányozás kezdetének huszadik évfordulóján jelent meg Jakab András szerkesztésében, a Századvég Kiadó Részletesebben A mulasztásos alkotmánysértés
 KARSAI Dániel A mulasztásos alkotmánysértés I. fejezet: Az Alkotmánybíróság szerepe a jogállamban Az egyik legérdekesebb alkotmánybírósági jogosítvány a mulasztásos alkotmánysértés vizsgálata és orvoslása. Részletesebben MISKOLCI MAGISTER GIMNÁZIUM ETIKA TANMENET
 MISKOLCI MAGISTER GIMNÁZIUM ETIKA TANMENET Készítette: Varga Enikő 1 EMBER-ÉS TÁRSADALOMISMERET, ETIKA Célok és feladatok Az etika oktatásának alapvető célja, hogy fogalmi kereteket nyújtson az emberi Részletesebben Nemzeti és európai identitás az Iránytű Intézet 2014. márciusi közvélemény-kutatásának tükrében
 Nemzeti és európai identitás az Iránytű Intézet 2014. márciusi közvélemény-kutatásának tükrében Közvélemény-kutatásunk március 21-25. között zajlott 1000fő telefonos megkeresésével. A kutatás mintája megyei Részletesebben Nemzeti Választási Iroda Elnök. A Nemzeti Választási Iroda elnökének 18/2015. NSz. számú határozata
 Nemzeti Választási Iroda Elnök A Nemzeti Választási Iroda elnökének 18/2015. NSz. számú határozata A Nemzeti Választási Iroda elnöke Miczán József (a továbbiakban: Szervező) magánszemély által benyújtott Részletesebben Kiss Barnabás: Az alapjogok alkotmányi szabályozásának általános kérdései
 Pázmány Law Working Papers 2011/13 Kiss Barnabás: Az alapjogok alkotmányi szabályozásának általános kérdései Pázmány Péter Katolikus Egyetem / Pázmány Péter Catholic University Budapest http://www.plwp.jak.ppke.hu/ Részletesebben L u x e m b o u r g i j o g g y a k o r l a t 2013/4 JeMa
 L u x e m b o u r g i j o g g y a k o r l a t 2013/4 JeMa Várnay Ernő Az Európai Bíróság ítélete a Magyarország kontra Szlovákia ügyben* Sólyom László uniós polgár és/vagy államfő? Hivatalos hivatkozás: Részletesebben 1. oldal, összesen: 5 oldal
 1. oldal, összesen: 5 oldal Ügyszám: IV/00788/2014 Első irat érkezett: 2014.04.14 Az ügy tárgya: a Kúria Kvk.I.37.441/2014/2. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (politikai reklámfilm közlésének Részletesebben KÖZIGAZGATÁSI MESTERKÉPZÉSI SZAK ZÁRÓVIZSGA TÉTELSOR. Államtudomány Közigazgatás
 Államtudomány Közigazgatás 1. A kameralisztika, az abszolutizmus kormányzati változatai 2. Jogi irányzatok a közigazgatás-tudományban 3. A közigazgatás politikatudományi megközelítése 4. A közigazgatás Részletesebben AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET. 915/2009. (IV. 22.) számú HATÁROZATA
 AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 915/2009. (IV. 22.) számú HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény Részletesebben Közszolgálati Nemzetközi Képzési Központ
 Közszolgálati Nemzetközi Képzési Központ Az Európai Corpus Juris és intézményrendszere, változások és a jövő Európa Tanács és az emberi jogok védelme Dr. Lattmann Tamás, PhD Nemzeti Közszolgálati Egyetem Részletesebben a pénzügyi tárgyú törvények vizsgálatát
 Tilk Péter az alkotmánybíróság És a pénzügyi tárgyú törvények vizsgálati lehetõsége* Már az Alkotmány szövegében szerepelt (igaz, csak az utolsó éveiben) olyan kitétel, mely szerint az Alkotmánybíróság Részletesebben Az Európa Tanács és az emberi jogok
 EURÓPA TANÁCS Az Európa Tanács és az emberi jogok 50 éves az Emberi Jogok Európai Egyezménye A z Európa Tanács szilárd meggyôzôdése, hogy az emberi jogok egyetemesek, oszthatatlanok és minden demokratikus Részletesebben Előszó... 9 I. Bevezetés. A szimbolikus elemek szerepe a rendszerváltás utáni kelet-közép-európai alkotmányfejlődésben II. A nemzeti jelképek
 Tartalom Előszó... 9 I. Bevezetés. A szimbolikus elemek szerepe a rendszerváltás utáni kelet-közép-európai alkotmányfejlődésben... 12 II. A nemzeti jelképek helye a hatályos magyar Alkotmányban kelet-közép-európai Részletesebben Irodalomjegyzék. Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata (angolul) elérhető: http://www.un.org/en/documents/udhr/ a letöltés napja: {2009.11.30.
 Irodalomjegyzék ENSZ (hivatalos) dokumentumok Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata (angolul) elérhető: http://www.un.org/en/documents/udhr/ a letöltés napja: {2009.11.30.} Polgári és Politikai Jogok Egyezségokmánya Részletesebben AZ ÉLETHEZ ÉS AZ EMBERI MÉLTÓSÁGHOZ VALÓ JOG AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG DÖNTÉSEIBEN. TERSZTYÁNSZKYNÉ VASADI ÉVA mestertanár (PPKE JÁK)
 Iustum Aequum Salutare V. 2009/2. 93 102. AZ ÉLETHEZ ÉS AZ EMBERI MÉLTÓSÁGHOZ VALÓ JOG AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG DÖNTÉSEIBEN mestertanár (PPKE JÁK) Az élethez és az emberi méltósághoz való jog az Alkotmánybíróság Részletesebben Jegyzet. Az OKJ képzésben részt vevő tanulók részére. Emberi jogok
 Jegyzet Az OKJ képzésben részt vevő tanulók részére Emberi jogok Az emberi jogok tantárgy óraszáma 4 tanóra, ezért csak néhány emberi jogi dokumentummal tudunk tanulmányink során megismerkedni. A tanórákon Részletesebben A/1. Alkotmányfogalmak és az alkotmányosság alapelvei: népszuverenitás, hatalommegosztás, jogállam, demokrácia
 A. A/1. Alkotmányfogalmak és az alkotmányosság alapelvei: népszuverenitás, hatalommegosztás, jogállam, demokrácia 2/1993. ABh (népszuverenitás gyakorlása) A/2. Alkotmányozási eljárások: alkotmányos átalakulás Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS
 AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y W e r b ő c z y - s o r o z a t Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Részletesebben 3. Állampolgárság, honosság, külföldiek jogállása, kisebbségvédelem
 3. Állampolgárság, honosság, külföldiek jogállása, kisebbségvédelem 2011. február 24. Nemzetközi jog II. 1. Állampolgárság Állam területén tartózkodó emberek: állampolgárok vagy külföldiek Állampolgárság-emberi Részletesebben Sarkalatos átalakulások A bíróságokra vonatkozó szabályozás átalakulása 2010-2014
 MTA Law Working Papers 2014/39 Sarkalatos átalakulások A bíróságokra vonatkozó szabályozás átalakulása 2010-2014 Darák Péter Magyar Tudományos Akadémia / Hungarian Academy of Sciences Budapest ISSN 2064-4515 Részletesebben Tájékoztató és Tematika MAGYAR ALKOTMÁNYJOG c. tantárgyból. LEVELEZŐ MUNKAREND részére. 2012 tavaszi szemeszter
 Nemzeti Közszolgálat Egyetem Rendészettudományi Kar Alkotmányjogi és Közigazgatási Jogi Tanszék Tájékoztató és Tematika MAGYAR ALKOTMÁNYJOG c. tantárgyból LEVELEZŐ MUNKAREND részére 2012 tavaszi szemeszter Részletesebben először is vitatkoznék a rákényszerít szó használatával
 az alapjogok, a jogállamiság És a demokrácia ÉrtÉkeire ÉpÜló igazi unió van születó be n. rui tavares európai parlamenti képviseló v e l halmai gábor beszélget A Journal de Negócios című portugál lap 2013. Részletesebben Miskolci Egyetem Állam-és Jogtudományi Kar Alkotmányjogi Tanszék
 Miskolci Egyetem Állam-és Jogtudományi Kar Alkotmányjogi Tanszék SZAKDOLGOZAT Az élethez való jog alkotmányos problémái Név: Szilas Boglárka Viola EA1K8Q J-504 Jogász Nappali tagozat Konzulens: Prof. Dr. Részletesebben Az alapjogi teszt a nyelv fogságában
 BLUTMAN: AZ ALAPJOGI TESZT A NYELV FOGSÁGÁBAN 145 Az alapjogi teszt a nyelv fogságában TANULMÁNY Blutman László egyetemi tanár, Szegedi Tudományegyetem (Szeged) A magyar alkotmányos gyakorlatban az alapjogok Részletesebben Jogszabályi háttér bemutatása Devecseri Járás
 Jogszabályi háttér bemutatása Devecseri Járás Nemzetközi jogi kitekintés Az egyes nemzetállamok közötti kapcsolatok rendezését a nemzetközi egyezmények, nemzetközi szerződések szolgálják, melyek az államok Részletesebben Tartalomj egyzék. Előszó 13
 Tartalomj egyzék Előszó 13 I. KÖNYV: A KÖZIGAZGATÁSI JOG ÉS A KÖZIGAZGATÁS ALKOTMÁNYOS MEGHATÁROZOTTSÁGA (VARGA ZS. ANDRÁS) 15 1. Hatalom és hatalomgyakorlás 17 2. Jogállam-joguralom, az elv hatása az Részletesebben EURÓPAI ÉS NEMZETKÖZI IGAZGATÁS MESTERKÉPZÉSI SZAK ZÁRÓVIZSGA TÉTELSOR
 A nemzeti, az uniós és a globális nemzetközi intézményrendszer (az államtudományi és közigazgatási szempontból) 1. Az államtudomány fogalma. Az állam fogalmának alakulása kezdetektől napjainkig. 2. Az Részletesebben Összehasonlítás az alkotmányértelmezésben *
 Halmai Gábor Összehasonlítás az alkotmányértelmezésben * A z a l kot m á n yos e sz m é k migrációja Az alkotmánybíráskodás feladatát ellátó nemzeti bíróságok saját alkotmányaik értelmezése során egyre Részletesebben A FELSŐOKTATÁS-IGAZGATÁS ÚJ
 dr. Kocsis Miklós PhD, MBA A FELSŐOKTATÁS-IGAZGATÁS ÚJ TRENDJEI ÉS AZOK INNOVATÍV HATÁSAI A tudásgyárak technológiaváltása és humánstratégiája a felsőoktatás kihívásai a XXI. században Kiindulópont ( ) Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: Kötelezi a szervezőt, hogy fizessen meg az államnak külön felhívásra 10.000 (tízezer) forint eljárási illetéket.
 EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2011.6.14. COM(2011) 327 végleges ZÖLD KÖNYV A kölcsönös bizalom megerősítése a jog érvényesülésén alapuló európai térségben Zöld könyv az őrizetre vonatkozó uniós büntető igazságszolgáltatási Részletesebben Az ügyvédi hivatás alkotmányjogi helyzete
 Sulyok Tamás Az ügyvédi hivatás alkotmányjogi helyzete PhD értekezés doktori tézisei I. A kutatási téma előzményeinek rövid összefoglalása: Az ügyvédi hivatás alkotmányjogi helyzetéről a kelet közép - Részletesebben Egyenlő bánásmód és diszkrimináció. A megkülönböztetés- mentességi jog alapfogalmai Uszkiewicz Erik
 Egyenlő bánásmód és diszkrimináció A megkülönböztetés- mentességi jog alapfogalmai Uszkiewicz Erik A magyar szabályozás I. Alaptörvény XV. cikk (1) A törvény előtt mindenki egyenlő. Minden ember jogképes. Részletesebben A diszkrimináció tilalma, egyenlő bánásmód és esélyegyenlőség Európában. Komanovics Adrienne PTE ÁJK 2013
 A diszkrimináció tilalma, egyenlő bánásmód és esélyegyenlőség Európában Komanovics Adrienne PTE ÁJK 2013 Áttekintés I. A diszkrimináció fogalma II. A diszkrimináció tilalmának tárgyi hatálya az EEJE ben Részletesebben Az erkölcsi nevelés. Dr. Nyéki Lajos 2016
 Az erkölcsi nevelés Dr. Nyéki Lajos 2016 Bevezetés Az erkölcsi nevelés lényegében magatartásformálás, amelynek során a társadalom igényeinek megfelelő tartós magatartásformák kialakítására törekszünk. Részletesebben Az az uralkodó, aki egyetlen nyelvet akar
 Ernszt Ildikó ÉBRESZTÕ A (LÁTSZÓLAGOS) CSIPKERÓZSIKA ÁLOMBÓL? NYELVI JOGOK A NEMZETKÖZI JOGBAN Az az uralkodó, aki egyetlen nyelvet akar ráerőszakolni minden alattvalójára, ostobaságot csinál, ráadásul Részletesebben Az új Alaptörvény és a jogélet reformja. Egy új nemzet születése? Az alaptörvényi nemzetfogalom értelmezésének progresszív megközelítése
 Szegedi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Doktori Iskola Az új Alaptörvény és a jogélet reformja 2011. 11. 26. Egy új nemzet születése? Az alaptörvényi nemzetfogalom értelmezésének progresszív megközelítése Részletesebben ÁROP-1.A Csurgó és járási települések területi együttműködésének megerősítése. Jogszabályi keretek november 20.
 Jogszabályi keretek 2015. november 20. Tartalomjegyzék 1 Előzmények... 3 2 Alapvető fogalmak... 5 3 Nemzeti szintű jogszabályi keretek... 6 3.1 Nemzeti hitvallás... 6 3.2 Alaptörvény... 6 3.3 Stratégiák... Részletesebben TÁMOP-5.5.7-08/1-2008-0001 Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ
 TÁMOP-5.5.7-08/1-2008-0001 Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ. Ellátotti jogok tartalma, értelmezése I. előadó: Juhász György Én magam 32 évet töltöttem intézetekben, Részletesebben Hat pontban az alkotmányjogi panaszról VITAIRAT az Eötvös Károly Intézet Résnyire zárt ajtó című konferenciájára*
 Hat pontban az alkotmányjogi panaszról VITAIRAT az Eötvös Károly Intézet Résnyire zárt ajtó című konferenciájára* 2012-től az Alaptörvény és az ahhoz kapcsolódóan elfogadott alkotmánybírósági törvény bevezette Részletesebben Előszó az abortuszról
 Előszó az abortuszról Magyarországon ma minden harmadik várandósság végződik abortusszal [1]. A pontos százalékarány az Európai Unió tagországai között a 3., világviszonylatban a 8. legmagasabb [2]. Az Részletesebben Politikai kérdések doktrínája
 Antal Attila Politikai kérdések doktrínája There is broader reason for a relatively uncritical approach to constitutional courts within the postcommunist world. While these courts are esentially political Részletesebben A szuverenitás összetevői. Dr. Karácsony Gergely PhD Egyetemi adjunktus
 A szuverenitás összetevői Dr. PhD Egyetemi adjunktus Szuverenitáselméletek Kit illet a főhatalom? Abszolút monarchiák: Jean Bodin: fejedelmi szuverenitás Thomas Hobbes: az alattvalók lemondanak bizonyos Részletesebben A.1) A büntetőjog fogalma, feladata; az állami büntetőhatalom korlátai; a büntetőjog alapelvei
 A.1) A büntetőjog fogalma, feladata; az állami büntetőhatalom korlátai; a büntetőjog alapelvei Záróvizsga-felkészítő konzultáció Büntetőjog c. tárgyból Jogász alapszak Miskolc, 2016. A büntetőjog fogalma Részletesebben MÜTF ALUMNI SZAKMAI KÖZÖSSÉG ETIKAI KÓDEXE
 MÜTF ALUMNI SZAKMAI KÖZÖSSÉG ETIKAI KÓDEXE 2011 1. Az Etikai Kódex célja és alapelvei 1.1 A MÜTF ALUMNI SZAKMAI KÖZÖSSÉG (továbbiakban: MASZK) Etikai Kódexe a Közösség etikai önszabályozásának dokumentuma. Részletesebben Design. Marketing és innováció határán?
 Design Marketing és A vállalati értékalkotás változásai Az értékalkotó tényezők köre változik: a megfogható tényezőket kiegészítik ill. felváltják a megfoghatatlan tényezők A S&P 500 vállalat értékelésénél Részletesebben 15/2011. számú vélemény a hozzájárulás fogalommeghatározásáról
 A 29. CIKK ALAPJÁN LÉTREHOZOTT ADATVÉDELMI MUNKACSOPORT 01197/11/HU WP187 15/2011. számú vélemény a hozzájárulás fogalommeghatározásáról Elfogadva 2011. július 13-án Ez a munkacsoport a 95/46/EK irányelv Részletesebben AZ EMBERI MÉLTÓSÁGHOZ VALÓ JOG DOGMATIKAI PROBLÉMÁI
 Gyôrfi Tamás AZ EMBERI MÉLTÓSÁGHOZ VALÓ JOG DOGMATIKAI PROBLÉMÁI SZÉLJEGYZETEK AZ EUTANÁZIA-INDÍTVÁNYHOZ * Jogelméleti közhely, hogy egy bírói döntés magyarázata és nyilvános igazolása nem szükségképpen Részletesebben 156. sz. Egyezmény. a férfi és női munkavállalók egyenlő esélyeiről és egyenlő elbírálásáról: a családi kötelezettségekkel bíró munkavállalókról
 156. sz. Egyezmény a férfi és női munkavállalók egyenlő esélyeiről és egyenlő elbírálásáról: a családi kötelezettségekkel bíró munkavállalókról A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Részletesebben Budapest Főváros IX. kerület. 12. számú Országgyűlési Egyéni Választókerületi Választási Bizottság. Tisztelt Választási Bizottság!
 Budapest Főváros IX. kerület 12. számú Országgyűlési Választókerületi Választási Bizottság Tisztelt Választási Bizottság! Alulírott (személyes adatok) és a Political Capital Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Részletesebben Az Alaptörvény felépítése. ELSŐ RÉSZ Az állam szabadsága - A Szabadság Alkotmánya 1. -ának irányelvei 2. oldal A. fejezet Általános rendelkezések
 Az Alaptörvény felépítése Előszó (Preambulum) 1. oldal ELSŐ RÉSZ Az állam szabadsága - A Szabadság Alkotmánya 1. -ának irányelvei 2. oldal A. fejezet Általános rendelkezések I. szakasz Alapvető rendelkezések Részletesebben KÜLPIACI TÁRSADALMI, KULTURÁLIS KÖRNYEZET


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
ARCHIVES HISTORIQUES
 DE LA COMMISSION
 COLLECTION RELIEE DES
 DOCUMENTS "COM"
 COM (88) 492
 Vol. 1988/0177
 ---pagebreak--- Disclaimer
 Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 concernant
 l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique européenne et de
 la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, p. 1) modifié en dernier
 lieu par le règlement (UE) 2015/496 du Conseil du 17 mars 2015 (JO L79 du 25. 3.2015, p. 1), ce
 dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents classifiés présents dans ce dossier
 ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit règlement ou sont considérés déclassifiés
 conformément aux articles 26(3) et 59(2) de la décision (UE, Euratom) 2015/444 de la
 Commission du 13 mars 2015 concernant les règles de sécurité aux fins de la protection des
 informations classifiées de l'Union européenne.
 In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 concerning
 the opening to the public of the historical archives of the European Economic Community and the
 European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as last amended by Council
 Regulation (EU) 2015/496 of 17 March 2015 (OJ L 79, 27.3.2015, p. 1), this file is open to the
 public. Where necessary, classified documents in this file have been declassified in conformity
 with Article 5 of the aforementioned regulation or are considered declassified in conformity with
 Articles (26.3) and 59(2) of the Commission Decision (EU, Euratom) 2015/444 of 13 March 2015
 on the security rules for protecting EU classified information.
 In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1. Februar
 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und
 der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983, S. 1), zuletzt geändert durch die
 Verordnung (EU) Nr. 2015/496 vom 17. März 2015 (ABI. L 79 vom 25.3.2015, S. 1), ist dieser Akt
 der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit erforderlich, wurden die Verschlusssachen in diesem Akt in
 Übereinstimmung mit Artikel 5 der genannten Verordnung freigegeben; beziehungsweise werden
 sie auf Grundlage von Artikel 26(3) und 59(2) der Entscheidung der Kommission (EU, Euratom)
 2015/444 vom 13. März 2015 über die Sicherheitsvorschriften für den Schutz von EU-
 Verschlusssachen als herabgestuft angesehen.
 ---pagebreak--- COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS
 COM(88 ) 492 final .
 Bruselas , 26 de septiembre de 1988
 Propuesta de
 REGLAMENTO ( CEE ) DEL CONSEJO
 por el que se establece la definición de determinados productos de las
 partidas n° 20. 09 y 22.04, de la nomenclatura combinada , originarios
 de terceros países
 ( presentada por la Comisión )
 V'V-
 Δ
 -- 0 o uu . ■ - ^H
 V ::idt
 \ bJncra! jy
 ■ AV
 w ^
 ---pagebreak--- KXPOÜiriON DK MOT1VOB
 1 . El Comité ad hoc " Europa de los Ciudadanos " ( Comité Adonnino ), en su
 segundo informe sometido al Consejo Europeo de Milán ( 28 y 29 de junio
 de 1985 ), en sus opuest relativas a los derechos del ciudadano
 frente a los actos juríi s comunitarios , ha insistido sobre la
 codificación y la simplif i ,. ación del Derecho comunitario en estos
 términos :
 El Comité solicita al Consejo Europeo que recomiende que se
 adopten medidas para acelerar la codificación y la
 simplificación sistemática del Derecho comunitario "
 El Consejo Europeo de Milán , de junio de 1985 , aprobó el informe
 " Adonnino " .
 La Comisión por Decisión de 1 de abril de 1987 ( COM(87 ) PV 868 ), ha
 dado instrucciones a sus servicios para que procedan a la codificación
 constitutiva de los actos , a más tardar , tras su décima modificación .
 2 . La propuesta de Reglamento adjunta , elaborada por el Servicio Jurídico
 en colaboración con la Dirección General de Agricultura , tiene por
 objeto llevar a cabo tal codificación de conformidad con los
 principios fundamentales sobre los que el Consejo , el Parlamento y la
 Comisión se han quedado de acuerdo en 1974 : se trata de una
 codificación constitutiva en el sentido de que el nuevo Reglamento
 sustituirá a los varios reglamentos que se quieren codificar con esta
 operación ; ésta respeta la substancia de los textos codificados y se
 limita , por tanto , a reagruparlos , introduciendo en ellos solamente
 las modif icaiciones formales que la misma operación de codificación
 requiere .
 La presente propuesta recoge en un texto único las disposiciones
 vigentes en el momento de la codificación , introduciendo solamente
 cambios de estilo y las adaptaciones de textos estrictamente
 necesarias .
 Z
 ---pagebreak--- Ha parecido oportuno , sin embargo , suprimir en la citada propuesta de
 Reglamento codificado el artículo 3 : la materia se trata en un
 reglamento que establece las reglas generales para la importación de
 vinos , zumos y mostos de uvas ( Reglamento ( CEE ) n° 354 / 79 del Consejo )
 y no puede figurar verdaderamente en un reglamento que define los
 productos citados . Tal supresión implica , a su vez , una ligera
 modificación del artículo 4 ( procedimiento ) .
 El texto está fotocopiado , lo que permite tener una visión inmediata
 de las eventuales mejoras o correcciones introducidas en el mismo . Se
 ha mantenido la antigua numeración de los artículos con el fin de
 facilitar la lectura y se ha colocado la nueva inmediatamente encima .
 3 . Esta propuesta de codificación del Reglamento ( CEE ) n° 339/79 del
 Consejo , de 5 de febrero de 1979 , por el que se establece la
 definición de determinados productos de las partidas n° 20.07 , 22.04 y
 22.05 del arancel aduanero comGn , originarios de países terceros , se
 enmarca en un programa más amplio de codificación de la normativa del
 sector vitivinícola , operación que comenzó en 1987 con la publicación
 de Reglamento de base codificado ( Reglamento ( CEE ) n° 822/ 87 ). En
 efecto , aunque tal Reglamento no haya sido modificado más de tres
 veces , se ha estimado oportuno codificarlo con el fin de establecer
 las designaciones de las mercancías y los námeros arancelarios que
 en él figuran con arreglo a la nomenclatura combinada instaurada por
 el Reglamento ( CEE ) n° 2658 /87 del Consejo , con efectos a partir del
 1 de enero de 1988 .
 Los medios profesionales , comunitarios y de los países terceros podrán
 disponer de este modo de un texto puesto al día y en armoníia con
 otros dos Reglamentos del mismo sector en curso de codificación : El
 Reglamento ( CEE ) n® 355/ 79 del Consejo y el Reglamento ( CEE ) n® 997 /81
 de la Comisión .
 ---pagebreak--- Propuesta de >■
 REGLAMENTO ( CEE ) DEL CONSEJO
 por el que se establece la definición de determinados productos de las partidas n01 20 0j)y22 04,
 de La ransnclatúra confinada y originarios de terceros países
 C l. Cor\¡S£jo DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS
 Viato el Tratado constitutivo de la Comunidad Económica
 Europea,
 Viato el Reglamento (CEE) n' 822/87 del Consejo, de 16
 de marzo de 1 987, por el que se establece la organización
 común del mercado vitivinícola ('), cuya última modifica
 ción la constituye el Reglamento (CEE) n* 'jlfq-f / gg M
 y , en particular , la letra c ) del apartado 4 de su J
 articulo 1 .
 Vista la propuesta de la Comisión ,
 Visto el dictamen del Parlamento Europeo ($),
 Considerando que , con efectos a partir del 1 de enero de
 1988 , se ha establecido , por medio del Reglamento (CEE )
 n° 2658 / 87 del Consejo , de 23 de julio de 1987 f
 relativo a la nomenclatura arancelaria y estadística y a! arancel
 aduanero común (V), modificado por el Reglamento
 (CEE ) nK^985 / 87 (5) • sobre la base de la nomenclatura
 del Sistema Armonizado , una nomenclatura combinada de
 las mercancías que satisfará tanto las exigencias del arancel
 aduanero común como las de las estadísticas de comercio
 exterior de la Comunidad ;
 Considerando que es necesario, P°r consi guíente, formular
 las designaciones de las mercancías y números arancelarios
 que figuran en el Reglamento (CEE ) n° 33‘3/?3 del Consejo, de 5 de
 febrero de 1979, por el que se establece la definición de determinados productos
 de las partidas n"‘ 20.07, 22.04 y 22.05 del arancel adua¬
 nero común , originarios de terceros países (fe), cuya última
 modificación la constituye el Reglamento ( CEE) n° 3308/85 (?),
 según los términos de la nomenclatura combinada ;
 ■Considerando que, en aras de la claridad, como conse¬
 cuencia de las modificaciones sustanciales efectuadas en l&
 ¡materia^ conviene proceder a la codificación
 rdeT mencionado Reglamento ; ■
 Considerando que las definiciones de una parte de los
 productos que figuran en el Anexo I del Reglamento
 (CEE) n° 822 /3T únicamente pueden aplicarse a produc¬
 tos obtenidos dentro de la Comunidad ; que es necesario,
 por tal motivo, definir los productos correspondientes,
 originarios de terceros países ;
 Considerando que las definiciones de los productos ori¬
 ginarios de terceros países, objeto del presente Regla¬
 mento, deben aproximarse , en la medida de lo posible,
 a las definiciones de los productos comunitarios,
 ( 1 ) D0 n° L 84 de27.3.1987 , p.l
 ( 2 ) DO n°L 132 de 28.5.1988 , p.l
 ( 3 ) D0 n° C
 (4) 00 n° L256 de 7.9.1987 , p.l
 (5) DO n° L 376 de 31.12.1987 , p.l
 (6) DO n° L 54 de 5.3.1979 , p. 57
 ( 7) 00 n° 1 310 de 29.11.1085 , p.7 4
 ---pagebreak--- HA ADOl'TADO hi. I'Rl St.NTF REGl-AMl.NTO :
 Articulo 1
 El presente Reglamento se refiere a determinados productos
 del sector vitivinícola de las partidas nos . 20.09 y
 20.04 de la nomenclatura combinada , originários de terceros países .
 ---pagebreak--- Artículo 2
 A las efectas del presente Reglamento, se entenderá
 por :
 a) ducto
 mosto: de uva apagado con alcohol , el pro-
 con un grado alcohólico adquirido igual o su-
 , perior a 12 °/o vol e inferior a 15 °/o vol
 У
 obtenido por adición de un producto proce¬
 dente de la destilación del vino un mosto
 de uva no fermentado con un grado alcohólico
 natural no inferior a 8,5 % vol ;
 b) mosto de uva concentrado , el mosto de uva
 no caramelizado obtenido por deshidratación parcial
 del mosto de uva, efectuada por cualquier método
 autorizado que no sea el fuego directo, de tal forma
 que la cifra facilitada por el refractómetro – em¬
 pleado según el método previsto en el Anexo
 del Reglamento (CEE) n° 5^3 a la tempera-
 turade20°C no sea inferior al 50,9 %.
 Para el mosto de uva concentrado se admitirá un
 grado alcohólico adquirido que no exceda de 1 %
 vol ;
 c) mosto de uva concentrado rectificado , el pro¬
 ducto liquido no caramelizado ;
 – obtenido por deshidratación parcial del mosto
 de uva, efectuada por cualquier otro método
 autorizado que no sea .el fuego directo, de tal
 forma que la cifra facilitada por el refractó-
 metro – empleado según' el método previsto
 en el Anexo • del Reglamento (CEE) n°
 5^3jtí> – a la temperatura de 20 °C, no sea
 inferior al 70,5 % ,
 _ que se haya sometido a los tratamientos auto¬
 rizados de desacidificación y de eliminación
 de los componentes distintos del azúcar,
 – que presente las características siguientes :
 _ un pH no superior a 5,
 – una densidad óptica a 425 nm para un es-
 pecor de 1 centímetro no superior a
 0,100 ,
 _ un contenido en sacarosa no detectable
 según el método de análisis que se deter¬
 mine,
 _ un contenido en etanol no superior a
 0,5 gramos por kilogramo de azúcares to¬
 tales,
 _ un contenido en nitrógeno total,
 no superior a 100 miligramos por kilogramo
 de azúcares totales,
 (•) DO n° L 55 de 4 . 3- 19$t» pMl .
 ---pagebreak--- i
 – indice K>IIIVCKH J nu Mjpcnui a 4,00 ,
 – una acidez de titulación no superior a
 10 miüequivalentes por kilogramo de azú ¬
 cares totales ,
 – un contenido en anhídrido sulfuroso igual
 no superior a 25 miligramos por kilogramo
 de azúcares totales ,
 – un contenido en sulfatos no superior a
 2 miliequivalentes por kilogramo de azú¬
 cares totales ,
 – un contenido en cloruros _no superior a
 . 1 miliequivalente por kilogramo de azú¬
 cares totales ,
 – un contenido en fosfatos no superior a
 1 miliequivalente por kilogramo de azúca¬
 res totales,
 – un contenido en cationes totales
 no superior a 8 miliequivalentes por kilog¬
 ramo de azúcares totales,
 – una conductividad a 25 grados Brix y a
 20 °C no superior a 50 p.S por centí-
 mentro ,
 – un contenido en hidroximetilfurfural
 no superior a 25 miligramos por kilogramo
 de azúcares totales ,
 – que proceda exclusivamente de variedades de
 uva de vinificación admitidas en el tercer país
 de origen,
 – obtenido de mosto de uva de vinificación que
 tenga por lo menos el grado alcohólico volu¬
 métrico natural mínimo fijado para el tercer
 país de origen para la elaboración de vinos
 destinados al consumo humano directo .
 Para ei mosto de uva concentrado rectificado se
 admitirá un grado alcohólico adquirido que no
 exceda de 1 % vol .
 d) vino de licor , el producto :
 _ con un grado alcohólico total no inferior a
 17,5 % vol y un grado alcohólico adquirido
 no inferior a 15 % vol ni superior a 22 % vol,
 Зедькг.
 У
 _ obtenido a partir de mosto de uva o de vino,
 procedentes de cepas admitidas en el tercer
 país de origen para la producción de vino de
 licor, y con un grado alcohólico natural no in¬
 ferior a 1 2 % vol :
 9-
 ---pagebreak--- – por congelación
 o
 por adición , durante o tras la fermenta¬
 ción :
 i) de un producto procedente de la desti¬
 lación del vino ,
 ii) de mosto de uva concentrado o, para deterarfnado*
 vinos de licor de calidad que figu¬
 ren en la lista que se establezca para los
 que dicha práctica sea tradicional, de
 mosto de uva cuya concentración se
 haya efectuado por la acción del fue(J0 d1rect0
 ■ y que responda, con excep¬
 ción de esta operación, a la definición
 de mosto de uva concentrado,
 iii) de una mezcla de estos productos.
 No obstante, determinados vinos de licor de cali¬
 dad que figuren en la lista que se establezca podrán
 obtenerse a p^j,- mosto de uva
 fresca, no fermentado, sin que este último deba
 tener un grado alcohólico natural mínimo de
 1 2 % vol ; -
 e) “vino espumoso”, el producto;
 - con un grado alcohólico adquirido no inferior a 8,5 X vol .
 – obtenido por una primera o segunda fermenta¬
 ción alcohólica de uva fresca, de mosto de uva
 o de vino, y
 – caracterizado por el desprendimiento, al des-
 ■* corchar el recipiente , de anhídrido carbónico pro¬
 cedente exclusivamente de la fermentación y
 que acuse una sobrepresión debida al anhí¬
 drido carbónico en solución no inferior a
 3 bar, cuando se conserve en recipientes cerra¬
 dos a 20 °C ;
 f) vino espumoso gasificado , el producto
 – con un grado alcohólico adquirido no inferior a 8,5 * vol .
 – obtenido a partir de vino,
 – caracterizado por el desprendimiento al anhí-
 descorchar el recipiente , de anhídrido carbónico
 PXocedente total o parcialmente de una adición de
 este gas, y
 – que acuse una sobrepresión debida a! anhí¬
 drido carbónico en solución n0 inferior a
 3 bar, cuando se conserve en recipientes cerra¬
 dos a 20 °C ;
 g) vino de agua , el vino :
 – con un grado alcohólico adquirido no inferior
 a 8,5 % vol, y
 _ que acuse una sobrepresión debida al anhí¬
 drido carbónico endógeno en solución
 no inferior a 1 bar Per0 no suPerÍ0r a 2’5. bar>
 cuando se conserve en recipientes cerrados a
 20 °C ;
 ---pagebreak--- h) vino de agua gasificado , el vino :
 – con un grado alcohólico adquirido no inferior
 » S.S o/i . vol. y
 – que acusa • una subrepresion debula al anhi
 drido carbónico en solución , añadido en su to¬
 talidad o en parte, Q0 inferior a 1 bar
 pero no superior a 2,5 bir, cuando se conserve
 en recipientes cerrados a 20 °C .
 ---pagebreak--- Artículo t
 Articulo 4
 1.a» modalidades de aplicación del preiente Reglamento
 se establecerán de acuerdo con el
 procedimiento previsto en el artículo $3 del Reglamento
 (car) *° Silfa .
 /
 ---pagebreak--- Artículo 4
 Artículo 5
 1. Queda derogado el Reglamento (CEE) n” 339 /79
 2 La» rcíerenciai al Reglamento derogado en virtud del
 apartado 1 se entenderán hechas al presente Reglamento.
 Los < vistos * y referencias relativos a los artículos del
 Reglamento derogado deberán leerse con arreglo ti
 cuadro de correspondencias que figura en el Anexo.
 ---pagebreak--- Artículo 5
 Artículo 6
 El presente Reglamento entrará en vigor el
 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en
 cada Estado miembro .
 Hecho en Bruselas ,
 Por le Consejo
 El Presidente
 ---pagebreak--- CUADRO DE CORRESPONDENCIAS
 Reg I amento(CEE ) N° 339 / 79 Présente Reglamento
 I
 Art leu I o 1 Artlculo 1
 Art leu I o 2 Art leu lo 2
 Art leu I o 3 Art leulo -
 Art leu lo 4 Artlculo 3
 Art leu lo 5 Artlculo 4
 Art leu lo 6 Artlculo 5


text:
 EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA
 Briuselis, 28.06.2004
 KOM(2004) 451 galutinis
 2004/0133 (CNS)
 Pasiūlymas
 TARYBOS REGLAMENTAS
 iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2667/2000 dėl Europos rekonstrukcijos
 agentūros
 (pateikta Komisijos)
 LT LT
 ---pagebreak--- AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 Tarybos reglamentas (EB) nr. 2666/20001 (toliau – CARDS reglamentas), įsigaliojo 2000 m.
 gruodžio 7 d. ir pagal jo 19 straipsnį taikomas iki 2006 m. gruodžio 31 d. CARDS reglamento
 13 straipsnyje teigiama:
 Taryba šį reglamentą persvarsto iki 2004 m. gruodžio 31 d.
 Tuo tikslu, ne vėliau kaip iki 2004 m. birželio 30 d. Komisija pateikia Tarybai
 įvertinimo ataskaitą kartu su pasiūlymu dėl reglamento ateities ir dėl pakeitimų,
 kuriuos reikia jame padaryti.
 Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2667/20002 (toliau – Agentūros reglamentas), įsigaliojo 2000
 m. gruodžio 7 d. ir pagal jo 16 straipsnį galioja iki 2004 m. gruodžio 31 d.
 Agentūros reglamento 14 straipsnyje teigiama:
 Kai Komisijos nuomone Agentūra bus įvykdžiusi savo įgaliojimus, apibūdintus 1
 straipsnyje, ji pateiks Tarybai pasiūlymą dėl Agentūros likvidavimo. Bet kuriuo
 atveju ne vėliau kaip 2004 m. birželio 30 d. Komisija pateikia Tarybai įvertinimo
 ataskaitą apie reglamento taikymą ir pasiūlymą dėl Agentūros statuso.
 Tuo tikslu Komisija 2003 m. pradėjo Komisijos bendradarbiavimo ir vystymo programų
 trečiosiose šalyse vertinimą, kurio tikslas pateikti Europos Komisijai nepriklausomą ir
 patikimą pagalbos strategijos pagal CARDS įvertinimą ir jos raidą politiniame kontekste,
 kartu nepriklausomą Europos rekonstrukcijos agentūros reglamento taikymo įvertinimą nuo
 jos įsteigimo 2000 m. vasario mėn., atspindintį Agentūros vaidmens ir užduočių raidą.
 Šiuos įvertinimus, kurie buvo atliekami nuo 2003 m. gegužės iki 2004 m. gegužės (CARDS)
 ir nuo 2003 m. spalio iki 2004 m. gegužės (ERA), vykdė iš CARDS šalių ekspertų sudaryta
 tarptautinė grupė. Vertinimus atidžiai stebėjo Vertinimo padalinys, kuriam talkino
 rekomendacinės grupės, sudarytos iš Komisijos tarnybų ir ERA. Ataskaitos grindžiamos
 tyrimais, atliktais su pateiktais dokumentais, po kurių sekė tyrimai vietoje, atlikti visose
 CARDS šalyse ir ERA centruose. Įvertinimuose pateikti struktūrizuoti interviu ir seminarai su
 valdžios ir visuomenės atstovais šalyse partnerėse.
 Įvertinimų galutinės ataskaitos buvo paskelbtos 2004 m. birželio 4 d. EuropeAid svetainėje ir
 su jomis galima susipažinti bei parsisiųsdinti per šį saitą:
 http://europa.eu.int/comm/europeaid/evaluation/program/cardsrep.htm
 Šiuo komunikatu Komisija nori pranešti Tarybai, kokių tolesnių veiksmų ji ketina imtis:
 1
 OL L 306, 2000 12 7, p.1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2001 12 10 Reglamentu
 (EB) Nr. 2415/2001 (OL L 327, 2001 12 13, p. 3)
 2
 OL L 36, 2000 12 7, p.7. Reglamentas su pskutiniais pakeitimais, padarytais 2001 12 10 Reglamentu
 (EB) Nr 2415/2001 (OL L 327, 2001 12 13, p.3) ir 2003 6 18 Reglamentu (EB) Nr 1646/2003 ( OL L
 245, 2003 9 29, p.16)
 LT 2 LT
 ---pagebreak--- a) Kaip paprastai, bus surengtas prieštaringų nuomonių nagrinėjimas, ir jo metu
 Komisija galės pateikti išsamias pastabas dėl abiejų ataskaitų išvadų ir
 rekomendacijų;
 b) Lygiagrečiai, Komisija siūlo du atskirus sprendimus.
 Dėl Agentūros reglamento
 Išoriniame įvertinime prieita prie išvados, kad Agentūra dirba produktyviai šalyse ir
 teritorijose, kuriose ji vykdo savo veiklą ir kad modelis administraciniu požiūriu yra pagrįstas,
 o valdymo požiūriu –lankstus.
 Turint omenyje bendrą teigiamą Agentūros veiklos įvertinimą ir atsižvelgiant į tai, kad
 Bendrijos pagalba, suderinta su Bendrijos finansinėmis perspektyvomis, apima laikotarpį iki
 2006 m. imtinai, svarbu užtikrinti Bendrijos pagalbos šalims ir teritorijoms, kuriose Agentūra
 yra įgaliota veikti, įgyvendinimo tęstinumą. Todėl Agentūros reglamento galiojimas turėtų
 būti pratęstas iki 2006 m. gruodžio 31 d.
 Komisija atkreipia Tarybos dėmesį į tai, kad norit užtikrinti sklandžią tolesnę Agentūros
 veiklą ir kad ji galėtų laikytis savo sutartinių įsipareigojimų (t.y. susijusių su personalu,
 patalpomis), sprendimas dėl Agentūros reglamento pratęsimo turėtų būti priimtas kaip galima
 greičiau.
 Šis pasiūlymas neturėtų pakenkti tolesniems konkrečių veiksmų, kurių Komisijos nuomone
 reikėtų imtis vėlesniu etapu, svarstymams, siekiant atsižvelgti į vertintojų rekomendacijas dėl
 Agentūros veiklos gerinimo.
 Dėl CARDS reglamento
 Komisijos nuomone, atsižvelgiant į vertintojų pateiktas rekomendacijas, nereikia keisti
 esamos teisinės bazės, kadangi reglamentas dar yra visiškai tinkamas turint omenyje jo įnašą į
 Stabilizacijos ir Asociacijos procesą. Be to, bet kokie pakeitimai faktiškai pradėtų veikti tik
 2005 m. ir geriausiu atveju turėtų įtakos tik rengiant 2006 m. veiksmų programą prieš 2006 m.
 gruodžio 31 d., kai reglamentas nustos galioti.
 Daugelis išvadų ir rekomendacijų yra susijusios su Komisijos organizacine veikla, valstybių
 narių koordinavimu, TFI ir kitais dalininkais, arba su programos modeliu ir jos įgyvendinimo
 reikalavimais; nei vienoje jų nėra nurodyta būtinybė keisti paties CARDS reglamento turinį.
 Komisija pamąstys apie šiuo dalykus ir apie tai, kaip būtų galima pagerinti pagalbos teikimą ir
 jo koordinavimą su kitais dalininkais.
 Bet kuriuo atveju Komisija deramai atsižvelgs į Partnerystės susitarimus ir SAP ataskaitas
 programuojant Bendrijos pagalbą 2005-2006 m. Sprendimo būdas visiškai atitinka
 rekomendacijas, pateiktas įvertinimo ataskaitoje, kur siūloma parengti supaprastintas
 Preliminarias programas 200502006 m., atsižvelgiant į naujai įdiegtas strategines priemones ir
 plėtoti naujas pagalbos priemones nuo 2007 m.
 Todėl Komisijos nuomone, CARDS reglamentas neturėtų būti keičiamas ir turėtų būti
 taikomas toks, koks yra iki 2006 m. gruodžio 31 d., kol baigsis 19 straipsnyje numatytas jo
 galiojimas.
 LT 3 LT
 ---pagebreak--- c) Abiem atvejais Komisija ir toliau teiks informaciją valstybėms narėms apie tolesnius
 veiksmus, kurių būtų tikslinga imtis po pirmiau minėto prieštaringų nuomonių
 nagrinėjimo etapo.
 Apibendrindama, Komisija ragina Tarybą priimti pridedamą pasiūlymą dėl 2000 m. gruodžio
 5 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2667/2000 dėl Europos rekonstrukcijos agentūros
 pakeitimo.
 LT 4 LT
 ---pagebreak--- 2004/0133 (CNS)
 Pasiūlymas
 TARYBOS REGLAMENTAS
 iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2667/2000 dėl Europos rekonstrukcijos
 agentūros
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 181a straipsnio antros
 pastraipos pirmą sakinį,
 atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,3
 atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę4,
 kadangi:
 (1) Europos rekonstrukcijos agentūra įgyvendina Bendrijos pagalbą, numatytą
 Reglamento (EB) 2666/20005 1 straipsnyje, Serbijoje ir Juodkalnijoje, įskaitant
 Kosovą, kaip apibrėžta 1999 m. birželio 10 d. Jungtinių Tautų saugumo tarybos 1244
 rezoliucijoje, ir Buvusioje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje.
 (2) Pagal Reglamento (EB) Nr. 2667/2000 dėl Europos rekonstrukcijos agentūros6 16
 straipsnį tas reglamentas galioja iki 2004 m. gruodžio 31 d.
 (3) Šio reglamento 14 straipsnis numato, kad Komisija pateikia Tarybai įvertinimo
 ataskaitą apie šio reglamento taikymą ir pasiūlymą dėl Agentūros statuso.
 (4) Komisija tą ataskaitą viešai paskelbė 2004 m. liepos 4 d.
 (5) Bendrijos pagalba Serbijai ir Juodkalnijai, įskaitant Kosovą, kaip apibrėžta 1999 m.
 birželio 10 d. Jungtinių Tautų saugumo tarybos 1244 rezoliucijoje, ir Buvusioje
 Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje programuojama Šalies strategijos dokumente
 2002-2006 m., vadovaujantis Bendrijos finansinėmis perspektyvomis Komisija rengia
 pasiūlymus dėl šioms šalims ir teritorijoms skirtų daugiamečių preliminarių programų
 2005-2006 m.
 3
 OL C [...], [...], p. [...]
 4
 OL C [...], [...], p. [...]
 5
 Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2666/2000 dėl pagalbos Albanijai, Bosnijai ir Hercegovinai, Kroatijai,
 Jugoslavijos Federacinei Respublikai ir Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai, L306, .2000
 7 12, p.7. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2415/2001 (OL L 327, .2001 12
 12, p.3)
 6
 OL L 306, 2000 12 7, p. 7. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2415/2001
 (OL L 327, 2001 12 12, p.3) ir Reglamentu (EB) Nr. 1646/2003 (OL L 245, 2003 9 29, p.16).
 LT 5 LT
 ---pagebreak--- (6) Atsižvelgiant į teigiamą Agentūros veiklos įvertinimą ir į tai, kad Bendrijos pagalba
 numatyta iki 2006 m. imtinai, svarbu užtikrinti Bendrijos pagalbos įgyvendinimo
 tęstinumą. Todėl Europos rekonstrukcijos agentūros įgaliojimai turėtų būti pratęsti iki
 2006 m. gruodžio 31 d.
 (7) 2003 m. vasario 4 d. Jugoslavijos Federacinėje Respublikoje (JFR) buvo priimta
 Konstitucinė chartija, kuria šalis buvo pervadinta į „Serbiją ir Juodkalniją“7. Turėtų
 būti atsižvelgta į šį valstybės pavadinimo pakeitimą.
 PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
 1 straipsnis
 Reglamentas (EB) Nr. 2667/2000 keičiamas taip:
 1. 1 straipsnio 1 dalies i punkte vietoj „Jugoslavijos Federacinė Respublika“ įrašoma
 „Serbija ir Juodkalnija“.
 2. 2 straipsnio 1 dalies b punkte vietoj „Jugoslavijos Federacinė Respublika“ įrašoma
 „Serbija ir Juodkalnija“.
 3. 4 straipsnio 10 dalyje vietoj „Jugoslavijos Federacinė Respublika“ įrašoma „Serbija
 ir Juodkalnija“.
 4. 14 straipsnis panaikinamas.
 5. 15 straipsnis pakeičiamas taip:
 „Komisija gali perduoti Agentūrai Bendrijos pagalbos, kurią nuspręsta skirti pagal
 Reglamentą (EB) Nr. 1628/96 Serbijai ir Juodkalnijai bei Buvusiajai Jugoslavijos
 Respublikai Makedonijai, vykdymą.
 6. 16 straipsnyje vietoj „2004 m. gruodžio 31 d.“ įrašoma „2006 m. gruodžio 31 d.“
 2 straipsnis
 Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sajungos oficialiajame
 leidinyje.
 Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
 7
 įskaitant Kosovą, kaip apibrėžta 1999 m. birželio 10 d. Jungtinių Tautų saugumo tarybos 1244
 rezoliucijoje.
 LT 6 LT
 ---pagebreak--- Priimta Briuselyje, [...]
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 [...]
 LT 7 LT


type: caselaw

text:
 7.1.2012
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 C 6/3
 Pourvoi formé le 21 septembre 2011 par Katinan Justin Koné contre l’ordonnance du Tribunal (cinquième chambre) rendue le 13 juillet 2011 dans l’affaire T-349/11, Koné/Conseil
 (Affaire C-479/11 P)
 2012/C 6/04
 Langue de procédure: le français
 Parties
 Partie requérante: Katinan Justin Koné (représentants: L. Bourthoumieux, J. Vergès, R. Dumas et M. Ceccaldi, avocats)
 Autre partie à la procédure: Conseil de l'Union européenne
 Conclusions
 —
 déclarer M. Katinan Justin Koné recevable en son recours;
 —
 annuler l'ordonnance T-349/11 en date du 13 juillet 2011 constatant la requête irrecevable;
 —
 renvoyer le requérant devant le Tribunal afin qu'il puisse faire valoir ses droits;
 —
 condamner le Conseil de l'Union européenne à supporter les dépens en application des articles 69 et 73 du règlement de procédure de la Cour.
 Moyens et principaux arguments
 À l'appui de son pourvoi, le requérant soulève les moyens suivants:
 —
 La force majeure du fait de la guerre interruptive de prescription. Les événements, auxquels le requérant était confronté depuis le mois de novembre 2010 en Côte d'Ivoire, constitueraient un cas de force majeure, au sens de l'article 45 du Statut de la Cour de justice de l'Union européenne, du fait de l'état de guerre qui aurait pour effet d'interrompre les délais de prescription des actes pris à son encontre par le Conseil.
 —
 Le présent cas de force majeure du fait de la guerre ferait obstacle à la possibilité pour le requérant de pouvoir exercer librement son droit de recours contre des actes qui violent manifestement des droits fondamentaux.
 —
 Les droits et libertés fondamentaux seraient supérieurs au principe de sécurité juridique. En invoquant le principe de sécurité juridique pour déclarer irrecevable la demande du requérant, le Tribunal porterait atteinte au droit fondamental d'accéder à un tribunal et aux droits de la défense. Le requérant aurait ainsi été privé de son droit à être entendu par une juridiction compétente.
 —
 L'inopposabilité du délai de distance et du délai de recours en cas de guerre. Le délai de distance et le délai de recours ne sauraient être opposés à un destinataire résidant dans un État en guerre ouverte. De tels délais ne seraient applicables qu'en temps de paix et sur le continent européen. Or, le requérant est situé sur un autre continent et, de ce fait, l'application stricte de l'article 102 du Règlement de procédure du Tribunal au cas d'espèce est sans conteste en violation de l'article 6 paragraphe 1, de la Convention européenne de sauvegarde des droits de l'homme et des libertés fondamentales et de l'article 263 du Traité sur le fonctionnement de l'Union européenne.
 —
 La supériorité de l'article 263 du Traité sur le fonctionnement de l'Union européenne. L'article 102 du Règlement de procédure du Tribunal rendrait nulle toute obligation de notification telle que prévue par le Traité sur le fonctionnement de l'Union européenne qui prévoit que le délai de recours commence à courir à compter de la notification ou de la publication ou dès que l'intéressé a eu connaissance de l'acte. En effet, l'article 102 du Règlement de procédure ferait abstraction de l'obligation de notifier et ne prendrait pas en considération le jour où le requérant a eu effectivement connaissance de l'acte, limitant ainsi la lettre et l'esprit de l'article 263 TFUE. De ce fait, l'article 102 remettrait en cause les droits prévus et protégés par le traité, qui a une valeur juridique supérieure et qui s'impose aux institutions composant l'Union européenne. Par conséquent, les actes attaqués n'ayant pas fait l'objet d'une notification au requérant et ce, en violation de l'article 263, paragraphe 5, du Traité sur le fonctionnement de l'Union européenne, le délai de recours ne pourrait commencer à courir qu'à partir du moment où il a eu connaissance des actes pris à son encontre.
 —
 Une grave atteinte aux droits et libertés fondamentaux. Le principe de sécurité juridique tel qu'énoncé par le Tribunal remettrait gravement en cause la sécurité juridique dans son ensemble puisque les justiciables résidant en dehors de l'Union européenne et résidant dans un pays en guerre se verraient opposer des sanctions contre lesquelles ils ne peuvent utilement exercer leurs droits de recours puisqu' ils n'ont pas connaissance de la sanction.
 —
 À titre subsidiaire, le requérant sollicite l'annulation des actes pris à son encontre par le Conseil en raison de la gravité de la violation des droits et libertés fondamentaux. Dès lors que les actes attaqués violeraient des libertés fondamentales protégées par différents traités internationaux, il appartiendrait à la Cour d'annuler lesdits actes en ce que leur illégalité contreviendraient à l'ordre européen établi et au motif qu'aucun délai de recours ne saurait être opposé en raison de la gravité de la violation des libertés et droits fondamentaux protégés.