text:
262 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 21998A0623(01)
 23.6.1998 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 179/3
 PRILOGA I
 KONVENCIJA ZDRUŽENIH NARODOV O POMORSKEM MEDNARODNEM PRAVU IN SPORAZUM O
 IZVAJANJU DELA XI KONVENCIJE
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 263
 KONVENCIJA ZDRUŽENIH NARODOV O POMORSKEM MEDNARODNEM PRAVU
 DRŽAVE STRANKE TE KONVENCIJE,
 KER JIH JE SPODBUDILA ŽELJA, da v duhu vzajemnega razumevanja in sodelovanja rešijo vse probleme v zvezi s pomorskim
 mednarodnim pravom in ker se zavedajo zgodovinskega pomena te konvencije kot pomembnega prispevka k ohranitvi miru,
 pravic in napredka za vse narode sveta,
 KER VEDO, da je razvoj po konferencah Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, ki sta bili v Ženevi leta 1958
 in leta 1960, še poudaril potrebo po novi in splošno sprejemljivi konvenciji o pomorskem mednarodnem pravu,
 KER SE ZAVEDAJO ozke medsebojne odvisnosti problemov oceanskega prostora in potrebe, da jih je treba obravnavati kot
 celoto,
 KER PRIZNAVAJO zaželenost, da se s to konvencijo doseže, z dolžnim spoštovanjem suverenosti vseh držav, pravni red za morja
 in oceane, ki bo olajšal mednarodno povezovanje in prispeval k miroljubni uporabi morja in oceanov, k pravičnemu in
 učinkovitemu izkoriščanju bogastev, ohranitvi živih bogastev v njih ter k proučevanju, varovanju in ohranitvi morskega okolja,
 KER SE ZAVEDAJO, da bo uresničitev teh ciljev prispevala k uresničitvi pravične mednarodne ekonomske ureditve, ki upošteva
 interese in potrebe človeštva kot celote, zlasti pa posebne interese in potrebe držav v razvoju, bodisi obalnih ali neobalnih,
 KER ŽELIJO, da se s to konvencijo razvijejo načela, vgrajena v resolucijo 2749 (XXV) z dne 17. decembra 1970, v kateri je
 Generalna skupščina Združenih narodov med drugim slovesno izjavila, da so morsko in oceansko dno in podzemlje zunaj meja
 državne jurisdikcije in njihova bogastva skupna dediščina človeštva, ki jih je treba raziskovati in izkoriščati v dobro človeštva kot
 celote ne glede na geografsko lego držav,
 KER VERJAMEJO, da bosta kodifikacija in pospešen razvoj pomorskega mednarodnega prava v tej konvenciji prispevala h krepitvi
 miru, varnosti, sodelovanja in prijateljskih odnosov med vsemi narodi v skladu z načeloma pravice in enakopravnosti in da bodo
 spodbudile ekonomski in družbeni napredek vseh narodov sveta v skladu s cilji in načeli Združenih narodov, navedenimi v njihovi
 ustanovni listini, in
 KER POTRJUJEJO, da se bodo zadeve, ki niso urejene s to konvencijo, še naprej urejale po pravilih in načelih splošnega
 mednarodnega prava,
 SO SE DOGOVORILE:
 DEL I
 UVOD
 Člen 1 (2) „Oblast“ mednarodno oblast za morsko dno;
 Uporaba izrazov in področje uporabe: (3) „dejavnost v Coni“ vse dejavnosti raziskovanja in izkoriščanja
 bogastev Cone;
 1. V tej konvenciji pomenijo:
 (4) „onesnaževanje morskega okolja“ človekovo neposredno ali
 (1) „Cona“ morsko in oceansko dno in njegovo podzemlje zunaj posredno vnašanje snovi ali energije v morsko okolje, vštevši
 meja državne jurisdikcije; široka ustja rek, ki povzročajo oziroma utegnejo povzročiti
 ---pagebreak--- 264 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 take škodljive posledice, kot so škoda živim bitjem, morski tako tudi njihove opreme, razen če gre za odpadke ali
 favni in flori, ogrožanje človeškega zdravja, oviranje druge snovi, ki se prevažajo ali prekrcavajo na ladje,
 pomorskih dejavnosti, vštevši ribolov in druge zakonite letala, ploščadi ali druge umetne objekte na morju
 uporabe morja, poslabšanje kakovosti morske vode za ravno zaradi odlaganja teh snovi ali ki so rezultat pre-
 uporabo in zmanjšanje privlačnosti prostora za nastanitev in delave teh odpadkov ali drugih snovi na takih ladjah,
 rekreacijo; letalih, ploščadih ali objektih;
 (5) (a) „potapljanje“ je:
 (ii) spravljanja stvari, katerega edini namen ni njihovo
 odlaganje, če tako spravljanje ni v nasprotju s cilji te
 (i) vsako namerno odlaganje odpadkov ali drugih snovi z
 konvencije.
 ladij, letal, ploščadi ali drugih umetnih objektov na
 morju;
 2. (1) „Države stranke“ so države, ki se strinjajo, da jih ta konven-
 (ii) vsako namerno potapljanje ladij, letal, ploščadi ali
 cija zavezuje, in za katere ta konvencija velja.
 drugih umetnih objektov na morju;
 (b) „potapljanje“ ne vključuje: (2) Ta konvencija se mutatis mutandis uporablja za subjekte iz
 točke 1 pod (b), (c), (d), (e) in (f) člena 305, ki so postali
 (i) odlaganja odpadkov ali drugih snovi, ki je neizbežno stranke te konvencije v skladu s pogoji, ki veljajo zanje,
 oziroma izvira iz rednega obratovanja ladij, letal, zaradi česar se v tem pomenu izraz „države stranke“ nanaša
 ploščadi ali drugih umetnih objektov na morju, ravno tudi na omenjene subjekte.
 DEL II
 TERITORIALNO MORJE IN ZUNANJI PAS
 POGLAVJE 1 POGLAVJE 2
 SPLOŠNE DOLOČBE MEJE TERITORIALNEGA MORJA
 Člen 3
 Člen 2
 Širina teritorialnega morja
 Pravni položaj teritorialnega morja, zračnega prostora nad
 teritorialnim morjem, njegovega dna in podzemlja
 Vsaka država ima pravico določiti širino svojega teritorialnega
 morja do meje, ki ne presega 12 morskih milj, merjeno od temelj-
 nih črt, določenih v skladu s to konvencijo.
 1. Suverenost obalne države se preko njenega kopnega in notra-
 njih morskih voda, za arhipelaško državo pa preko njenih
 arhipelaških voda, razteza na morski pas ob obali, imenovan teri-
 torialno morje.
 Člen 4
 2. Suverenost se razteza tudi na zračni prostor nad teritorialnim
 morjem, na njegovo dno in podzemlje. Zunanja meja teritorialnega morja
 Zunanja meja teritorialnega morja je črta, katere vsaka točka je za
 3. Suverenost nad teritorialnim morjem se izvaja v skladu s to širino teritorialnega morja oddaljena od najbližje točke temeljne
 konvencijo in drugimi pravili mednarodnega prava. črte.
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 265
 Člen 5 5. Kadar se uporablja metoda ravnih temeljnih črt po prvem
 odstavku, se lahko pri določanju posameznih temeljnih črt upo-
 števajo posebni gospodarski interesi določenega kraja, katerih
 Normalna temeljna črta obstoj in pomembnost jasno dokazuje dolga uporaba.
 6. Država ne more uporabiti sistema ravnih temeljnih črt tako, da
 Če s to konvencijo ni določeno drugače, je normalna temeljna črta bi s tem ločila teritorialno morje druge države od odprtega morja
 za merjenje širine teritorialnega morja črta nizke vode vzdolž ali izključne ekonomske cone.
 obale, kot je označena na pomorskih kartah velikega merila, ki jih
 obalna država uradno priznava.
 Člen 8
 Člen 6
 Notranje morske vode
 Grebeni
 1. Razen v primerih iz dela IV so vode od temeljne črte teritorial-
 nega morja v smeri proti kopnemu del notranjih morskih voda
 države.
 Za otoke, ki so na atolih, ali za otoke, vzdolž katerih je niz
 grebenov, je temeljna črta, od katere se meri širina teritorialnega
 morja, črta nizke vode na grebenu v smeri morja, kot je
 zaznamovana z ustreznim znakom na kartah, ki jih obalna država 2. Če se pri določanju ravne temeljne črte po metodi iz člena 7
 uradno priznava. zajamejo kot notranje morske vode deli morja, ki se pred tem niso
 šteli kot taki, velja v takih vodah pravica neškodljivega prehoda,
 kot je določena v tej konvenciji.
 Člen 7
 Člen 9
 Ravne temeljne črte
 Ustja rek
 1. Če je obala razčlenjena in se globoko zajeda v kopno obalne
 Če se reka izliva neposredno v morje, je temeljna črta ravna črta
 države ali če je vzdolž obale ali v njeni neposredni bližini vrsta
 prek ustja reke med točkama na črti nizke vode na njenih obrežjih.
 otokov, se lahko za potegnitev temeljne črte, od katere se meri
 širina teritorialnega morja, uporabi metoda ravnih temeljnih črt,
 ki vežejo primerne točke.
 Člen 10
 2. Kjer je zaradi delte ali drugih naravnih razlogov obalna črta
 izrazito nestalna, se lahko primerne točke izberejo vzdolž najbolj Zalivi
 oddaljene črte nizke vode v smeri morja in ostanejo kljub poznej-
 šemu znižanju črte nizke vode ravne temeljne črte veljavne, dokler
 jih obalna država ne spremeni v skladu s to konvencijo.
 1. Ta člen se nanaša samo na zalive, katerih obale pripadajo eni
 sami državi.
 3. Temeljne črte se pri potegnitvi ne smejo znatno oddaljiti od
 splošne smeri obale, morski prostori znotraj teh črt pa morajo biti 2. Po tej konvenciji je zaliv jasno viden zatok, ki se zajeda soraz-
 dovolj tesno povezani s kopnim, da bi zanje veljal režim notra- merno s širino svojega vhoda v taki meri v kopno, da zadržuje
 njih morskih voda. vode, ki jih zapira obala, in predstavlja več, kot je navadna krivina
 obale. Zatok pa se ne bo štel za zaliv, če njegova površina ni
 enaka površini polkroga, katerega premer je črta, potegnjena prek
 vhoda v ta zatok; ali če ni večja od te površine.
 4. Ravne temeljne črte se ne smejo potegniti na plitvine, ki so
 suhe ob nizkih vodah, in ne od njih, razen če so na njih svetilniki
 ali podobne naprave, ki so stalno nad morsko gladino, ali če je
 potegnitev temeljnih črt na take plitvine in od njih splošno med- 3. Pri merjenju se za površino zatoka šteje površina med črto
 narodno priznana. nizke vode vzdolž obale zatoka in daljico, ki veže črti nizke vode
 ---pagebreak--- 266 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 v njegovih naravnih vhodnih točkah. Kjer ima zatok zaradi oto- teritorialnega morja, se lahko vzame črta nizke vode te plitvine za
 kov več kot en vhod, se polkrog potegne tako, da se za premer temeljno črto, od katere se meri širina teritorialnega morja.
 vzame skupna dolžina črt, ki zapirajo posamezne vhode. Površina
 otokov znotraj zatoka se šteje kot del morske površine zatoka.
 2. Če je plitvina, suha ob nizkih vodah, v celoti oddaljena od
 celine ali otoka več kot za širino teritorialnega morja, taka plitvina
 4. Če razdalja med črtama nizke vode v naravnih vhodnih toč- nima lastnega teritorialnega morja.
 kah zaliva ne presega 24 morskih milj, se lahko potegne razme-
 jitvena črta med tema dvema črtama nizke vode, ter se vode, ki jih
 zajame, štejejo za notranje morske vode.
 Člen 14
 5. Kjer razdalja med črtama nizke vode v naravnih vhodnih toč-
 kah zaliva presega 24 morskih milj, se potegne ravna temeljna
 črta 24 morskih milj znotraj zaliva tako, da črta te dolžine zajame Kombiniranje metod za določanje temeljnih črt
 karseda veliko površino vode.
 Obalna država lahko glede na različne pogoje določi temeljne črte
 6. Predhodne določbe se ne uporabljajo za tako imenovane „zgo- tako, da izmenoma uporabi metode, določen v prejšnjih členih.
 dovinske“ zalive, in tudi ne tedaj, če se uporablja sistem ravnih
 temeljnih črt po členu 7.
 Člen 15
 Člen 11
 Razmejitev teritorialnega morja med državami z nasproti
 si ležečimi obalami ali obalama, ki mejita druga na drugo
 Luke
 Če ležita obali dveh držav druga drugi nasproti ali mejita druga na
 Pri razmejevanju teritorialnega morja se najbolj zunaj ležeče drugo, ni brez nasprotnega sporazuma med njima nobena od
 stalne luške zgradbe, ki so sestavni del luškega sistema, štejejo, kot obeh držav upravičena razširiti svojega teritorialnega morja preko
 da pripadajo obali. Naprave, oddaljene od obale, in umetni otoki, srednje črte, katere vsaka točka je enako oddaljena od najbližjih
 se ne štejejo za stalne luške zgradbe. točk temeljnih črt, od katerih se meri širina teritorialnih morij teh
 dveh držav.Ta določba pa se ne uporablja tam, kjer je zaradi zgo-
 dovinskega naslova ali drugih posebnih okoliščin treba razmejiti
 teritorialno morje obeh držav drugače, kot predpisujejo te
 določbe.
 Člen 12
 Sidrišča
 Člen 16
 Sidrišča, ki normalno služijo pri nakladanju, razkladanju in Pomorske karte in seznami geografskih koordinat
 sidranju ladij, ki bi sicer popolnoma ali delno bila zunaj zunanje
 meje teritorialnega morja, so vključena v teritorialno morja.
 1. Temeljne črte za merjenje širine teritorialnega morja, določene
 v skladu s členom 7, 9 in 10, ali meje, ki od tod izvirajo, in raz-
 mejitvene črte, potegnjene v skladu s členom 12 in 15, se
 Člen 13 zaznamujejo na kartah takega merila oziroma meril, ki so pri-
 merna za njihovo ugotavljanje. Namesto tega se lahko izberejo
 seznami z geografskimi koordinatami točk, ki določajo geodetski
 Plitvine, suhe ob nizkih vodah podatek.
 1. Plitvina, suha ob nizkih vodah, je naravni del kopnega, ki ga 2. Obalna država na predpisan način objavi omenjene karte ali
 obdaja voda in je suh ob nizkih vodah, toda potopljen ob visokih sezname geografskih koordinat, kopijo vsake take karte ali
 vodah. Če je suha plitvina, ki je suha ob nizkih vodah, v celoti ali seznama pa deponira pri generalnem sekretarju Združenih naro-
 deloma oddaljena od celine ali otoka več kot za širino dov.
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 267
 POGLAVJE 3 (b) kakršno koli vajo ali urjenje z orožjem katere koli vrste;
 NEŠKODLJIVI PREHOD SKOZI TERITORIALNO MORJE (c) kakršno koli dejavnost, ki je namenjena zbiranju obvestil v
 škodo obrambe ali varnosti obalne države;
 (d) kakršno koli propagandno dejavnost, ki utegne škodovati
 obrambi ali varnosti obalne države;
 (e) vzletanje z ladje, pristajanje ali sprejemanje na ladjo kakršnega
 Oddelek A
 koli letala;
 Pravila, ki veljajo za vse ladje
 (f) lansiranje z ladje in spuščanje ali sprejemanje na ladjo kakršne
 koli vojaške naprave;
 Člen 17 (g) nakladanje ali razkladanje kakršnega koli blaga, denarja ali
 vkrcevanje ali izkrcevanje osebe v nasprotju s carinskimi,
 fiskalnimi, imigracijskimi ali zdravstvenimi zakoni in predpisi
 Pravica neškodljivega prehoda
 obalne države;
 V skladu s to konvencijo uživajo ladje vseh držav, obalnih in (h) kakršno koli namerno in večje onesnaženje v nasprotju s to
 neobalnih, pravico neškodljivega prehoda skozi teritorialno konvencijo;
 morje.
 (i) kakršno koli ribiško dejavnost;
 Člen 18 (j) raziskovalne ali meritvene dejavnosti;
 Pomen prehoda (k) kakršno koli dejavnost zaradi vključevanja v kateri koli
 komunikacijski sistem ali v kaka druga sredstva ali napeljave
 obalne države;
 1. Prehod pomeni plovbo skozi teritorialno morje z namenom:
 (a) da se to morje preplove brez vplovitve v notranje morske vode (l) kakršno koli drugo dejavnost, ki neposredno ni v zvezi s
 ali pristanka na sidrišču ali ob luški napravi zunaj notranjih prehodom.
 morskih voda; ali
 (b) da se vplove v notranje morske vode ali izplove iz njih ali pri-
 Člen 20
 stane na takem sidrišču ali ob luški napravi.
 Podmornice in druga podvodna plovila
 2. Prehod mora biti opravljen brez prekinitev in brez odlašanja.
 Vendar pa prehod obsega ustavljanje in sidranje, toda le toliko, Podmornice in druga podvodna plovila morajo v teritorialnem
 kolikor gre za običajne dogodke med redno plovbo ali je potrebno morju pluti po površini in morajo imeti izobešeno svojo zastavo.
 zaradi višje sile ali stiske ali pomoči osebam, ladjam ali letalu v
 nevarnosti ali stiski.
 Člen 21
 Člen 19 Zakoni in predpisi obalne države, ki se nanašajo na
 neškodljivi prehod
 Pomen neškodljivega prehoda
 1. V skladu s to konvencijo in drugimi pravili mednarodnega
 prava lahko sprejme obalna država zakone in predpise o
 1. Prehod je neškodljiv, dokler ne posega v mir, red ali varnost neškodljivem prehodu skozi teritorialno morje, ki se nanašajo na
 obalne države. Tak prehod je treba opraviti v skladu s to konven- vsa ali na nekatera naslednjih vprašanj:
 cijo in drugimi pravili mednarodnega prava.
 (a) varnost plovbe in urejanje pomorskega prometa;
 2. Šteje se, da prehod tuje ladje posega v mir, red ali varnost
 obalne države, če ladja v teritorialnem morju opravlja kakšno (b) zaščito navigacijskih in tehničnih pripomočkov ter drugih pri-
 izmed naslednjih dejavnosti: pomočkov ali naprav;
 (a) grožnjo ali uporabo sile zoper suverenost, teritorialno
 neokrnjenost ali politično neodvisnost obalne države ali na (c) zaščito kablov in cevovodov;
 kakršen koli drug način krši načela mednarodnega prava,
 zajeta v ustanovni listini Združenih narodov; (d) ohranitev živih bogastev morja;
 ---pagebreak--- 268 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 (e) preprečevanje kršenja zakonov in predpisov obalne države o Člen 23
 ribolovu;
 Tuje jedrske ladje in ladje, ki prevažajo jedrske ali druge
 (f) ohranitev okolja obalne države ter preprečevanje, zmanjšanje po svoji naravi nevarne ali škodljive snovi
 in nadziranje njegovega onesnaževanja;
 (g) znanstveno raziskovanje morja in hidrografske meritve; Tuje jedrske ladje in ladje, ki prevažajo jedrske ali druge po svoji
 naravi nevarne ali škodljive snovi, morajo imeti, ko izkoristijo
 pravico neškodljivega prehoda skozi teritorialno morje, listine in
 (h) preprečevanje kršenja carinskih, fiskalnih, imigracijskih ali upoštevati posebne previdnostne ukrepe, določene za take ladje z
 zdravstvenih zakonov in predpisov obalne države. mednarodnimi sporazumi.
 2. Ti zakoni in predpisi se ne uporabljajo za osnutek, konstruk-
 cijo, posadko ali opremo tujih ladij, razen če gre za izvrševanje
 splošno sprejetih mednarodnih pravil ali standardov. Člen 24
 3. Obalna država na predpisan način objavi vse omenjene zakone Dolžnosti obalne države
 in predpise.
 4. Tuje ladje, ki izkoristijo pravico neškodljivega prehoda skozi 1. Obalna država ne sme ovirati neškodljivega prehoda tujih ladij
 teritorialno morje, se morajo ravnati po vseh takih zakonih in skozi teritorialno morje, razen kadar ravna v skladu s to konven-
 predpisih ter vseh splošno sprejetih mednarodnih predpisih o pre- cijo. Pri uporabi te konvencije ali katerih koli zakonov ali predpi-
 prečevanju trčenja na morju. sov, sprejetih v skladu s to konvencijo, obalna država ne sme
 zlasti:
 Člen 22 (a) postavljati takih zahtev tujim ladjam, ki bi dejansko pomenile
 zanikanje ali omejevanje pravice neškodljivega prehoda; ali
 Plovne poti in sheme ločenega prometa v teritorialnem
 morju
 (b) niti pravno niti dejansko delati razlike med ladjami katere koli
 države ali ladjami, ki prevažajo tovor v kako državo, iz nje ali
 1. Zaradi varnosti plovbe lahko obalna država, kjer je to v njenem imenu.
 potrebno, zahteva od tujih ladij, ki izkoristijo pravico
 neškodljivega prehoda skozi njeno teritorialno morje, da plovejo
 po tistih plovnih poteh in po shemah ločenega prometa, ki jih
 2. Obalna država mora na primeren način objaviti vsako
 država lahko določi ali predpiše za ureditev prehoda ladij.
 nevarnost za plovbo v svojem teritorialnem morju, ki ji je znana.
 2. Zlasti se lahko zahteva, da tankerji, jedrske ladje ali ladje, ki
 prevažajo jedrske ali druge po svoji naravi nevarne ali škodljive
 snovi ali material, omejijo svoj prehod na te plovne poti. Člen 25
 3. Pri določanju plovnih poti in predpisovanju shem ločenega Pravice obalne države do zaščite
 prometa po tem členu obalna država upošteva:
 (a) priporočila pristojne mednarodne organizacije; 1. Obalna država lahko v svojem teritorialnem morju ukrene, kar
 je potrebno, da bi preprečila prehod, ki ni neškodljiv.
 (b) vse poti, ki se običajno uporabljajo za mednarodno plovbo;
 2. Glede ladij, ki plovejo v notranje morske vode ali pristanejo pri
 (c) posebne značilnosti določenih ladij in poti; in luških objektih zunaj notranjih morskih voda, ima obalna država
 tudi pravico ukreniti vse, kar je potrebno, da bi preprečila vsako
 kršitev pogojev, pod katerimi je dovoljen vstop teh ladij v notra-
 (d) gostoto prometa. nje morske vode ali omenjeno pristajanje.
 4. Obalna država jasno zaznamuje omenjene plovne poti in
 sheme ločenega prometa na kartah, ki jih objavi na predpisan 3. Obalna država lahko, ne da bi pravno ali dejansko delala raz-
 način. liko med tujimi ladjami, v tistih delih svojega teritorialnega morja,
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 269
 ki jih posebej določi, začasno ustavi neškodljiv prehod za tuje funkcionarjem in ladijsko posadko. Če je nujno, se lahko tako
 ladje, če je to nujno za zaščito njene varnosti, vštevši tudi vaje z obvestilo da tudi med samim ukrepanjem.
 orožjem. Ta ukrep začne veljati šele potem, ko se ustrezno objavi.
 4. Pri odločanju, ali in na kakšen način se bo opravila aretacija,
 so krajevne oblasti dolžne korektno upoštevati koristi plovbe.
 Člen 26
 Pristojbine, ki se smejo pobirati od tujih ladij 5. Razen v primerih, določenih v delu XII, ali zaradi kršenja zako-
 nov in predpisov, sprejetih v skladu z delom V, obalna država ne
 sme na tuji ladji, ki plove skozi teritorialno morje, storiti nobe-
 1. Nobene pristojbine se ne smejo pobirati od tujih ladij samo nega ukrepa za aretacijo kake osebe ali za izvedbo kakega preis-
 zaradi njihovega prehoda skozi teritorialno morje. kovalnega dejanja, če gre za kaznivo dejanje, storjeno, preden je
 ladja zaplula v teritorialno morje, če je ladja na poti iz tuje luke
 samo na prehodu skozi teritorialno morje, ne da bi zaplula v
 2. Od tuje ladje, ki plove skozi teritorialno morje, se smejo pobi- notranje morske vode.
 rati samo plačila za posebne storitve, opravljane ladji. Pri takšnih
 plačilih se ne sme delati nobenih razlik.
 Člen 28
 Civilna jurisdikcija glede tujih ladij
 Oddelek B 1. Obalna država naj ne zaustavlja ali odvrača z njene poti tuje
 ladje, ki plove skozi teritorialno morje, zaradi izvrševanja civilne
 jurisdikcije glede osebe, ki je na ladji.
 Pravila, ki se uporabljajo za trgovske ladje in za državne ladje, ki se
 uporabljajo v trgovske namene
 2. Obalna država ne sme glede take ladje opravljati izvršilnih
 ukrepov ali je zaustavljati zaradi kakršnega koli civilnega
 postopka, razen če gre za obveznosti, ki jih je ta ladja sama pre-
 Člen 27 vzela, ali za odgovornosti, ki so nastale zanjo med plovbo skozi
 vode obalne države ali zaradi te plovbe.
 Kazenska jurisdikcija na tuji ladji
 3. Drugi odstavek ne posega v pravico obalne države, da glede
 1. Obalna država naj ne izvršuje kazenske jurisdikcije na tuji ladji, tuje ladje, ki se zadržuje v teritorialnem morju ali plove skozi teri-
 ki je na prehodu skozi teritorialno morje, da bi prijela kako osebo torialno morje, potem ko je zapustila notranje morske vode, v
 ali opravila kakršno koli preiskovalno dejanje v zvezi s kakim skladu s svojimi zakoni opravi izvršilni ukrep ali tako ladjo
 kaznivim dejanjem, storjenim na ladji med njenim prehodom, zaustavi zaradi kakega civilnega postopka.
 razen v tehle primerih:
 (a) če se posledice kaznivega dejanja raztezajo na obalno državo;
 (b) če je kaznivo dejanje tako, da moti mir v državi ali red v teri-
 torialnem morju;
 (c) če je poveljnik ladje ali diplomatski agent oziroma konzularni
 funkcionar države, pod katere zastavo plove ladja, zaprosil za
 pomoč krajevnih organov; ali Oddelek C
 (d) če so taki ukrepi nujni, da bi se preprečila nedovoljena trgovina
 z mamili ali psihotropnimi snovmi. Pravila, ki se uporabljajo za vojne in za druge državne ladje, ki se ne
 uporabljajo v trgovske namene
 2. Gornje določbe ne posegajo v pravico obalne države, da
 ukrene kar koli v skladu s svojo zakonodajo zaradi aretacije ali
 preiskave na tuji ladji, ki plove skozi teritorialno morje, potem ko Člen 29
 je zapustila notranje morske vode.
 Definicija vojne ladje
 3. V primerih iz prvega in drugega odstavka mora obalna država
 pred kakšnim ukrepom obvestiti, če to zahteva poveljnik ladje,
 diplomatskega agenta ali konzularnega funkcionarja države, pod Za to konvencijo pomeni izraz „vojna ladja“ ladjo, ki pripada obo-
 katere zastavo plove ladja, in olajšati stik med tem agentom ali roženim silam kake države in ima zunanje znake, po katerih se
 ---pagebreak--- 270 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 razpoznavajo take ladje njene državne pripadnosti, je pod Člen 32
 poveljstvom oficirja, ki ga je postavilo oblastvo te države in
 katerega ime je vpisano v ustrezen seznam vojaških oseb ali v Imuniteta vojnih ladij in drugih državnih ladij, ki se ne
 drug enakovreden dokument, ter ima posadko, ki je podrejena uporabljajo v trgovske namene
 disciplini regularnih oboroženih sil.
 Razen izjem iz oddelka A ter člena 30 in 31 nobena določba te
 konvencije ne posega v imuniteto vojnih ladij in drugih državnih
 ladij, ki se ne uporabljajo v trgovske namene.
 Člen 30
 Nespoštovanje zakonov in predpisov obalne države s POGLAVJE 4
 strani vojne ladje
 ZUNANJI PAS
 Če kaka vojna ladja ne spoštuje zakonov in predpisov obalne
 države o prehodu skozi teritorialno morje ter ne upošteva poziva,
 ki bi ji bil dan, naj se ravna po njih, lahko obalna država zahteva,
 naj vojna ladja takoj zapusti teritorialno morje. Člen 33
 Zunanji pas
 1. Morski pas, ki leži ob njenem teritorialnem morju, imenovan
 Člen 31 zunanji pas, lahko obalna država nadzira, da bi:
 Odgovornost države, pod katere zastavo plove ladje, za (a) preprečila kršitve svojih carinskih, fiskalnih, imigracijskih ali
 škodo,ki jo je povzročila vojna ladja ali druga državna zdravstvenih zakonov in predpisov na svojem ozemlju ali v
 ladja, ki se ne uporablja v trgovske namene svojem teritorialnem morju;
 Država, pod katere zastavo plove ladje, prevzema mednarodno (b) kaznovala kršitve navedenih zakonov in predpisov, do kate-
 odgovornost za vsako izgubo ali škodo, ki jo njena vojna ladja ali rih je prišlo na njenem ozemlju ali v njenem teritorialnem
 druga državna ladja, ki se ne uporablja v trgovske namene, priza- morju.
 dene obalni državi zaradi nespoštovanja zakonov in predpisov
 obalne države o prehodu skozi teritorialno morje ali določb te 2. Zunanji pas se ne more raztezati več kot 24 morskih milj od
 konvencije ali drugih pravil mednarodnega prava. temeljnih črt, od katerih se meri širina teritorialnega morja.
 DEL II
 OŽINE, KI SE UPORABLJAJO ZA MEDNARODNO PLOVBO
 POGLAVJE 1 suverenosti ali jurisdikcije obalnih držav ob ožinah nad temi
 vodami, zračnim prostorom nad njimi ter njihovim dnom in
 SPLOŠNE DOLOČBE
 podzemljem.
 2. Suverenost ali jurisdikcija obalnih držav ob ožinah se izvajata
 v skladu s tem delom ter drugimi pravili mednarodnega prava.
 Člen 34
 Člen 35
 Pravni položaj voda v ožinah, ki se uporabljajo za
 Obseg uporabe tega dela konvencije
 mednarodno plovbo
 Nič v tem delu ne posega:
 1. Režim prehoda skozi ožine, ki se uporabljajo za mednarodno
 plovbo, določen v tem delu, v nobenem drugem pogledu ne (a) v kateri koli del notranjih morskih voda v ožini, razen tam,
 posega v pravni položaj voda v takih ožinah in tudi ne v izvajanje kjer se z določitvijo ravne temeljne črte v skladu z metodo,
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 271
 opisano v členu 7, zajamejo kot notranje morske vode ekonomske cone in drugim delom odprtega morja ali izključne
 območja, ki se predhodno niso štela kot taka; ekonomske cone. Vendar pa zahteva po neprekinjenem in hitrem
 tranzitu ne izključuje prehoda skozi ožino zaradi vstopa v obalno
 (b) v pravni položaj voda zunaj teritorialnega morja obalnih držav državo ob ožini, izstopa ali vrnitve iz nje v skladu s pogoji za
 ob ožinah kot izključnih ekonomskih con ali odprtega morja; vstop v to državo.
 ali
 (c) v pravni režim v ožinah, v katerih je prehod v celoti ali deloma
 urejen z mednarodnimi konvencijami, ki že od prej posebej 3. Za vsako dejavnost, ki ne pomeni izvrševanja pravice tranzit-
 veljajo zanje. nega prehoda skozi ožino, veljajo druge ustrezne določbe te kon-
 vencije.
 Člen 36
 Člen 39
 Poti po odprtem morju ali poti po izključnih ekonomskih
 conah v ožinah, ki se uporabljajo za mednarodno plovbo
 Dolžnosti ladij in letal med tranzitnim prehodom
 Ta del se ne uporablja za ožino, ki se uporablja za mednarodno
 plovbo, če gre skozi to ožino pot po odprtem morju ali pot skozi 1. Ladje in letala, ki izvršujejo pravico tranzitnega prehoda:
 izključno ekonomsko cono, ki je glede na navigacijske in
 hidrografske lastnosti enako ugodna; za take poti se uporabljajo
 drugi ustrezni del te konvencije, vštevši določbe o svobodi plovbe (a) plovejo skozi ožino ali jo preletijo, ne da bi se zadrževali;
 in preleta.
 (b) se vzdržijo vsake grožnje s silo ali uporabe sile proti suvere-
 nosti, teritorialni neokrnjenosti ali politični neodvisnosti obal-
 nih držav ob ožini ali kakega drugega ravnanja, s katerim bi
 se kršila načela mednarodnega prava iz ustanovne listine
 Združenih narodov:
 POGLAVJE 2
 (c) se vzdržijo vseh drugih dejavnosti, ki niso značilne zanje med
 TRANZITNI PREHOD
 rednim neprekinjenim in hitrim tranzitom, razen če jih nalaga
 višja sila ali stiska;
 Člen 37 (d) se ravnajo po drugih ustreznih določbah tega dela.
 Obseg uporabe tega poglavja
 2. Ladje v tranzitnem prehodu:
 To poglavje se uporablja za ožine, ki se uporabljajo za medna-
 rodno plovbo med enim delom odprtega morja ali izključne eko- (a) se ravnajo po splošno sprejetih mednarodnih predpisih,
 nomske cone in drugim delom odprtega morja ali izključne eko- postopkih in praksi, ki se nanašajo na varnost na morju,
 nomske cone. vštevši mednarodna pravila o izogibanju trčenju na morju;
 (b) se ravnajo po splošno sprejetih mednarodnih predpisih,
 Člen 38 postopkih in praksi o preprečevanju, zmanjšanju in nadziranju
 onesnaževanja z ladij.
 Pravica tranzitnega prehoda
 3. Letala v tranzitnem preletu:
 1. V ožinah iz člena 37 uživajo vse ladje in letala pravico tran-
 zitnega prehoda, ki se ne sme ovirati, pri čemer pravica tranzit-
 nega prehoda, ko ožino oblikujeta otok obalne države ob ožini in (a) spoštujejo pravila o zračnem prometu, ki jih je določila Orga-
 njena celina, ne velja, če je od otoka proti morju pot po odprtem nizacija za mednarodno civilno letalstvo in se uporabljajo za
 morju ali pot skozi izključno ekonomsko cono, ki je enako civilna letala; državna letala morajo, kot je predpisano,
 ugodna glede na navigacijske in hidrografske lastnosti. upoštevati vamostne ukrepe, predvidene s temi pravili, in ves
 čas ravnati tako, da ustrezno spoštujejo varnost zračne plovbe;
 2. Tranzitni prehod pomeni uresničevati v skladu s tem delom
 svobodo plovbe in preleta zaradi neprekinjenega in hitrega tran- (b) stalno kontrolirajo radijsko frekvenco, ki jim jo je dodelilo pri-
 zita skozi ožino med enim delom odprtega morja ali izključne stojno mednarodno telo za kontrolo zračnega prometa, ali
 ---pagebreak--- 272 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 ustrezno mednarodno radijsko frekvenco za nevarnost (za pri- Člen 42
 mer sile).
 Zakoni in predpisi obalnih držav ob ožinah o tranzitnem
 prehodu
 Člen 40
 1. V skladu z določbami tega poglavja lahko sprejmejo obalne
 Raziskovanja in hidrografske meritve države ob ožinah zakone in predpise o tranzitnem prehodu skozi
 ožine, ki se nanašajo na vsa ali na nekatera izmed naslednjih vpra-
 šanj:
 Med tranzitnim prehodom ne smejo tuje ladje, vštevši ladje za
 znanstveno raziskovanje morja in hidrografske ladje, opravljati (a) varnost plovbe in ureditev pomorskega prometa, kot je dolo-
 nikakršnih raziskav ali meritev, ne da bi jih poprej dovolile obalne čeno v 41u;
 države ob ožinah.
 (b) preprečevanje, zmanjševanje in nadziranje onesnaževanja z
 izvajanjem uporabnih mednarodnih predpisov, ki se nanašajo
 Člen 41 na izlivanje nafte, naftnih odpadkov in drugih škodljivih snovi
 v ožini;
 Plovne poti in sheme ločenega prometa v ožinah, ki se
 uporabljajo za mednarodno plovbo (c) če gre za ribiške ladje: preprečevanje ribolova, vštevši shran-
 jevanje ribiškega pribora;
 1. Obalne države ob ožinah lahko v skladu s tem delom določijo
 plovne poti in predpišejo sheme ločenega prometa za plovbo v (d) vkrcevanje ali izkrcavanje kakršnega koli blaga, denarja ali
 ožinah, kjer je to potrebno zaradi varnega prehoda ladij. oseb v nasprotju s carinskimi, fiskalnimi, imigracijskimi ali
 zdravstvenimi zakoni in predpisi obalnih držav ob ožinah.
 2. Kadar to zahtevajo okoliščine, lahko omenjene države, potem
 ko so o tem dovolj seznanile javnost, namesto katerih koli plov- 2. Ti zakoni in predpisi ne smejo omogočiti niti pravne niti
 nih poti ali shem ločenega prometa, ki so jih prej določile ali dejanske diskriminacije med tujimi ladjami in se z njihovo
 predpisale, določijo druge plovne poti ali sheme ločenega pro- uporabo ne sme prikrajšati, onemogočiti ali ovirati pravica tran-
 meta. zitnega prehoda, kot je določena v tem poglavju.
 3. Take plovne poti in sheme ločenega prometa morajo biti v 3. Obalne države ob ožinah morajo dati zadostno publiciteto
 skladu s splošno sprejetimi mednarodnimi predpisi. vsem omenjenim zakonom in predpisom.
 4. Preden določijo ali zamenjajo plovne poti oziroma predpišejo 4. Tuje ladje, ki izvršujejo pravico tranzitnega prehoda, se morajo
 ali zamenjajo sheme ločenega prometa, pošljejo obalne države ob ravnati po navedenih zakonih in predpisih.
 ožinah svoje predloge pristojni mednarodni organizaciji, da jih
 sprejme. Organizacija sme sprejeti samo tiste plovne poti in
 sheme ločenega prometa, s katerimi se strinjajo obalne države ob 5. Kadar ladja ali letalo, ki uživata suvereno imuniteto, ravnata v
 ožinah, nakar jih države lahko določijo, predpišejo ali zamenjajo. nasprotju z navedenimi zakoni in predpisi ali v nasprotju z
 drugimi določbami tega dela, prevzema država, pod katere
 zastavo plove ladja, ali država vpisa letala mednarodno odgovor-
 nost ža vsako izgubo ali škodo, povzročeno državam ob ožinah.
 5. Če gre za ožino, v kateri predlagane plovne poti ali sheme
 ločenega prometa peljejo skozi vode dveh ali več obalnih držav
 ob ožini, zainteresirane države sodelujejo po posvetu s pristojno
 mednarodno organizacijo pri oblikovanju predloga.
 Člen 43
 6. Obalne države ob ožinah naj vse plovne poti in sheme loče- Objekti za varnost plovbe, navigacijski pripomočki in
 nega prometa, ki so jih določile ali predpisale, jasno zaznamujejo druge naprave; preprečevanje, zmanjševanje in nadziranje
 na pomorskih kartah, ki se objavijo na predpisan način. onesnaževanja
 7. Ladje v tranzitnem prehodu naj spoštujejo uporabne plovne Države, ki uporabljajo ožino, in obalne države ob ožini spora-
 poti in sheme ločenega prometa, določene v skladu s tem členom. zumno sodelujejo:
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 273
 (a) pri postavljanju in vzdrževanju v ožini potrebnih objektov za POGLAVJE 3
 varnost plovbe in navigacijskih pripomočkov ali drugih
 naprav, ki se uporabljajo v mednarodni plovbi; in NEŠKODLJIVI PREHOD
 (b) pri preprečevanju, zmanjševanju in nadziranju onesnaževanja
 z ladij. Člen 45
 Neškodljivi prehod
 1. Režim neškodljivega prehoda se v skladu s poglavjem 3 dela II
 Člen 44 uporablja v ožinah, ki se uporabljajo za mednarodno plovbo:
 (a) v katerih se ne uporablja režim tranzitnega prehoda na pod-
 Dolžnosti obalnih držav ob ožinah
 lagi odstavka 1 člena 38; ali
 Obalne države ob ožinah ne smejo ovirati tranzitnega prehoda in (b) med enim delom odprtega morja ali izključne ekonomske
 morajo na primeren način objaviti vse nevarnosti, ki so jim znane cone in teritorialnim morjem tuje države.
 in ki ogrožajo plovbo skozi ožino ali prelet ožine. Tranzitnega
 prehoda ni dovoljeno ustaviti. 2. V takih ožinah se ne sme ustaviti neškodljivi prehod.
 DEL IV
 ARHIPELAŠKE DRŽAVE
 Člen 46 2. Dolžina teh črt ne sme presegati 100 morskih milj, pri čemer
 pa lahko do 3 % vsega števila temeljnih črt, ki obkrožajo vsak
 arhipelag, presega to dolžino do skupne dolžine največ 125
 Uporaba izrazov morskih milj.
 V tej konvenciji pomenijo: 3. Pri določanju se temeljne črte ne smejo znatneje oddaljiti od
 splošne konfiguracije arhipelaga.
 (a) „arhipelaška država“ državo, ki je sestavljena v celoti iz enega
 ali več arhipelagov, obsega pa lahko tudi druge otoke;
 4. Te temeljne črte se ne smejo potegniti na plitvine, ki so suhe
 (b) „arhipelag“ skupino otokov, vštevši dele otokov, vode, ki jih ob nizkih vodah, in ne od njih, razen če so na njih postavljeni
 povezujejo, in druge naravne elemente, ki so med seboj tako svetilniki ali podobne naprave, ki so vedno nad morsko gladino,
 tesno povezani, da ti otoki, vode in drugi naravni elementi ali če je plitvina, ki je suha ob nizkih vodah, v celoti ali deloma
 dejansko tvorijo geografsko, ekonomsko in politično celoto ali oddaljena od najbližjega otoka največ za širino teritorialnega
 pa se zgodovinsko štejejo za take. morja.
 5. Arhipelaška država ne sme uporabiti sistema omenjenih
 temeljnih črt tako, da teritorialno morje druge države odreže od
 odprtega morja ali od izključne ekonomske cone.
 Člen 47
 Arhipelaške temeljne črte 6. Če je del arhipelaških voda arhipelaške države med dvema
 deloma neposredne sosedne države, se še naprej spoštujejo
 veljavne pravice in vsi drugi legitimni interesi, ki so se tej sosedni
 državi tradicionalno priznavali v teh vodah, in vse pravice, ki izvi-
 1. Arhipelaška država lahko določi ravne arhipelaške temeljne
 rajo iz sporazumov, sklenjenih med tema dvema državama.
 črte tako, da združi najbolj zunanje točke bolj obrobnih otokov
 in nadvodnih grebenov v arhipelagu, pod pogojem, da so s temi
 črtami zajeti glavni otoki in območje, v katerem je razmerje med
 površino vode in kopnim, vštevši atole, med ena proti ena in 7. Za izračun razmerja med vodo in kopnim po odstavku 1 lahko
 devet proti ena. kopenska območja obsegajo tudi vode, ki so znotraj grebena
 ---pagebreak--- 274 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 vzdolž zunanjega roba otokov in atolov, vštevši tisti del strmih Člen 51
 obronkov oceanskega platoja, ki je zaprt ali skorajda zaprt z
 verigo apneniških otokov ali nadvodnih grebenov, ki so v
 perimetru platoja. Veljavni sporazumi, tradicionalna pravica do ribolova in
 obstoječi podmorski kabli
 8. Temeljne črte, določene v skladu s tem členom, se na kartah
 zaznamujejo v takem merilu ali takih merilih, ki so primerna za 1. Ne glede na člen 49 spoštuje arhipelaška država veljavne
 ugotovitev njihove lege. Namesto njih se lahko izdelajo seznami sporazume z drugimi državami in priznava tradicionalne pravice
 geografskih koordinat točk z navedenimi geodetskimi podatki: do ribolova ter druge legitimne dejavnosti neposrednih sosednih
 držav na posameznih območjih, ki so del arhipelaških voda.
 9. Arhipelaška država poskrbi za zadostno javnost teh Pogoji in modalitete za izvrševanje teh pravic in dejavnosti, vštevši
 pomorskih kart ali seznamov geografskih koordinat in po en njihovo naravo, obseg in območja, na katera se raztezajo, se na
 izvod vsake take karte ali seznama deponira pri generalnem sekre- zahtevo katere koli zainteresirane države urejajo z dvostranskimi
 tarju Združenih narodov. sporazumi med njimi. Te pravice se ne smejo prenašati ali deliti s
 tretjimi državami ali njihovimi državljani.
 2. Arhipelaška država spoštuje obstoječe podmorske kable
 Člen 48 drugih držav, ki potekajo skozi njene vode in ne pridejo na kopno.
 Arhipelaška država dovoljuje vzdrževanje in zamenjavo takih
 Merjenje širine teritorialnega morja, zunanjega pasu, kablov pod pogojem, da je na ustrezen način obveščena o njihovi
 izključne ekonomske cone ta epikontinentalnega pasu legi ter da se nameravajo popraviti ali zamenjati.
 Širina teritorialnega morja, zunanjega pasu, izključne ekonomske
 cone in epikontinentalnega pasu se meri od arhipelaških temelj-
 nih črt, določenih v skladu s členom 47.
 Člen 52
 Pravica neškodljivega prehoda
 Člen 49
 1. Ob upoštevanju člena 53 in ne glede na člen 50 uživajo ladje
 Pravni položaj arhipelaških voda, zračnega prostora nad vseh držav pravico neškodljivega prehoda skozi arhipelaške vode
 arhipelaškimi vodami ter njihovega dna in podzemlja v skladu s poglavjem 3 dela II.
 1. Suverenost arhipelaške države se razteza na vode, ki jih obda-
 jajo arhipelaške temeljne črte, potegnjene v skladu s členom 47, 2. Arhipelaška država lahko, ne da bi delala pravno ali dejansko
 in se imenujejo arhipelaške vode, ne glede na njihovo globino ali diskriminacijo med tujimi ladjami, v natančno zaznamovanih
 oddaljenost od obale. delih svojih arhipelaških voda začasno ustavi neškodljivi prehod
 tujih ladij, če je taka ustavitev bistvena za zaščito njene varnosti.
 Taka ustavitev začne veljati šele, ko je objavljena na predpisan
 2. Ta suverenost se razteza tudi na zračni prostor nad način.
 arhipelaškimi vodami ter na njihovo dno, podzemlje in bogastva,
 ki jih vsebujejo.
 3. Ta suverenost se izvaja v skladu s tem delom.
 Člen 53
 4. Režim prehoda po arhipelaških plovnih poteh, uveden v tem
 delu, v nobenem drugem pogledu ne posega v pravni položaj Pravica prehoda po arhipelaških plovnih poteh
 arhipelaških voda, vštevši plovne poti, ali v izvajanje suverenosti
 arhipelaške države nad temi vodami, zračnim prostorom nad
 njimi, dnom in podzemljem ter bogastvi v njih. 1. Arhipelaška država lahko določi plovne poti in nad njimi
 zračne poti, primerne za neprekinjen in hiter prehod tujih ladij
 skozi arhipelaške vode in teritorialno morje ob njih ter prelet tujih
 letal skozi zračni prostor nad njimi.
 Člen 50
 2. Vse ladje in letala uživajo pravico prehoda po arhipelaških
 Razmejitev notranjih morskih voda plovnih poteh na teh plovnih in zračnih poteh.
 Znotraj svojih arhipelaških voda lahko arhipelaška država
 potegne črte, ki zapirajo notranje morske vode in jih razmejujejo 3. Prehod po arhipelaških plovnih poteh pomeni v skladu s to
 v skladu s členom 9, 10 in 11. konvencijo izvrševanje pravice plovbe in preleta na običajen način
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 275
 edino zaradi neprekinjenega, hitrega in neoviranega tranzita med 8. Take plovne poti in sheme ločenega prometa morajo biti v
 enim delom odprtega morja ali izključne ekonomske cone in dru- skladu s splošno sprejetimi mednarodnimi predpisi.
 gim delom odprtega morja ali izključne ekonomske cone.
 9. Pri določanju ali zamenjavi plovnih poti ali pri predpisovanju
 ali zamenjavi shem ločenega prometa pošlje arhipelaška država
 svoje predloge pristojni mednarodni organizaciji, da jih sprejme.
 4. Omenjene plovne poti ali zračne poti sekajo arhipelaške vode Organizacija lahko sprejme samo tiste plovne poti in sheme loče-
 in teritorialno morje ob njih in zajemajo vse običajne poti za nega prometa, s katerimi se strinja arhipelaška država, ki jih
 prehod, ki se uporabljajo kot poti za mednarodno plovbo skozi potem lahko določi, predpiše ali zamenja.
 arhipelaške vode ali za prelet nad njimi, znotraj teh poti pa, kar
 zadeva ladje, vse običajne plovne kanale, pri čemer ni treba 10. Arhipelaška država jasno zaznamuje osi plovnih poti in shem
 vzpostavljati več enako ugodnih poti med istimi vhodnimi in ločenega prometa, ki jih je določila ali predpisala, na morskih
 izhodnimi točkami. kartah, ki jih objavi na predpisani način.
 11. Ladje v prehodu po arhipelaških plovnih poteh, se morajo
 5. Omenjene plovne poti in zračne poti se določijo z vrsto držati primernih plovnih poti in shem ločenega prometa, uvede-
 neprekinjenih osnih črt od vhodnih točk poti za prehod do izhod- nih v skladu s tem členom.
 nih točk. Ladje in letala se med prehodom skozi arhipelag ne
 smejo oddaljiti več kot 25 morskih milj z vsake strani od teh 12. Če kaka arhipelaška država ne določi plovnih poti ali zračnih
 osnih črt, niti se ne smejo približati obali na oddaljenost, ki je poti, se lahko pravica prehoda po arhipelaških plovnih poteh izvr-
 manjša od 10 % razdalje med najbližjimi točkami na otokih z ene šuje po poteh, ki se običajno uporabljajo za mednarodno plovbo.
 in z druge strani plovne poti.
 6. Arhipelaška država, ki določa plovne poti na podlagi tega Člen 54
 člena, lahko predpiše tudi sheme ločenega prometa zaradi var-
 nega prehoda ladij po ozkih kanalih v teh plovnih poteh. Dolžnosti ladij in letal med njihovim prehodom,
 raziskovanjem in hidrografskimi meritvami, dolžnosti
 arhipelaške države ter zakoni in predpisi arhipelaške
 države o prehodu po arhipelaških plovnih poteh
 7. Če okoliščine to nalagajo, lahko arhipelaška država, potem ko
 je poskrbela za zadostno javnost, nadomesti vsako prej določeno
 ali predpisano plovno pot ali shemo ločenega prometa z drugimi Členi 39, 40, 42 in 44 se mutatis mutandis uporabljajo za prehod
 plovnimi potmi ali shemami ločenega prometa. po arhipelaških plovnih poteh.
 DEL V
 IZKLJUČNA EKONOMSKA CONA
 Člen 55 Člen 56
 Pravice, jurisdikcija in dolžnosti obalne države v izključni
 Poseben pravni režim izključne ekonomske cone ekonomski coni
 1. V izključni ekonomski coni ima obalna država:
 Izključna ekonomska cona je območje zunaj teritorialnega morja
 in ob njem, za katero velja poseben pravni režim, določen v tem
 delu, na podlagi katerega so pravice in jurisdikcija obalne države (a) suverene pravice, da raziskuje in izkorišča, ohranja ter
 ter pravice svobode drugih držav urejene z ustreznimi določbami gospodari z živimi in neživimi naravnimi bogastvi voda
 te konvencije. nadmorskim dnom in tistimi z morskega dna in morskega
 ---pagebreak--- 276 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 podzemlja,ter glede drugih dejavnosti za ekonomsko razisko- konvencijo ter drugimi pravili mednarodnega prava, toliko, koli-
 vanje in izkoriščanje cone, kot je pridobivanje energije z izko- kor niso nezdružljiva s tem delom.
 riščanjem vode, tokov in vetrov;
 (b) jurisdikcijo na podlagi ustreznih določb te konvencije za:
 Člen 59
 (i) postavitev in uporabo umetnih otokov, postrojev in
 naprav;
 Temelji za reševanje sporov v zvezi s podelitvijo pravic in
 (ii) znanstveno raziskovanje morja; jurisdikcije v izključni ekonomski coni
 (iii) varstvo in ohranitev morskega okolja;
 V primerih, v katerih s to konvencijo obalni državi ali drugim
 državam v izključni ekonomski coni niso podeljene pravice ali
 (e) druge pravice in dolžnosti, predvidene v tej konvenciji. jurisdikcija, spor pa nastane med interesi obalne države in kake
 druge države ali držav, se ta spor rešuje na podlagi pravičnosti
 glede na vse pomembne okoliščine, pri tem pa upošteva
 2. Pri uresničevanju svojih pravic in izpolnjevanju svojih dolž- pomembnost teh interesov za stranke in za mednarodno skup-
 nosti na podlagi te konvencije obalna država v izključni ekonom- nost v celoti.
 ski coni dosledno spoštuje pravice in dolžnosti drugih držav in
 ravna na način, ki je v skladu z določbami te konvencije.
 3. Pravice, navedene v tem členu, ki se nanašajo na morsko dno
 in podzemlje, se izvršujejo v skladu z določbami dela VI. Člen 60
 Umetni otoki, postroji in naprave v izključni ekonomski
 coni
 Člen 57
 Širina izključne ekonomske cone 1. V izključni ekonomski coni ima obalna država edina pravico
 postavljati in dovoljevati ter urejati postavitev, delo in uporabo:
 Izključna ekonomska cona se ne sme raztezati preko 200 morskih
 milj od temeljnih črt, od katerih se meri širina teritorialnega
 (a) umetnih otokov;
 morja.
 (b) postrojev, napeljav in naprav za namene, določene v členu 56,
 in druge ekonomske namene;
 Člen 58
 (c) postrojev, napeljav in naprav, ki utegnejo ovirati izvrševanje
 Pravice in dolžnosti drugih držav v izključni ekonomski pravic obalne države v coni.
 coni
 1. V izključni ekonomski coni uživajo vse države, obalne in 2. Obalna država ima izključno jurisdikcijo nad temi umetnimi
 neobalne, v skladu z ustreznimi določbami te konvencije, svo- otoki, postroji, napeljavami in napravami, vštevši jurisdikcijo
 bodo plovbe, preleta in polaganja podmorskih kablov in cevovo- glede carinskih, fiskalnih, zdravstvenih, varnostnih in
 dov po členu 87 ter druge mednarodno dovoljene uporabe morja, imigracijskih zakonov in predpisov.
 ki se nanašajo na te svobode, kot so tiste, povezane z izkorišča-
 njem ladij, letal in podmorskih kablov in cevovodov, in so v
 skladu z drugimi določbami te konvencije.
 3. O postavitvi umetnih otokov, postrojev in naprav je treba
 izdati predpisano obvestilo in na njih morajo delovati stalna
 2. Členi 88 do 115 in druga ustrezna pravila mednarodnega sredstva za signalizacijo. Vsak postroj, napeljavo in napravo, ki je
 prava se v izključni ekonomski coni uporabljajo toliko, kolikor opuščena ali se ne uporablja več, je treba odstraniti zaradi varno-
 niso nezdružljiva s tem delom. sti plovbe in pri tem upoštevati splošno sprejete mednarodne
 standarde, ki jih je glede teh vprašanj sprejela pristojna medna-
 rodna organizacija. Pri odstranjevanju je treba tudi dosledno
 3. Pri izvrševanju svojih pravic in izpolnjevanju svojih dolžnosti paziti na ribolov, varstvo morskega okolja ter pravice in dolžnosti
 po tej konvenciji države v izključni ekonomski coni dosledno drugih držav. Za ustrezno javnost je treba poskrbeti glede globine,
 spoštujejo pravice in dolžnosti obalne države in se držijo zako- lege in dimenzij postrojev, napeljav ali naprav, ki niso v celoti
 nov in predpisov, ki jih je sprejela obalna država v skladu s to odstranjene.
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 277
 4. Obalna država lahko po potrebi okrog omenjenih umetnih dovoljeno raven biološkega izkoriščanja, pogojenega z ustreznimi
 otokov, postrojev, napeljav in naprav uvede varnostne cone pri- ekološkimi in ekonomskimi dejavniki, vštevši ekonomske potrebe
 mernih razsežnosti, v katerih lahko ukrene vse, kar je potrebno za obalnih ribiških skupnosti in posebne potrebe držav v razvoju ter
 varnost plovbe in varnost umetnih otokov, postrojev napeljav in upoštevajoč način ribolova, medsebojno odvisnost ribjih jat in
 naprav. splošno priporočene bodisi subregionalne bodisi regionalne ali
 svetovne mednarodne minimalne standarde.
 5. Širino varnostnih con določi obalna država, pri čemer upo-
 števa uporabne mednarodne standarde. Te cone se določijo na tak
 4. Pri izvajanju takšnih ukrepov upošteva obalna država učinke
 način, ki zagotavlja, da primerno ustrezajo naravi in funkciji
 na tiste vrste, ki so povezane z vrstami, ki se lovijo ali so od njih
 umetnih otokov, postrojev, napeljav in naprav in ne presegajo
 odvisne, da bi se populacije teh povezanih ali odvisnih vrst ohra-
 razdalje 500 metrov okrog njih, merjeno od vsake točke njiho-
 njale ali obnavljale nad ravnjo, na kateri bi utegnila biti njihova
 vega zunanjega roba, razen če splošno sprejeti mednarodni stan-
 reprodukcija resno ogrožena.
 dardi ne določajo drugače ali če pristojna mednarodna organiza-
 cija ne priporoča drugače. Izdati je treba prepisano obvestilo o
 širini varnostnih con.
 5. Razpoložljive znanstvene informacije, statistika o ulovu in pri-
 zadevanjih v zvezi z ribolovom ter drugi podatki, pomembni za
 6. Vse ladje morajo spoštovati te varnostne cone in se ravnati po ohranitev ribjih jat, se dajejo in redno izmenjujejo prek pristojnih
 splošno sprejetih mednarodnih standardih o plovbi v bližini mednarodnih organizacij, subregionalnih, regionalnih in
 umetnih otokov, postrojev, napeljav, naprav in varnostnih con. svetovnih odvisno od okoliščin, in ob sodelovanju vseh zaintere-
 siranih držav, vštevši države, katerih državljanom je dovoljeno
 ribariti v izključni ekonomski coni.
 7. Umetni otoki, postroji, naprave in varnostne cone okoli njih
 se ne smejo postaviti tam, kjer bi utegnile ovirati uporabo prizna-
 nih plovnih poti, pomembnih za mednarodno plovbo.
 Člen 62
 8. Umetni otoki, postroji in naprave nimajo statusa otoka.
 Nimajo lastnega teritorialnega morja in njihov obstoj ne vpliva na
 določanje mej teritorialnega morja, izključne ekonomske cone ali
 Uporaba živih bogastev
 epikontinentalnega pasu.
 1. Obalna država si prizadeva za optimalno izkoriščanje živih
 bogastev v izključni ekonomski coni, ne da bi to posegalo v
 Člen 61 določbe člena 61.
 Ohranitev živih bogastev
 2. Obalna država določa svojo kapaciteto za ulov živih bogastev
 izključne ekonomske cone. Če obalna država ne zmore zajeti
 celotnega dovoljenega ulova, lahko dovoli s sporazumi ali drugimi
 1. Obalna država določi dopusten ulov živih bogastev v svoji dogovori v skladu z modalitetami, pogoji, zakoni in predpisi,
 izključni ekonomski coni. navedenimi v odstavku 4, drugim državam dostop do presežkov
 dopustnega ulova, pri čemer mora posebej paziti na določbe v
 členu 69 in 70, zlasti glede na tam omenjene države v razvoju.
 2. Obalna država mora, upoštevajoč najboljše znanstvene
 podatke, s katerimi razpolaga, zagotoviti z ustreznimi ukrepi
 ohranitev in gospodarjenje, da se ohranjanje živih bogastev v 3. Pri tem, ko na podlagi tega člena dovoli dostop drugim drža-
 izključni ekonomski coni ne ogrozi s pretiranim izkoriščanjem. V vam v svojo izključno ekonomsko cono, mora obalna država
 ta namen obalna država in pristojne mednarodne organizacije, upoštevati vse pomembne dejavnike, vštevši med drugim
 subregionalne, regionalne ali svetovne organizacije sodelujejo na pomembnost živih bogastev območja za gospodarstvo zaintere-
 ustrezen način. sirane obalne države in druge njene državne interese, določbe
 člena 69 in 70, potrebe držav v razvoju v subregiji ali regiji, da
 lovijo del presežnih količin, in potrebe, da se zmanjšajo ekonom-
 ske motnje v državah, katerih državljani so običajno ribarili v sek-
 3. Namen takih ukrepov je tudi, da se populacija lovljenih vrst torju, ali ki so vlagale znatne napore v raziskovanje in identifika-
 ohranja ali obnavlja na ravneh, ki lahko zagotovijo največjo cijo ribjih jat.
 ---pagebreak--- 278 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 4. Državljani drugih držav, ki ribarijo v izključni ekonomski coni, Člen 63
 upoštevajo ukrepe za ohranitev ter druge modalitete in pogoje,
 določene z zakoni in predpisi obalne države. Ti zakoni in pred-
 pisi morajo biti v skladu s to konvencijo in se med drugim lahko Ribje jate v izključnih ekonomskih conah dveh ali več
 nanašajo: obalnih držav ali v izključni ekonomski coni posamezne
 države in v njej sosednem območju
 (a) na izdajo dovoljenj za ribiče, ribiške ladje in opremo, vštevši
 plačilo taks in drugih oblik nadomestila, ki so za obalne države
 1. Kadar se iste ribje jate ali ribje jate sorodnih vrst znajdejo v
 v razvoju lahko ustrezne kompenzacije na področju financi-
 izključnih ekonomskih conah dveh ali več obalnih držav, si te
 ranja, opreme in tehnologije za ribiško industrijo;
 države prizadevajo, da se neposredno ali prek ustreznih
 subregionalnih ali regionalnih organizacij sporazumejo o ukrepih,
 ki so potrebni, da se uskladi in zagotovi ohranitev in razvoj takih
 (b) na določanje vrst, ki se smejo loviti, in na določanje kvote ribjih jat, ne da bi to posegalo v druge določbe tega dela.
 ulova, bodisi glede na določene ribje jate ali skupine jat ali
 ulova na posamezno ladjo v določenem časovnem obdobju ali
 ulova, ki ga državljan ene države doseže v določenem obdobju;
 2. Kadar se iste ribje jate ali ribje jate sorodnih vrst znajdejo v
 izključni ekonomski coni in v njej sosednem območju, si obalna
 država in države, ki lovijo te ribje jate v sosednem območju, pri-
 (c) na določanje sezon in območij ribolova, tipov, velikosti in zadevajo, da se neposredno ali prek primernih subregionalnih ali
 količine ribiškega pribora ter tipov, velikosti in števila ribiških regionalnih organizacij sporazumejo o ukrepih, ki so potrebni za
 ladij ki se lahko uporabljajo; ohranitev teh ribjih jat v sosednem območju.
 (d) na natančno določitev starosti in velikosti rib in drugih vrst,
 ki se smejo loviti;
 Člen 64
 (e) na specificiranje informacij, ki se zahtevajo od ribiških ladij,
 vštevši statistiko o ulovu in trudu pri ribolovu ter poročila o
 položaju ladje: Zelo migracijske vrste
 (f) na zahtevo, da se na podlagi pooblastila in pod nadzorstvom 1. Obalne države in druge države, katere državljani lovijo v regiji
 obalne države izvedejo določeni raziskovalni programi s pod- zelo migracijske vrste, navedene v aneksu I, sodelujejo neposredno
 ročja ribolova in uredi izvajanje takšnih raziskovanj, vštevši ali prek primernih mednarodnih organizacij, da bi zagotovile
 jemanje vzorcev ulova, razporeditev vzorcev in poročanje o ohranitev takih vrst in izboljšale njihovo optimalno izkoriščanje
 spremljajočih znanstvenih podatkih; v vsej regiji tako v izključni ekonomski coni kot zunaj nje. V regi-
 jah, v katerih ni ustrezne mednarodne organizacije, bodo obalna
 država in druge države, katerih državljani lovijo te vrste v regiji,
 (g) na postavitev opazovalcev ali oseb, ki se za to usposabljajo, sodelovali, da bi ustanovile tako organizacijo, in bodo sodelovale
 obalne države na omenjene ladje; pri njenem delu.
 (h) na izkrcevanje vsega ali določenega dela ulova takšnih ladij v 2. Določbe prvega odstavka se uporabljajo skupaj z drugimi
 lukah obalne države; določbami tega dela.
 (i) na modalitete in pogoje, ki se nanašajo na skupna vlaganja ali
 druge dogovore o sodelovanju;
 Člen 65
 (j) na potrebe po usposabljanju osebja ter po prenosu ribiške teh-
 nologije, vštevši krepitev sposobnosti obalnih držav za raz- Morski sesalci
 iskovanja na področju ribištva;
 Ta del v ničemer ne omejuje pravice obalne države ali pristojnosti
 (k) na postopke za uveljavljanje norm. mednarodne organizacije, da v ustreznih priložnostih prepove,
 omeji ali uredi izkoriščanje morskih sesalcev strožje, kot je pred-
 videno v tem delu. Države sodelujejo, da bi zavarovale morske
 5. Obalne države dajo predpisano obvestilo o zakonih in pred- sesalce, glede kitov pa bodo zlasti delovale prek ustreznih med-
 pisih, ki se nanašajo na ohranjanje in gospodarjenje z živimi narodnih organizacij za njihovo ohranitev, gospodarjenje z njimi
 bogastvi. in proučevanje.
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 279
 Člen 66 Člen 67
 Katadromne vrste
 Jate anadromnih rib
 1. Obalna država, v katere vodah preživijo katadromne vrste večji
 del svojega življenjskega ciklusa, je odgovorna za gospodarjenje s
 1. Države, če se v njihovih rekah razmnožujejo jate anadromnih
 temi vrstami in mora migracijskim ribam zagotoviti prihajanje in
 rib, so predvsem zainteresirane in odgovorne za te jate.
 odhajanje iz teh voda.
 2. Država izvora jat anadromnih rib zagotavlja njihovo ohrani- 2. Katadromne vrste se lovijo edinole v vodah znotraj zunanjih
 tev tako, da določi primerne ukrepe za urejanje ribolova v vseh meja izključne ekonomske cone. Kadar se lovijo v izključnih eko-
 vodah znotraj zunanjih meja njene izključne ekonomske cone in nomskih conah, veljajo za ribarjenje določbe tega člena ter druge
 ribolova, predvidenega v odstavku 3 pod (b). Država izvora lahko določbe te konvencije, ki se nanašajo na ribolov v teh conah.
 po posvetovanjih z drugimi državami, navedenimi v odstavku 3
 in 4, ki lovijo te ribje jate, določi skupen dopusten ulov za jate, ki
 izvirajo iz njenih rek. 3. Kadar se katadromna riba seli skozi izključno ekonomsko
 cono druge države bodisi kot mladica ali odrasla riba, se gospo-
 darjenje s tako ribo, vštevši ribolov, ureja s sporazumom med
 državo iz odstavka 1 in drugo zainteresirano državo. Tak
 3. (a) Jate anadromnih rib se lovijo samo v vodah znotraj zuna- sporazum bo zagotovil smotrno gospodarjenje z vrstami in bo
 njih meja izključnih ekonomskih con, razen v primerih, v upošteval odgovornosti države iz prvega odstavka za ohranitev
 katerih bi uporaba te določbe utegnila povzročiti ekonom- teh vrst.
 ske motnje v državi, ki ni država izvora. O ribolovu zunaj
 zunanjih meja izključne ekonomske cone se zainteresirane
 države posvetujejo, da bi se sporazumele o modalitetah in
 pogojih za tak ribolov, pri čemer dosledno upoštevajo
 zahteve glede ohranitve teh ribjih jat in v zvezi s tem Člen 68
 potrebe države izvora.
 Sedentarne vrste
 (b) Država izvora sodeluje z drugimi državami, ki lovijo take
 jate rib, za zmanjšanje na najmanjšo mero njihovih eko-
 nomskih motenj, upoštevajoč običajen ulov in način rav- Ta del se ne uporablja za sedentarne vrste, opredeljene v odstavku
 nanja vseh držav in to na vseh območjih, v katerih se te 4 člena 77.
 lovijo.
 (c) Država izvora bo države, navedene v pododstavku (b), ki Člen 69
 sporazumno sodelujejo z njo pri ukrepih za obnovo jat
 anadromnih rib, zlasti še, če pokrivajo del stroškov za take
 namene, posebej upoštevala pri lovu ribjih jat, ki izvirajo iz Pravica neobalnih držav
 njenih rek.
 1. Neobalne države imajo pravico, da so na pravični podlagi
 udeležene pri izkoriščanju ustreznega dela presežka živih boga-
 (d) Predpisi o anadromnih ribah zunaj izključne ekonomske stev izključnih ekonomskih con obalnih držav v isti subregiji ali
 cone se bodo uporabljali sporazumno med državo izvora regiji, upoštevajoč pomembne ekonomske in geografske okoliš-
 in drugimi zainteresiranimi državami. čine vseh zainteresiranih držav ter v skladu z določbami tega
 člena in člena 61 in 62.
 4. Kadar se jate anadromnih rib selijo v vode ali skozi vode znot- 2. Pogoje in modalitete te udeležbe določijo zainteresirane države
 raj zunanjih meja izključne ekonomske cone kake države, ki ni z dvostranskimi, subregionalnimi ali regionalnimi sporazumi, pri
 država izvora, sodeluje ta država z državo izvora glede ohranja- čemer med drugim upoštevajo:
 nja in gospodarjenja s takimi jatami.
 (a) da se je treba izogniti vsakemu učinku, ki bi bil škodljiv za
 ribiške skupnosti ali ribiško industrijo obalne države;
 5. Država izvora jat anadromnih rib in druge države, ki lovijo
 take jate, se dogovorijo o izvajanju določb tega člena, kjer je to (b) obseg, v katerem je neobalna država v skladu s tem členom
 primerno, pa prek regionalnih organizacij. udeležena ali ima pravico biti udeležena na podlagi veljavnih
 ---pagebreak--- 280 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 dvostranskih, subregionalnih ali regionalnih sporazumov pri iz iste subregije ali regije, upoštevajoč pomembne ekonomske in
 izkoriščanju živih bogastev izključne ekonomske cone drugih geografske okoliščine vseh zainteresiranih držav in v skladu z
 obalnih držav; določbami tega člena ter člena 61 in 62.
 (c) obseg, v katerem so druge neobalne države in države z neu- 2. V tem delu pomenijo „države z geografsko neugodnim polo-
 godnim geografskim položajem udeležene pri izkoriščanju žajem“ obalne države, vštevši obalne države ob zaprtih ali
 živih bogastev izključne ekonomske cone obalne države, in polzaprtih morjih, ki so zaradi svoje geografske lege pri ustrezni
 potrebo, ki iz tega izvira, da se je treba izogibati posebni obre- preskrbi z ribami za prehrano lastnega prebivalstva odvisne od
 menitvi za vsako posamezno obalno državo ali njen določen izkoriščanja živih bogastev izključnih ekonomskih con drugih
 del; držav v subregiji ali regiji, in obalne države, ki ne morejo razgla-
 siti lastne izključne ekonomske cone.
 (d) potrebe prebivalstva teh držav po hrani.
 3. Pogoje in modalitete za tako udeležbo določijo zainteresirane
 države z dvostranskimi, subregionalnimi ali regionalnimi
 sporazumi, upoštevajoč med drugim:
 3. Ko se obalna država približa taki stopnji razvitosti, ki ji omo-
 goča, da ulovi celoten dovoljen ulov živih bogastev v svoji
 izključni ekonomski coni, sodelujejo ta obalna država in druge
 zainteresirane države, da bi sklenile pravične dogovore na
 dvostranski, subregionalni ali regionalni podlagi, s katerimi bi se (a) potrebo, da se izognejo vsakemu učinku, ki bi bil škodljiv za
 neobalnim državam v razvoju iz iste subregije ali regije dovolila ribiške skupnosti ali ribiško industrijo obalne države;
 udeležba pri izkoriščanju živih bogastev izključnih ekonomskih
 con obalnih držav te subregije ali regije, odvisno od okoliščin in
 na podlagi pogojev, ki so zadovoljivi za vse stranke. Pri uveljav-
 ljanju te določbe se upoštevajo tudi dejavniki, omenjeni v (b) obseg, v katerem država z geografsko neugodnim položajem
 odstavku 2. v skladu z določbami tega člena sodeluje ali ima na podlagi
 veljavnih dvostranskih, subregionalnih ali regionalnih spora-
 zumov pravico biti udeležena pri izkoriščanju živih bogastev
 izključne ekonomske cone drugih obalnih držav;
 4. Razvite neobalne države imajo na podlagi tega člena pravico
 do udeležbe pri izkoriščanju živih bogastev edinole v izključnih
 ekonomskih conah razvitih obalnih držav iz iste subregije ali
 regije glede na obseg, v katerem je obalna država, ko je dovolila (c) obseg, v katerem druge države z geografsko neugodnim polo-
 drugim državam pristop k živim bogastvom svoje izključne eko- žajem in neobalne države sodelujejo pri izkoriščanju živih
 nomske cone, upoštevala, da je treba škodljive učinke za ribiške bogastev izključne ekonomske cone obalne države, in
 skupnosti in ekonomske motnje v državah, katerih državljani so potrebo, ki iz tega izvira, da se je treba izogniti posebej težki
 običajno ribarili v coni, spraviti na najmanjšo možno mero. obremenitvi bodisi za posamezno obalno državo ali en njen
 del;
 5. Zgornje določbe ne vplivajo na sporazume, ki utegnejo biti
 sklenjeni v subregijah ali regijah in v katerih lahko dajo obalne (d) potrebe prebivalstva teh držav po hrani.
 države neobalnim državam iz iste subregije ali regije enake ali
 prednostne pravice za izkoriščanje živih bogastev njihove
 izključne ekonomske cone.
 4. Kadar se zmogljivost lovljenja posamezne obalne države pri-
 bliža stopnji, da lahko ulovi celoten dovoljen ulov živih bogastev
 v svoji izključni ekonomski coni, sodelujejo ta obalna država in
 druge zainteresirane države, da bi sklenile pravične dogovore na
 dvostranski, subregionalni ali regionalni podlagi, s katerimi bi se
 Člen 70 v odvisnosti od okoliščin in pod pogoji, ki zadovoljujejo vse
 stranke, državam v razvoju z geografsko neugodnim položajem
 iz iste subregije ali regije dovolila udeležba pri izkoriščanju živih
 bogastev izključnih ekonomskih con obalnih držav te subregije ali
 Pravica držav z geografsko neugodnim položajem regije. Pri uveljavljanju te določbe je treba upoštevati tudi dejav-
 nike iz odstavka 3.
 1. Države z geografsko neugodnim položajem imajo pravico, da
 so na pravični podlagi udeležene pri izkoriščanju ustreznega dela 5. Razvite države z geografsko neugodnim položajem so na pod-
 presežka živih bogastev izključnih ekonomskih con obalnih držav lagi tega člena upravičene do udeležbe pri izkoriščanju živih
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 281
 bogastev edinole v izključnih ekonomskih conah razvitih obalnih 3. Kazni, ki jih predpisuje obalna država za kršenje zakonov in
 držav iz iste subregije ali regije, upoštevajoč obseg, v katerem je predpisov o ribolovu v izključni ekonomski coni, če ni drugač-
 obalna država, ko je dovolila drugim državam dostop k živim nega sporazuma med temi državami, ne morejo vključevati
 bogastvom svoje izključne ekonomske cone, upoštevala potrebo, zapora niti kakršnega koli drugega načina osebnega kaznovanja.
 da se škodljivi učinki za ribiške skupnosti in ekonomske motnje
 v državah, katerih državljani so običajno ribarili v coni, čim bolj
 zmanjšajo. 4. Pri zaustavitvi ali zadržanju tujih ladij obalna država takoj
 obvesti s primernim sredstvom državo ladjine zastave o sprejeti
 akciji ter o vseh pozneje izrečenih kaznih.
 6. Navedene določbe ne škodujejo sporazumom, ki so sklenjeni
 v subregijah ali regijah in v katerih lahko dajejo obalne države
 državam z geografsko neugodnim položajem iz iste subregije ali
 regije enake ali prednostne pravice do izkoriščanja živih bogastev
 njihove izključne ekonomske cone.
 Člen 74
 Razmejitev izključne ekonomske cone med državami,
 Člen 71 katerih obale ležijo druga drugi nasproti ali mejijo ena na
 drugo
 Kdaj se določbe člena 69 in 70 ne uporabljajo
 1. Izključna ekonomska cona med državami, katerih obale mejijo
 ena na drugo ali ležijo druga drugi nasproti, se razmeji s
 Določbe člena 69 in 70 se ne uporabljajo za obalno državo, katere sporazumom v skladu z mednarodnim pravom, kot je navedeno
 gospodarstvo je pretežno odvisno od izkoriščanja živih bogastev v členu 38 statuta Mednarodnega sodišča, da bi se dosegla pra-
 njene izključne ekonomske cone. vična rešitev.
 2. Če se sporazum ne more doseči v razumnem roku, ravnajo
 Člen 72 zainteresirane države po postopkih, predvidenih v delu XV.
 Omejitve prenosa pravic 3. V pričakovanju sporazuma iz odstavka 1 si zainteresirane
 države v duhu razumevanja in sodelovanja vsestransko prizade-
 vajo, da bi sklenile začasne praktične dogovore in da ne bi v tem
 1. Pravice izkoriščati živa bogastva, določene v členu 69 in 70, prehodnem obdobju onemogočile ali otežile dosego dokončnega
 se ne smejo niti neposredno niti posredno prenesti na tretje sporazuma. Začasni dogovori ne smejo škoditi dokončnim
 države ali njihove državljane z zakupom ali z odstopom pravice razmejitvam.
 izkoriščanja, s skupnimi vlaganji ali na kakršen koli drug način, ki
 ima učinek takega prenosa, razen če se prizadete države dogovo-
 rijo drugače.
 4. Kadar obstaja med zainteresiranimi državami veljaven
 sporazum, se razmejitev izključne ekonomske cone uredi v skladu
 2. Predhodna določba ne preprečuje, da prizadete države preje- z določbami tega sporazuma.
 majo tehnično ali finančno pomoč od tretjih držav ali mednarod-
 nih organizacij zaradi lažjega izvrševanja pravic po členu 69 in
 70, pod pogojem, da to nima učinka, navedenega v odstavku 1.
 Člen 75
 Člen 73 Pomorske karte in seznami geografskih koordinat
 Uporaba zakonov in predpisov obalnih držav
 1. V skladu s tem delom se črte zunanje meje izključne ekonom-
 ske cone in razmejitvene črte, potegnjene v skladu s členom 74,
 1. Obalna država lahko pri izvrševanju svojih suverenih pravic zaznamujejo na pomorskih kartah v takem merilu ali takih meri-
 do raziskovanja, izkoriščanja, ohranjanja in gospodarjenja z lih, ki so primerna za določanje njihove lege. Seznami geograf-
 živimi bogastvi v izključni ekonomski coni sprejema take ukrepe, skih koordinat točk z navedenimi geodetskimi podatki lahko, če
 vštevši pregled, inšpekcijo, zaustavitev in sodne postopke, ki so je to opravičeno, nadomestijo te črte zunanje meje ali razmejit-
 nujni, da bi se zagotovilo spoštovanje zakonov in predpisov, ki jih vene črte.
 je sprejela v skladu s to konvencijo.
 2. Obalna država zagotovi za te pomorske karte ali sezname geo-
 2. Zaustavljene ladje in njihove posadke se izpustijo takoj, ko grafskih koordinat dovolj javnosti, po en izvod vsake karte ali
 položijo zadovoljivo varščino ali drugo garancijo. popisa pa deponira pri generalnem sekretarju Združenih narodov.
 ---pagebreak--- 282 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 DEL VI
 EPIKONTINENTALNI PAS
 Člen 76 teritorialnega morja, ali več kot 100 morskih milj od izobate
 2 500 metrov, ki predstavlja črto ki povezuje točke z globino
 2 500 metrov.
 Definicija epikontinentalnega pasu
 6. Kljub določbam iz točke 5 zunanje meje epikontinentalnega
 pasu na podmorskih hrbtih ne smejo presegati 350 morskih milj
 1. Epikontinentalni pas obalne države obsega morsko dno in od temeljnih črt, od katerih se meri širina teritorialnega morja. Ta
 podzemlje v podmorskih prostorih, ki se raztezajo zunaj njenega odstavek se ne uporablja za podmorske dvignjene dele, ki so
 teritorialnega morja prek celotnega naravnega podaljška njenega naravna sestavina kontinentalnega obrobja, kot so njegovi platoji,
 kopenskega območja do zunanjega roba kontinentalnega obrobja, vzpetine, vrhovi, plitvine in obronki.
 ali do oddaljenosti 200 morskih milj, računajoč od temeljnih črt,
 od katerih se meri širina teritorialnega morja, kjer zunanji rob
 kontinentalnega obrobja ne seže do te oddaljenosti. 7. Kjer se epikontinentalni pas razteza zunaj 200 morskih milj od
 temeljne črte, od katere se meri širina teritorialnega morja, zazna-
 muje obalna država zunanje meje svojega epikontinentalnega
 pasu z ravnimi črtami, ki povezujejo določene točke, definirane s
 2. Epikontinentalni pas obalne države se ne sme raztezati zunaj koordinatami geografske širine in dolžine, ki pa niso daljše od 60
 meja, navedenih v odstavku 4, 5 in 6. morskih milj.
 8. Obvestila o mejah epikontinentalnega pasu zunaj 200 morskih
 3. Kontinentalno obrobje obsega potopljeni podaljšek kopenskih milj od temeljnih črt, od katerih se meri širina teritorialnega
 mas obalne države in sestoji iz morskega dna in podzemlja morja, pošlje obalna država komisiji za meje epikontinentalnega
 kontinentalnega šelfa, kontinentalne strmine in kontinentalnega pasu, ustanovljeni po aneksu II na podlagi pravične geografske
 vznožja. Kontinentalno obrobje ne vključuje globokomorskega zastopanosti. Komisija daje obalnim državam priporočila, ko
 dna z njegovimi oceanskimi hrbti niti njegovega podzemlja. določajo zunanje meje svojih epikontinentalnih pasov. Meje
 epikontinentalnega pasu, ki jih obalna država določi na podlagi
 teh priporočil, so dokončne in zavezujoče.
 4. (a) Za namen te konvencije določi obalna država zunanji rob
 kontinentalnega obrobja povsod, kjer se obrobje razteza
 zunaj 200 morskih milj od temeljnih črt, od katerih se meri 9. Obalna država deponira pri generalnem sekretarju Združenih
 širina teritorialnega morja, na enega naslednjih načinov: narodov karte in ustrezne informacije, vštevši geodetske podatke,
 tako, da trajno opiše zunanje meje svojega epikontinentalnega
 pasu. Generalni sekretar jih na primeren način objavi.
 (i) s črto, potegnjeno v skladu z odstavkom 7, povezujoč
 najoddaljenejše določene točke, pri čemer debelina 10. Določbe v tem členu ne posegajo v vprašanje razmejitve
 plasti sedimentne kamnine vsake take točke znaša epikontinentalnega pasu med državami, katerih obale ležijo druga
 najmanj 1 % najkrajše oddaljenosti, izmerjene od te drugi nasproti ali mejijo ena na drugo.
 točke do podnožja kontinentalne strmine; ali
 (ii) s črto, potegnjeno v skladu z odstavkom 7, povezujoč Člen 77
 določene točke, ki niso oddaljene več kot 60 morskih
 milj od podnožja kontinentalne strmine.
 Pravice obalne države na epikontinentalnem pasu
 (b) Če ni drugačnih podatkov, se podnožje kontinentalne str-
 mine določi kot točka največje spremembe v nagibu na 1. Obalna država izvršuje nad epikontinentalnim pasom suve-
 njeno bazo. rene pravice zaradi njegovega raziskovanja in izkoriščanja njego-
 vih naravnih bogastev.
 5. Stalne točke, ki sestavljajo črto zunanjih meja 2. Pravice obalne države v odstavku 1 so izključne v temle
 epikontinentalnega pasu na morskem dnu, potegnjeno v skladu z pomenu: če obalna država ne raziskuje epikontinentalnega pasu
 odstavkom 4 pod (a), (i) in (ii), ne smejo biti oddaljene ali več kot ali ne izkorišča njegovih naravnih bogastev, nihče ne more oprav-
 350 morskih milj od temeljne črte, od katere se meri širina ljati teh dejavnosti brez izrecne privolitve obalne države.
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 283
 3. Pravice obalne države na epikontinentalnem pasu so neod- izkoriščanjem njegovih bogastev ali z uporabo umetnih otokov,
 visne od dejanske ali fiktivne okupacije ali od kakršnega koli postrojev in naprav pod njeno jurisdikcijo.
 izrecnega razglasa.
 5. Pri polaganju podmorskih kablov ali cevovodov države
 dosledno pazijo na že položene kable ali cevovode. Zlasti ne
 4. Naravna bogastva, na katera se nanaša ta del, sestojijo iz rudnih
 smejo onemogočati popravljanja že položenih kablov in cevovo-
 ter drugih neživih bogastev morskega dna in podzemlja skupaj z
 dov.
 živimi bitji, ki pripadajo sedentarnim vrstam, tj. bitjem, ki so v
 stadiju, v katerem se lahko lovijo, bodisi nepremična na morskem
 dnu ali pod njim ali pa so nesposobna za premikanje, če niso v
 stalnem fizičnem stiku z morskim dnom in podzemljem.
 Člen 80
 Umetni otoki, postroji in naprave v epikontinentalnem
 Člen 78 pasu
 Člen 60 se mutatis mutandis uporablja za umetne otoke, postroje
 Pravni položaj voda nad epikontinentalnim pasom ter in naprave v epikontinentalnem pasu.
 zračnega prostora nad njimi ter pravice in svoboščine
 drugih držav
 1. Pravice obalne države na epikontinentalnem pasu ne posegajo Člen 81
 v pravni položaj voda nad tem pasom ali zračnega prostora nad
 temi vodami.
 Vrtanje v epikontinentalnem pasu
 2. Izvrševanje pravic obalne države na epikontinentalnem pasu V epikontinentalnem pasu ima obalna država izključno pravico
 ne sme omejevati in tudi ne povzročiti neopravičenega odobravati in urejati vrtanja v vse namene.
 vmešavanja v plovbo ter v druge pravice in svoboščine drugih
 držav, navedene v tej konvenciji.
 Člen 82
 Člen 79 Plačila in prispevki glede na izkoriščanje
 epikontinentalnega pasu zunaj 200 morskih milj
 Podmorski kabli in cevovodi v epikontinentalnem pasu
 1. Obalna država plačuje ali daje prispevke v naravi za izkorišča-
 nje neživih bogastev epikontinentalnega pasu zunaj 200 morskih
 1. Vse države imajo pravico polagati podmorske kable in cevo- milj od temeljnih črt, od katerih se meri širina teritorialnega
 vode v epikontinentalnem pasu v skladu z določbami tega člena. morja.
 2. Plačila in prispevki se dajejo letno za celotno proizvodnjo na
 2. S pridržkom, da ima pravico do razumnih ukrepov zaradi raz- kraju izkoriščanja po prvih petih letih proizvodnje na tem kraju.
 iskovanja epikontinentalnega pasu, izkoriščanja njegovih narav- Za šesto leto znaša plačilo ali prispevek 1 % vrednosti ali obsega
 nih bogastev ter preprečevanja, zmanjševanja in nadziranja ones- proizvodnje na kraju izkoriščanja. Znesek se poveča za odstotek
 naževanja iz cevovodov, obalna država ne sme ovirati polaganja za vsako naslednje leto do dvanajstega leta, potem ostane 7 %.
 ali vzdrževanja teh kablov ali cevovodov. Proizvodnja ne vključuje sredstev, uporabljenih v zvezi z izkoriš-
 čanjem.
 3. Za določitev smeri za polaganje omenjenih cevovodov v epi-
 3. Država v razvoju, ki je neto uvoznica rudnega bogastva, dob-
 kontinentalnem pasu je potrebno soglasje obalne države.
 ljenega iz svojega epikontinentalnega pasu, je glede tega rudnega
 bogastva oproščena omenjenih plačil ali prispevkov.
 4. Nobena določba v tem delu ne posega v pravico obalne države,
 da določi pogoje za polaganje kablov ali cevovodov, ki prehajajo 4. Plačila ali prispevki se plačujejo prek mednarodne oblasti, ki
 na njeno območje ali v teritorialno morje, niti v njeno jurisdikcijo jih razdeli državam strankam te konvencije na podlagi meril o
 nad kabli in cevovodi, ki so položeni ali se uporabljajo v zvezi z pravični delitvi, upoštevajoč interese in potrebe držav v razvoju,
 raziskovanjem njenega epikontinentalnega pasu ali z med njimi pa zlasti tistih, ki so najmanj razvite in neobalne.
 ---pagebreak--- 284 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 Člen 83 Člen 84
 Razmejitev epikontinentalnega pasu med državami, Pomorske karte in seznami geografskih koordinat
 katerih obale so drug nasproti ali mejijo ena na drugo
 1. S pridržkom določil tega dela konvencije se črte, ki
 zaznamujejo zunanjo mejo epikontinentalnega pasu, in razmejit-
 1. Razmejitev epikontinentalnega pasu med državami, katerih vene črte, potegnjene v skladu s členom 38, vrišejo v karte v
 obale so drug nasproti ali mejijo ena na drugo, se ureja s takem merilu ali v takšnih merilih, ki so primerna za določitev nji-
 sporazumom na podlagi mednarodnega prava, kot je določeno v hove lege. Kjer je primemo, se lahko uporabijo seznami geograf-
 členu 38 statuta Mednarodnega sodišča, da bi se dosegla pravična skih točk koordinat z navedenimi geodetskimi podatki v zame-
 rešitev. njavo za omenjene črte zunanje meje ali razmejitvene črte.
 2. Če se v razumnem časovnem obdobju ne doseže sporazum, 2. Obalna država v skladu s predpisi objavi omenjene karte ali
 ravnajo zainteresirane države po postopkih, predvidenih v sezname geografskih koordinat in kopijo vsake take karte ali
 delu XV. seznama deponira pri generalnem sekretarju Združenih narodov;
 tiste, na katerih so prikazane črte, ki zaznamujejo zunanjo mejo
 epikontinentalnega pasu, pa tudi pri generalnem sekretarju Obla-
 3. Dokler se ne doseže sporazum iz odstavka 1, si zainteresirane sti.
 države v duhu razumevanja in sodelovanja vsestransko prizade-
 vajo, da bi se dosegli začasni aranžmaji praktične narave in da
 med tem prehodnim obdobjem ne ogrožajo in ne ovirajo dosege
 dokončnega sporazuma. Ti aranžmaji ne smejo škoditi dokončni Člen 85
 razmejitvi.
 Gradnja predorov
 4. Če velja med zainteresiranimi državami sporazum, se vpraša-
 nja razmejitve epikontinentalnega pasu urejajo v skladu z določ- Ta del konvencije ne posega v pravico obalne države, da izkorišča
 bami takega sporazuma. podzemlje tako, da gradi predore, ne glede na globino vode nad
 podzemljem.
 DEL V
 ODPRTO MORJE
 POGLAVJE 1 določeni s to konvencijo in drugimi pravili mednarodnega prava.
 Za obalne in neobalne države ta med drugim vsebuje:
 SPLOŠNE DOLOČBE
 (a) svobodo plovbe;
 Člen 86
 Uporaba določb tega dela (b) svobodo preletanja;
 Določbe tega dela se uporabljajo za vse dele morja, ki niso vklju-
 čeni v izključno ekonomsko cono, teritorialno morje ali notranje (c) svobodo polaganja podmorskih kablov in cevovodov v skladu
 morske vode kake države ali v arhipelaške vode kake arhipelaške z delom VI;
 države. Določbe tega člena ne pomenijo nikakršnega omejevanja
 svoboščin, ki jih uživajo vse države v izključni ekonomski coni v (d) svobodo postavljanja umetnih otokov in drugih naprav, ki jih
 skladu s členom 58. dovoljuje mednarodno pravo, v skladu z delom VI;
 Člen 87 (e) svobodo ribolova v skladu s pogoji, predpisanimi v poglavju
 2;
 Svoboda odprtega morja
 1. Odprto morje je svobodno za vse države, tako obalne kot (f) svobodo znanstvenega raziskovanja v skladu z delom VI in
 neobalne. Svoboda odprtega morja se uresničuje pod pogoji, ki so XIII.
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 285
 2. Vse države izvršujejo te svoboščine tako, da dosledno spoštu- 2. Ladja, ki plove pod zastavami dveh ali več držav, ki jih
 jejo interese drugih držav pri njihovem izvrševanju svobode odpr- uporablja po svoji izbiri, ne more nasproti nobeni tretji državi
 tega morja in pravice, ki jih vsebuje ta konvencija glede dejavnosti uveljavljati nobene od teh državnih pripadnosti in se lahko ize-
 v Coni. nači z ladjo brez državne pripadnosti.
 Člen 88 Člen 93
 Odprto morje pridržano za miroljubne namene Ladje, ki izobešajo zastavo Združenih narodov, njenih
 specializiranih agencij in Mednarodne agencije za atomsko
 energijo
 Odprto morje je pridržano za miroljubne namene.
 Določbe predhodnih členov ne vplivajo na položaj ladij, ki jih
 uradno uporabljajo Združeni narodi, njene specializirane agencije
 Člen 89 ali Mednarodna agencija za atomsko energijo in ki izobešajo
 zastavo organizacije.
 Pravna neveljavnost zahtev po suverenosti nad odprtim
 morjem
 Člen 94
 Nobena država ne more veljavno podrediti katerega koli dela
 odprtega morja svoji suverenosti. Dolžnosti države zastave
 1. Vsaka država aktivno izvršuje svojo jurisdikcijo in nadzor nad
 Člen 90 ladjami lastne zastave glede upravnih, tehničnih in socialnih
 zadev.
 Pravica plovbe
 2. Vsaka država posebej:
 Vsaka država, tako obalna kot neobalna, ima pravico, da na odpr-
 tem morju plovejo ladje pod njeno zastavo. (a) vodi vpisnik ladij z imeni in podatki o ladjah, ki izobešajo
 njeno zastavo, razen tistih ladij, za katere se zaradi njihove
 majhne velikosti ne uporabljajo splošno sprejeti mednarodni
 predpisi; in
 Člen 91
 (b) ima nad vsako ladjo pod njeno zastavo, njenim poveljnikom,
 Državna pripadnost ladij častniki in posadko jurisdikcijo po svojem notranjem pravu
 glede upravnih, tehničnih in socialnih zadev v zvezi z ladjo.
 1. Vsaka država določa pogoje, pod katerimi podeljuje ladjam
 svojo državno pripadnost, pogoje za vpis v vpisnik na svojem 3. Vsaka država sprejema za ladje, ki plovejo pod njeno zastavo,
 ozemlju ter pravico, da izobešajo njeno zastavo. Ladje imajo potrebne ukrepe, da bi zagotovila varnost na morju; med drugim
 državno pripadnost tiste države, katere zastavo so upravičene se to nanaša na:
 izobešati. Med državo in ladjo mora biti resnična zveza.
 (a) konstrukcijo in opremo ladij in njihovo sposobnost za plovbo;
 2. Vsaka država izda ladjam, ki jim je podelila pravico izobešati
 svojo zastavo, ustrezne listine.
 (b) sestavo, delovne pogoje in usposabljanje posadke, pri čemer je
 treba upoštevati ustrezne mednarodne akte;
 Člen 92
 (e) uporabo signalov, vzdrževanje zvez in preprečevanje trčenj.
 Status ladij
 4. Ti ukrepi vključujejo tudi tiste, ki so potrebni, da se zagotovi:
 1. Ladje plujejo pod zastavo ene same države in so na odprtem
 morju, razen v izjemnih okoliščinah, ki so izrecno določene v (a) da pooblaščeni ladijski inšpektor pregleda vsako ladjo, preden
 mednarodnih sporazumih ali tej konvenciji, podrejene njeni se vpiše v vpisnik in po vpisu v določenih časovnih obdobjih,
 izključni jurisdikciji. Ladja ne sme spremeniti svoje zastave med ter da ima vsaka ladja take karte, navtične publikacije,
 potovanjem ali ob vmesnem postanku v kaki luki, razen če gre za navigacijsko opremo in instrumente, ki omogočajo varno
 resničen prenos lastnine ali za spremembo vpisa v vpisniku. plovbo ladje;
 ---pagebreak--- 286 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 (b) da je vsaka ladja pod odgovornostjo poveljnika ladje in čast- Člen 97
 nikov z ustrezno stopnjo izobrazbe, zlasti za upravljanje ladje,
 plovbo, zveze in pomorsko tehniko ter da posadka po svoji
 usposobljenosti in številu ustreza tipu, velikosti, strojem in Kazenska jurisdikcija zaradi trčenja ali katere koli druge
 opremi ladje; plovbne nezgode
 (c) da poveljnik, častniki in v ustrezni meri tudi posadka dobro 1. Če pride do trčenja ali kakršne koli druge plovbne nezgode
 poznajo vse veljavne mednarodne predpise ter da se od njih ladje na odprtem morju, ki ima za posledico kazensko ali disci-
 zahteva, da spoštujejo te predpise o varnosti življenja na plinsko odgovornost poveljnika ladje ali katere koli druge osebe
 morju, preprečevanju trčenj, preprečevanju, zmanjševanju in v službi na ladji, se lahko začne kazenski ali disciplinski postopek
 nadziranju onesnaževanja morja ter vzdrževanju radijskih proti tem osebam samo pred sodnimi ali upravnimi organi bodisi
 zvez. države ladjine zastave bodisi države, katere državljan je ta oseba.
 2. Država, ki je izdala kapitansko spričevalo ali spričevalo o uspo-
 5. Pri sprejemanju ukrepov, na katere napotujeta odstavek 3 in 4,
 sobljenosti ali dovolilnico je edina pristojna, da v disciplinskih
 mora vsaka država ravnati v skladu s splošno sprejetimi medna-
 zadevah po rednem pravnem postopku izreče odvzem teh listin,
 rodnimi predpisi, postopki in prakso ter ukreniti vse, kar je
 in to celo tedaj, če njihov imetnik ni državljan države, ki jih je
 potrebno, da bi se zagotovilo njihovo spoštovanje.
 izdala.
 6. Država, ki opravičeno misli, da glede kake ladje ni izvršena 3. Zaustavitev ali zadržanje ladje lahko zaukažejo, tudi če gre le
 ustrezna jurisdikcija niti nadzor, lahko o teh dejstvih obvesti za preiskovalno dejanje, samo organi države ladjine zastave.
 državo zastave. Ko je prejela tako obvestilo, razišče država zastave
 zadevo in po potrebi ukrene vse, kar je potrebno, da bi se položaj
 popravil.
 Člen 98
 7. Vsaka država začne preiskavo, ki jo vodi ali ki se vodi pred Dolžnost nuditi pomoč
 primerno kvalificirano osebo ali osebami, v zvezi z vsako
 pomorsko nesrečo ali plovbno nezgodo na odprtem morju, v
 katero je vpletena ladja njene zastave, ki pa je povzročila izgubo 1. Vsaka država nalaga poveljniku ladje, ki plove pod njeno
 življenj ali resno prizadela državljane druge države ali prizadela zastavo, dolžnost, da v taki meri, kot je to mogoče brez resne
 resno škodo ladjam ali napravam druge države ali morskemu nevarnosti za ladjo, posadko ali potnike:
 okolju. Država zastave in druga država sodelujeta pri vodenju vsa-
 kega preiskovalnega postopka, ki ga izvaja ta druga država zaradi
 (a) pomaga vsaki osebi, ki jo najde v morju v življenjski nevar-
 vsake take pomorske nesreče ali plovbne nezgode.
 nosti;
 (b) gre z vso možno hitrostjo na pomoč osebam, ki so v nevar-
 nosti, če je obveščen o tem, da so potrebne pomoči, kolikor
 Člen 95 se da od njega utemeljeno pričakovati tako delovanje;
 Imuniteta vojnih ladij na odprtem morju (c) pomaga po trčenju drugi ladji, njeni posadki in njenim potni-
 kom ter, če je to mogoče, sporoči drugi ladji ime svoje lastne
 ladje, njeno vpisno luko in najbližjo luko, v kateri se bo
 zaustavila.
 Vojne ladje uživajo na odprtem morju popolno imuniteto glede
 jurisdikcije vsake druge države, razen države lastne zastave.
 2. Vsaka obalna država podpira ustanavljanje, delo in vzdrževa-
 nje ustrezne in učinkovite iskalne in reševalne službe, ki naj zago-
 tovi varnost na morju in nad njim, in bo v ta namen - kjer to zah-
 tevajo okoliščine - sklenila s sosednimi državami regionalne
 Člen 96 sporazume o vzajemnem sodelovanju.
 Imuniteta ladij, ki se uporabljajo samo za vladno
 netrgovsko službo Člen 99
 Prepoved prevoza sužnjev
 Ladje, ki so last države, ali ladje, ki jih država uporablja,
 uporabljajo pa se samo za vladno netrgovsko službo, uživajo na
 odprtem morju popolno imuniteto glede jurisdikcije vsake druge Vsaka država je dolžna učinkovito ukrepati, da prepreči in kaz-
 države, razen države lastne zastave. nuje prevoz sužnjev na ladjah, ki so upravičene pluti pod njeno
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 287
 zastavo, ter da prepreči nedovoljeno uporabo njene zastave v ta letalo, ki sta bila uporabljena za izvršitev kakega takega dejanja,
 namen. Vsak suženj, ki se zateče na ladjo katere koli zastave, dokler sta v oblasti oseb, krivih za to dejanje.
 jeipso facto svoboden.
 Člen 104
 Člen 100
 Ohranitev ali izguba državne pripadnosti piratske ladje ali
 Dolžnost sodelovanja zaradi preprečevanja piratstva letala
 Vse države sodelujejo, kolikor najbolj morejo, pri zatiranju Ladja ali letalo lahko ohranita svojo pripadnost kljub temu, da sta
 piratstva na odprtem morju ali v katerem koli drugem območju, postala piratska ladja ali letalo. Ohranitev ali izguba državne pri-
 ki ni pod oblastjo nobene države. padnosti se ravnata po zakonu države, ki jima je podelila to
 državno pripadnost.
 Člen 101
 Člen 105
 Definicija piratstva
 Zaseg piratske ladje ali letala
 Piratstvo pomenijo naslednja dejanja:
 Vsaka država lahko na odprtem morju ali na vsakem drugem
 (a) vsako protipravno dejanje nasilja, zadrževanja ali kakršnega območju, ki ni pod oblastjo nobene države, zaseže piratsko ladjo
 koli plenjenja, ki ga storijo v osebne namene posadka ali ali letalo oziroma ladjo ali letalo, ki sta bila ugrabljena s piratstvom
 potniki zasebne ladje ali zasebnega letala in je naperjeno: in sta v oblasti piratov, ter aretira osebe in zaseže imetje na njih.
 Sodišča države, ki je izvršila zaseg, lahko odločijo o kaznih, ki naj
 (i) na odprtem morju zoper drugo ladjo ali letalo ali zoper se izrečejo, ter o tem, kaj naj se ukrene zoper ladje, letalo ali ime-
 osebe oziroma imetje, ki so na ladji ali letalu; tje glede na pravice tretjih oseb, ki so ravnale v dobri veri.
 (ii) zoper ladjo ali letalo, osebe ali imetje na kraju, ki ni pod
 oblastjo nobene države;
 Člen 106
 (b) vsako dejanje prostovoljnega sodelovanja pri uporabi ladje ali
 letala, če storilec ve za dejstva, spričo katerih ima taka ladja ali Odgovornost za zaseg brez zadostnih razlogov
 letalo značaj piratske ladje ali letala;
 Če sta bila ladja ali letalo zaradi suma piratstva zasežena brez
 (c) vsako dejanje, ki spodbuja ali namerno olajšuje izvrševanje zadostnih razlogov, je država, ki je zasegla ladjo ali letalo, odgo-
 dejanj, opisanih v odstavkih (a) ali (b). vorna državi, katere pripadnost ima ladja ali letalo, za vso izgubo
 ali škodo, ki ju je povzročil zaseg.
 Člen 102
 Člen 107
 Piratstvo vojne ladje, državne ladje ali državnega letala,
 katerega posadka se je uprla
 Ladje in letala, ki so pooblaščena za zaseg zaradi piratstva
 Dejanja piratstva, opisana v členu 101, ki jih stori vojna ladja,
 državna ladja ali državno letalo, na katerih je zagospodarila nji- Zaseg zaradi piratstva smejo izvršiti samo vojne ladje ali vojna
 hova posadka, ki se je uprla, so izenačena z dejanji, ki jih stori letala ali druge ladje ali letala, ki so jasno zaznamovana in ki jih je
 zasebna ladja ali letalo. mogoče prepoznati, da so v vladni službi in so za to pooblaščeni.
 Člen 103 Člen 108
 Definicija piratske ladje ali letala Nedovoljen promet z narkotiki ali psihotropnimi snovmi
 Ladja ali letalo se šteje za piratsko ladjo ali letalo, če so ju osebe, 1. Vse države sodelujejo, da bi preprečevale nedovoljen promet z
 ki ju imajo v dejanski oblasti, namenile uporabiti za izvršitev narkotiki ali psihotropnimi snovmi, ki se opravlja z ladjami na
 kakega izmed dejanj, navedenih v členu 101. Isto velja za ladjo ali odprtem morju v nasprotju z mednarodnimi konvencijami.
 ---pagebreak--- 288 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 2. Vsaka država, ki ima zadostne razloge, da verjame, da se ladja (d) da je ladja brez državne pripadnosti; ali
 pod njeno zastavo ukvarja z nedovoljenim prometom z narkotiki
 ali psihotropnimi snovmi, lahko zahteva sodelovanje drugih
 držav, da bi se preprečil tak promet.
 (e) da je ladja, čeprav plove pod tujo zastavo ali noče izobesiti
 svoje zastave, v resnici ladja iste državne pripadnosti kot vojna
 ladja.
 Člen 109
 Nepooblaščeno oddajanje po radiu na odprtem morju
 2. V primerih iz odstavka 1 lahko vojna ladja začne preverjati, ali
 ima ladja pravico izobešati svojo zastavo. V ta namen lahko poš-
 1. Vse države sodelujejo, da bi preprečile nepooblaščeno lje k sumljivi ladji čoln pod poveljstvom oficirja. Če obstaja sum
 oddajanje po radiu na odprtem morju. tudi potem, ko se preverijo listine, sme na ladji preiti k nadalj-
 njemu pregledovanju, ki se mora opraviti z vso možno
 obzirnostjo.
 2. V tej konvenciji pomeni „nepooblaščeno oddajanje po radiu“
 oddajanje radijskih zvočnih ter televizijskih sporedov z ladje ali
 naprave na odprtem morju, ki je namenjeno širši javnosti, v
 nasprotju z mednarodnimi predpisi, kar pa ne zadeva oddajanja 3. Če se pokaže, da sum ni utemeljen in če pregledana ladja ni
 klica na pomoč v stiski. storila ničesar, kar bi ga opravičevalo, ji je treba povrniti vsako
 izgubo ali škodo, ki bi jo bila utrpela.
 3. Vsaka oseba, ki se ukvarja z nepooblaščenim oddajanjem po
 radiu, se lahko privede pred sodišče:
 4. Te določbe se mutatis mutandis uporabljajo za vojaško letalo.
 (a) države ladjine zastave;
 (b) države, v kateri je vpisana naprava; 5. Te določbe se uporabljajo za vse druge po predpisih poobla-
 ščene ladje ali letala, ki so jasno zaznamovana in se lahko prepo-
 znajo kot ladje ali zrakoplovi v službi vlade.
 (c) države, katere državljan je oseba;
 (d) vsake države, v kateri se oddaja lahko sprejema; ali
 Člen 111
 (e) vsake države, v kateri so motene dovoljene radijske zveze.
 4. Država, ki ima jurisdikcijo po odstavku 3 sme v skladu s čle- Pravica do pregona
 nom 110 aretirati na odprtem morju vsako osebo ali zaseči ladjo,
 ki nepooblaščeno oddaja po radiu, in zaseči oddajno aparaturo.
 1. Pregon tuje ladje se lahko začne, če imajo pristojne oblasti
 obalne države tehtne razloge za domnevo, da je ta ladja kršila
 Člen 110 zakone in druge predpise te države. Pregon je treba začeti, dokler
 je tuja ladja ali kak njen čoln v notranjih vodah v arhipelaških
 vodah v teritorialnem morju ali zunanjem pasu države, ki
 Pravica do pregleda preganja, in se lahko nadaljuje zunaj teritorialnega morja ali zuna-
 njega pasu samo s pogojem, da ni bil prekinjen. Ni treba, da bi
 bila ladja, ki zaukaže ustavitev, tudi sama v teritorialnem morju
 1. Razen primerov, ko je intervencija utemeljena po pogodbi, ali zunanjem pasu takrat, ko tuja ladja, ki plove v teritorialnem
 vojna ladja, ki sreča na odprtem morju tujo ladjo, ki ni ladja s pra- morju ali zunanjem pasu, prejme nalog, naj se ustavi. Če je tuja
 vico do popolne imunitete v skladu s členom 95 in 96, te ladje ne ladja v zunanjem pasu, določenem v členu 33, se pregon lahko
 sme pregledati, če ni resnega razloga za sum: začne samo zaradi kršitve pravic, za katerih zaščito je bil ome-
 njeni pas ustanovljen.
 (a) da se ladja ukvarja s piratstvom;
 (b) da se ladja ukvarja s trgovino s sužnji; 2. Pravica do pregona se mutatis mutandis uporablja v izključni
 ekonomski coni ali na epikontinentalnem pasu, vštevši tudi var-
 nostne cone okrog postrojev na epikontinentalnem pasu, če so
 (c) da se ladja ukvarja z nepooblaščenim oddajanjem po radiu, bili kršeni zakoni in drugi predpisi obalne države, ki se uporabljajo
 država zastave vojne ladje pa ima jurisdikcijo na podlagi čle- v skladu s to konvencijo v izključni ekonomski coni ali epikonti-
 nom 109; nentalnem pasu, vštevši tudi omenjene varnostne cone.
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 289
 3. Pravica do pregona preneha, kakor hitro preganjana ladja 2. Odstavek 5 člena 79 se uporablja za te kable in cevovode.
 vplove v teritorialno morje lastne države ali kake tretje države.
 4. Pregon se šteje, da je začet, le tedaj, če se je ladja, ki preganja,
 s primernimi sredstvi, s katerimi razpolaga, prepričala o tem, da Člen 113
 je preganjana ladja ali eden njenih čolnov ali druga plovila, ki
 delujejo v skupini in uporabljajo preganjano ladjo kot matično
 ladjo, znotraj meja teritorialnega morja ali če gre za tak primer v
 zunanjem pasu ali izključni ekonomski coni ali nad Prekinitev ali poškodovanje podmorskih kablov ali
 epikontinentalnim pasom. Pregon se sme začeti šele potem, ko je cevovodov
 bil dan viden ali slišen znak ža ustavitev iz oddaljenosti, s katere
 ga tuja ladja more videti ali slišati.
 Vsaka država sprejme zakone in predpise, s katerimi določi, da je
 kaznivo, če ladja njene zastave ali oseba, ki je pod njeno jurisdik-
 5. Pravico do pregona smejo izvrševati samo vojne ladje ali vojna cijo, naklepno ali iz zakrivljene malomarnosti prekine ali poško-
 letala ali druge ladje ali letala, ki so jasno zaznamovana in se lahko duje podmorski kabel na odprtem morju, kar bi utegnilo imeti za
 prepoznajo, da so v službi vlade in so za to posebej pooblaščena. posledico prekinitev ali oviranje brzojavnih ali telefonskih zvez,
 ali če na podoben način prekine ali poškoduje cevovod ali pod-
 morski vod visoke napetosti. Ta določba se uporablja tudi za
 postopke, ki merijo na povzročitev ali omogočajo povzročitev
 6. Če izvršuje pregon letalo: takih prekinitev ali škode. Ne uporablja pa se za tiste prekinitve
 ali poškodbe, katerih storilci so imeli samo upravičen namen
 varovati svoje življenje ali varnost svojih ladij, potem ko so
 (a) se določbe od odstavka 1 do 4 uporabljajo mutatis mutandis;
 ukrenili iz previdnosti vse, da bi se izognili takim prekinitvam ali
 poškodbam.
 (b) mora letalo, ki zapove ustavitev, sam aktivno preganjati ladjo,
 dokler kaka ladja ali letalo obalne države, ki ju je poklicalo
 letalo, ne prispe, da prevzame pregon, če samo letalo ne more
 zaustaviti ladje. Zato, da bi bila upravičena zaustavitev ladje
 zunaj teritorialnega morja, ni dovolj, da jo je letalo samo
 odkrilo pri kršitvi ali kot sumljivo za kršitev, če je ni obenem Člen 114
 pozvalo, naj se ustavi, in jo preganjalo ali letalo samo ali drugo
 letalo ali ladje, ki nadaljujejo pregon brez prekinitve.
 Prekinitev ali poškodovanje podmorskega kabla ali
 cevovoda, ki jo povzroči lastnik drugega kabla ali
 7. Če je bila ladja zaustavljena na območju, ki je pod jurisdikcijo cevovoda
 neke države, in spremljana proti luki te države z namenom, da bi
 pristojni organi opravili preiskavo, ni mogoče zahtevati njene
 izpustitve samo zato, ker je bila ladja na svoji poti skozi del
 izključne ekonomske cone ali odprtega morja spremljana, če je
 Vsaka država sprejme potrebne zakone in predpise, da osebe pod
 bilo to glede na okoliščine nujno.
 njeno jurisdikcijo, ki so lastniki kabla ali cevovoda v odprtem
 morju in katere s polaganjem ali popravljanjem tega kabla ali
 cevovoda povzročijo prekinitev ali poškodbo drugega kabla ali
 cevovoda, nosijo stroške za popravilo.
 8. Če je bila ladja ustavljena ali zaustavljena zunaj teritorialnega
 morja v okoliščinah, ki ne opravičujejo izvrševanja pravice do
 pregona, ji je treba povrniti vsako izgubo ali škodo, ki bi jo zaradi
 tega utrpela.
 Člen 115
 Člen 112
 Odškodnina za izgubo, ki je nastala zaradi izogibanja, da bi
 se prizadela škoda podmorskemu kablu ali cevovodu
 Pravica polaganja podmorskih kablov in cevovodov
 Vsaka država sprejme potrebne zakone in predpise, da bi lastnik
 1. Vsaka država ima pravico na dno odprtega morja zunaj kabla ali cevovoda povrnil škodo lastnikom ladij, ki lahko doka-
 epikontinentalnega pasu polagati podmorske kable in cevovode. žejo, da so žrtvovali sidro, mrežo ali kako drugo ribiško pripravo,
 ---pagebreak--- 290 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 da ne bi poškodovali kakega podmorskega kabla ali cevovoda, živa bogastva na istem območju, se pogajajo, da bi sprejele
 čeje lastnik ladje poprej sprejel vse razumne varnostne ukrepe. potrebne ukrepe za ohranjanje teh živih bogastev. V ta namen na
 primeren način sodelujejo pri ustanavljanju subregionalnih ali
 regionalnih ribiških organizacij.
 POGLAVJE 2
 Člen 119
 OHRANJANJE IN GOSPODARJENJE Z ŽIVIMI BOGASTVI
 ODPRTEGA MORJA Ohranjanje živih bogastev odprtega morja
 1. Pri določanju dopustnega ulova in drugih ukrepov za ohranja-
 Člen 116 nje živih bogastev odprtega morja države:
 (a) sprejemajo ukrepe, s katerimi naj bi na podlagi najboljših
 Pravica do ribolova na odprtem morju
 znanstvenih podatkov, s katerimi razpolagajo zainteresirane
 države, obdržale ali obnavljale populacije lovljivih vrst na
 Vsaka država ima pravico, da njeni državljani sodelujejo pri ribo-
 tistih ravneh, ki lahko zagotovijo najvišji možen donos, za
 lovu na odprtem morju, v skladu:
 katerega so pogoj ustrezni ekološki in gospodarski dejavniki,
 (a) s svojimi pogodbenimi obveznostmi; pri čemer upoštevajo posebne zahteve držav v razvoju in
 načine ribolova, vzajemno odvisnost jat in vse splošno
 (b) s pravicami in dolžnostmi ter interesi obalnih držav, ki so med priporočene subregionalne ali regionalne ali svetovne mini-
 drugim predvidene v odstavku 2 člena 63 ter členih 64 malne standarde;
 do 67; in
 (b) skrbijo o tem, kako bodo ti ukrepi učinkovali na tiste vrste, ki
 (c) z določbami tega poglavja. so povezane z vrstami, ki se lovijo, ali so odvisne od njih, da
 bi se obdržale ali obnavljale populacije teh sorodnih ali odvis-
 nih vrst nad ravnjo, do katere utegne biti njihova reproduk-
 Člen 117 cija resno ogrožena,
 Dolžnost držav, da za svoje državljane sprejmejo ukrepe 2. Razpoložljivi znanstveni podatki, statistike o lovu in ribolov-
 za ohranjanje živih bogastev odprtega morja nem prizadevanju ter druga dejstva, pomembna za ohranjanje
 ribjih jat, se pošiljajo in redno izmenjavajo prek pristojnih med-
 Vsaka država mora sprejeti take ukrepe ali sodelovati z drugimi narodnih organizacij, subregionalnih, regionalnih ali svetovnih,
 državami pri sprejemanju takih ukrepov za svoje državljane, ki so kjer je to primerno, in s sodelovanjem vseh zainteresiranih držav.
 potrebni za ohranjanje živih bogastev odprtega morja.
 3. Zainteresirane države zagotavljajo, da z ukrepi za ohranjanje
 in njihovo izvajanje niti pravno niti dejansko ne diskriminirajo
 Člen 118 ribičev katere koli države.
 Sodelovanje držav pri ohranjanju in gospodarjenju z
 živimi bogastvi Člen 120
 Morski sesalci
 Države med seboj sodelujejo pri ohranjanju in gospodarjenju z
 živimi bogastvi na območjih odprtega morja. Države, katerih Člen 56 se uporablja tudi za ohranjanje morskih sesalcev v odpr-
 državljani izkoriščajo ista živa bogastva ali izkoriščajo različna tem morju in za gospodarjenje z njimi.
 DEL VII
 REŽIM OTOKOV
 Člen 121
 Režim otokov
 1. Otok je naravni del kopnega, ki ga obdaja voda in je suh ob visokih vodah.
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 291
 2. Razen v primerih, navedenih v odstavku 3, se teritorialno morje, zunanji pas, izključna ekonomska cona in
 epikontinentalni pas otoka določajo po določbah te konvencije, ki se uporabljajo za drugo kopensko območje.
 3. Čeri, na katerih človek ne more živeti niti na njih ni možno lastno gospodarsko življenje, nimajo izključne
 ekonomske cone ali epikontinentalnega pasu.
 DEL IX
 ZAPRTA ALI POLZAPRTA MORJA
 Člen 122
 Definicija
 V tej konvenciji pomeni izraz „zaprto ali polzaprto morje“ zaliv, bazen ali morje, ki ga obdaja dvoje ali več držav
 in je povezano z drugim morjem ali oceanom z ozkim prehodom, ali je v celoti ali pretežno sestavljeno iz
 teritorialnih morij in izključnih ekonomskih con dveh ali več obalnih držav.
 Člen 123
 Sodelovanje obalnih držav ob zaprtih ali polzaprtih morjih
 Države ob zaprtih ali polzaprtih morjih naj bi pri uresničevanju svojih pravic in izpolnjevanju svojih dolžnosti med
 seboj sodelovale na podlagi te konvencije. V ta namen si prizadevajo, da neposredno ali prek ustrezne regionalne
 organizacije:
 (a) usklajujejo gospodarjenje, ohranjanje, raziskovanje in izkoriščanje živih bogastev morja;
 (b) usklajujejo izvrševanje svojih pravic in dolžnosti pri varovanju in ohranjanju morskega okolja;
 (c) usklajujejo svoje politike znanstvenih raziskovanj in, kjer je to primerno, sprejmejo skupne programe
 znanstvenega raziskovanja območja;
 (d) na ustrezen način povabijo druge zainteresirane države ali mednarodne organizacije, naj z njimi sodelujejo pri
 uresničevanju določb tega člena.
 DEL X
 PRAVICA NEOBALNIH DRŽAV DO PRISTOPA K MORJU IN OD MORJA TER SVOBODA
 TRANZITA
 Člen 124 (b) „tranzitna država“ je država z morsko obalo ali brez nje, ki leži
 med neobalno državo in morjem, prek območja katere poteka
 promet v tranzitu;
 Uporaba izrazov
 1. V tej konvenciji imajo naslednji izrazi tale pomen:
 (c) „promet v tranzitu“ je tranzit oseb, prtljage, blaga in prevoz-
 (a) „neobalna država“ je država, ki nima morske obale; nih sredstev čez območje ene ali več tranzitnih držav, kadar je
 ---pagebreak--- 292 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 tranzit čez to območje poleg prekladanja, skladiščenja, delitve Člen 127
 tovora ali spreminjanja načina prevoza ali brez tega le del
 celotnega potovanja, ki se začne ali konča znotraj območja
 Carine, takse in druge pristojbine
 neobalne države;
 1. Promet v tranzitu je oproščen vseh carin, taks ali drugih pri-
 (d) „prevozna sredstva“ pomenijo: stojbin, razen pristojbin za posebne storitve, opravljene v zvezi s
 takim prometom.
 (i) železniška transportna sredstva, plovila za prevoz po
 morju, jezerih in rekah ter cestna vozila; 2. Za prevozna sredstva v tranzitu in druge ugodnosti, predvi-
 dene za neobalne države, ki jih te tudi izkoriščajo, ne smejo veljati
 takse ali pristojbine, ki bi bile višje od tistih, ki se pobirajo za
 (ii) nosače in tovorno živino, kjer tako nalagajo krajevne raz- uporabo prevoznih sredstev tranzitne države.
 mere.
 2. Neobalne države in tranzitne države se lahko med seboj spo- Člen 128
 razumejo, da med prevozna sredstva vključijo cevovode in
 plinovode ter druga prevozna sredstva, ki niso navedena v prvem Proste cone in druge carinske olajšave
 odstavku.
 Zaradi ugodnejšega prometa v tranzitu v vstopnih in izstopnih
 lukah tranzitnih držav se lahko s sporazumi med temi državami
 in neobalnimi državami predvidijo proste cone ali druge carinske
 Člen 125
 olajšave.
 Pravica do pristopa k morju in od morja ter svoboda
 tranzita
 Člen 129
 1. Neobalne države imajo pravico do pristopa k morju in od Sodelovanje pri graditvi in izpopolnitvi prevoznih
 morja zaradi uresničevanja pravic, predvidenih s to konvencijo, in sredstev
 tudi pravice, ki se nanašajo na svobodo odprtega morja in skupno
 dediščino človeštva. V ta namen uživajo neobalne države svobodo
 tranzita čez območja tranzitnih držav z vsemi prevoznimi Če kaka tranzitna država nima prevoznih sredstev za realizacijo
 sredstvi. svobode tranzita ali če obstoječa sredstva, vštevši luške naprave in
 opremo, v kakršnem koli pogledu ne ustrezajo, lahko zainteresi-
 rane tranzitne in neobalne države sodelujejo pri graditvi in izpo-
 polnitvi teh sredstev.
 2. Zainteresirane neobalne države in tranzitne države se na pod-
 lagi dvostranskih, subregionalnih in regionalnih sporazumov spo-
 razumejo o pogojih in modalitetah uresničevanja svobode tran-
 zita. Člen 130
 Ukrepi, da se preprečijo ali odpravijo zamude ali druge
 3. Tranzitne države imajo pri izvajanju svoje popolne suvereno-
 tehnične težave v tranzitnem prometu
 sti na svojem območju pravico ukreniti vse, kar je potrebo, da bi
 zagotovile, da pravice in olajšave, ki jih določa ta del za neobalne
 države, ne bi na kakršen koli način posegale v njihove legitimne 1. Tranzitne države sprejmejo vse ustrezne ukrepe, da bi se izog-
 interese. nile zamudam ali dragim tehničnim težavam v tranzitnem pro-
 metu.
 Člen 126 2. Če pride do takih zamud ali težav, sodelujejo pristojni organi
 tranzitnih držav in neobalnih držav, da se čimprej odpravijo.
 Izključitev uporabe klavzule o državi z največjimi
 ugodnostmi
 Člen 131
 Glede določb te konvencije in posebnih sporazumov, ki se nana- Enako obravnavanje v morskih lukah
 šajo na izvrševanje pravice do pristopa k morju in od morja, s
 katerimi se ustanavljajo pravice in olajšave zaradi posebne geo-
 grafske lege neobalnih držav, se ne uporablja klavzula o državi z Ladje, ki imajo izobešeno zastavo neobalnih držav, se obravna-
 največjimi ugodnostmi. vajo enako kot druge tuje ladje v morskih lukah.
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 293
 Člen 132 stranke te konvencije sporazumele ali jih je kaka država stranka
 odobrila. Ta konvencija ravno tako ni ovira, da se v prihodnosti
 Dodeljevanje večjih tranzitnih olajšav dodelijo večje olajšave.
 Ta konvencija v ničemer ne odpravlja tranzitnih olajšav, ki so
 večje od olajšav, ki so predvidene v njej, o katerih pa so se države
 DEL XI
 CONA
 POGLAVJE 1 POGLAVJE 2
 SPLOŠNE DOLOČBE NAČELA PRAVNEGA UREJANJA CONE
 Člen 133 Člen 136
 Uporaba izrazov
 Skupna dediščina človeštva
 V tem delu:
 Cona in njena bogastva so skupna dediščina človeštva.
 (a) so „bogastva“ vsa trdna, tekoča ali plinasta mineralna bogastva
 in situ v Coni, na morskem dnu ali pod njim, vštevši tudi
 polimetalne gomolje;
 Člen 137
 (b) bogastva, potem ko so pridobljena iz Cone, se označujejo kot
 „rude“.
 Pravni položaj Cone in njenih bogastev
 Člen 134 1. Države ne smejo zahtevati niti izvrševati suverenosti ali
 suverenih pravic nad katerim koli delom Cone ali nad njenimi
 bogastvi, niti si ne smejo države ali fizične ali pravne osebe
 Doseg uporabe tega dela konvencije prilastiti katerega koli njenega dela. Taka zahteva ali izvrševanje
 suverenosti ali suverenih pravic ali tako prilaščanje se ne prizna-
 1. Ta del se nanaša na Cono. vajo.
 2. Dejavnosti v Coni se urejajo z določbami tega dela. 2. Vse pravice do bogastva pripadajo človeštvu kot celoti, v
 katerega imenu deluje Oblast. Ta bogastva ne morejo biti
 odsvojena. Rude, pridobljene iz Cone, pa se smejo odsvojiti le v
 3. Obveznosti glede deponiranja in objavljanja pomorskih kart skladu z določbami tega dela ter v skladu s pravili, predpisi in
 ali seznamov geografskih koordinat, s katerimi se prikazujejo postopki Oblasti.
 meje iz odstavka 1 člena 1, so navedene v delu VI.
 3. Nobena država ali fizična ali pravna oseba ne sme zahtevati,
 4. Določbe tega člena ne posegajo v določanje zunanjih meja
 pridobiti ali izvrševati pravic do rud, dobljenih iz Cone, drugače
 epikontinentalnega pasu v skladu z delom VI in ne v veljavnost
 kot v skladu z določbami tega dela. V nasprotnem primeru se ne
 sporazuma o določanju meja med državami, katerih obale so
 priznajo nikakršne zahteve take vrste niti prilaščanje ali izvrše-
 druga drugi nasproti ali mejijo ena na drugo.
 vanje teh pravic.
 Člen 135
 Člen 138
 Pravni položaj voda in zračnega prostora nad Cono
 Splošno ravnanje držav glede na Cono
 Niti določbe tega dela niti pravice, ki se priznavajo ali izvršujejo
 na njihovi podlagi, ne vplivajo na pravni položaj voda nad Cono V interesu ohranitve miru in varnosti, napredka mednarodnega
 ali na pravni položaj zračnega prostora nad temi vodami. sodelovanja in vzajemnega razumevanja naj bo splošno ravnanje
 ---pagebreak--- 294 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 držav glede na Cono v skladu z določbami tega dela, z načeli usta- 2. Oblast skrbi za pravično delitev finančnih in drugih
 novne listine Združenih narodov ter drugimi pravili mednarod- gospodarskih koristi, dobljenih z dejavnostmi v Coni, prek
 nega prava. katerega koli primernega mehanizma na temeljih nediskrimina-
 cije v skladu z odstavkom 2 člena 160 pod (f) (i).
 Člen 139 Člen 141
 Uporaba Cone izključno v miroljubne namene
 Odgovornost, da se zagotovi spoštovanje določb in
 zavezanost za povračilo škode
 Ker se uporablja izključno v miroljubne namene, je Cona
 dostopna vsem državam, obalnim ali neobalnim, brez diskrimi-
 nacije in škode za druge določbe tega dela.
 1. Države stranke morajo zagotoviti, da bodo dejavnosti v Coni
 potekale v skladu z določbami tega dela, bodisi da gre za
 dejavnosti držav strank, državnih podjetij, fizičnih ali pravnih
 oseb, ki so državljani držav strank ali so pod njihovim dejanskim Člen 142
 nadzorom ali pod nadzorom njihovih državljanov. Enako odgo-
 vornost imajo mednarodne organizacije za svoje dejavnosti v
 Coni. Pravice in zakoniti interesi obalnih držav
 1. Dejavnosti v Coni, ki se nanašajo na nahajališča naravnih
 2. Ne da bi to posegalo v načela mednarodnega prava in v bogastev v Coni, ki ležijo prek meja območij državne jurisdikcije,
 določbe člena 22 aneksa III, je treba škodo, ki je nastala, ker država se opravljajo z ustreznim upoštevanjem pravic in zakonitih inte-
 stranka ali mednarodna organizacija ni izpolnjevala obveznosti iz resov obalne države, prek katere območja ležijo nahajališča.
 določb tega dela, obvezno povrniti. Države stranke ali medna-
 rodne organizacije, ki sodelujejo, so odgovorne nerazdelno.
 Vendar pa država stranka ni dolžna povrniti škode, ki jo je 2. Da bi se izognili poseganju v navedene pravice in zakonite
 povzročila oseba, ki ni spoštovala določb tega dela, za katero interese, se organizirajo posvetovanja z zainteresirano državo,
 jamči po odstavku člena 153 pod (b), če je država stranka ukre- vštevši sistem predhodnega naznanila. Za dejavnosti v Coni,
 nila vse potrebno in ustrezno, da bi zagotovila učinkovito spo- zaradi katerih utegne priti do izkoriščanja bogastev, ki ležijo na
 štovanje določb v skladu z odstavkom 4 člena 153 in odstavkom območju državne jurisdikcije, je potrebno poprejšnje soglasje
 3 člena 4 aneksa III. obalne države.
 3. Niti določbe tega dela niti pravice, priznane ali izvajane na tej
 3. Države stranke, ki so članice mednarodnih organizacij, podlagi, ne posegajo v pravico obalnih držav, da v skladu z
 ustrezno ukrepajo, da bi zagotovile, da organizacije, katerim pri- ustreznimi določbami dela XII sprejmejo ukrepe, ki utegnejo biti
 padajo, uporabljajo določbe tega člena. potrebni, da bi se preprečila, zmanjšala ali odpravila resna in
 neposredna nevarnost za njihove obale ali za interese v zvezi z
 njimi, ki povzročajo onesnaženje ali grožnja z onesnaženjem ali
 drugimi nevarnimi pojavi, ki izvirajo od dejavnosti v Coni ali ki
 jih te povzročajo.
 Člen 140
 Člen 143
 Dobrobit človeštva
 Znanstveno raziskovanje morja
 1. Kot je to posebej določeno v tem delu, se dejavnosti v Coni
 1. Znanstveno raziskovanje morja v Coni se opravlja izključno v
 izvajajo v dobrobit človeštva kot celote ne glede na zemljepisno
 miroljubne namene in v dobrobit človeštva kot celote v skladu z
 lego držav, bodisi da gre za obalne ali neobalne, pri čemer se upo-
 določbami dela XIII.
 števajo zlasti interesi in potrebe držav v razvoju in narodov, ki še
 niso pridobili popolne neodvisnosti ali drugega samoupravnega
 položaja, ki ga Združeni narodi priznavajo v skladu z resolucijo
 1514 (XV) in drugimi ustreznimi resolucijami Generalne 2. Oblast lahko opravlja znanstveno raziskovanje morja in boga-
 skupščine. stev v Coni in v ta namen sklepa pogodbe. Oblast izboljšuje
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 295
 in spodbuja znanstveno raziskovanje morja v Coni ter usklajuje in (b) ukrepe, usmerjene v pospeševanje tehnologije Podjetja in
 širi rezultate takih raziskovanj in analiz, kadar so jih dostopni. domače tehnologije držav v razvoju, zlasti pa tiste, ki omogo-
 čajo osebju Podjetja in osebju iz držav v razvoju, da se uspo-
 sablja v znanstvenem raziskovanju morja in tehnologiji ter da
 3. Države stranke lahko opravljajo znanstveno raziskovanje popolno sodeluje pri dejavnostih v Coni.
 morja v Coni. Države stranke pospešujejo mednarodno sodelo-
 vanje pri znanstvenem raziskovanju morja v Coni:
 Člen 145
 (a) s sodelovanjem pri mednarodnih programih in s spodbuja-
 njem sodelovanja osebja raznih držav in Oblasti pri znanstve-
 nem raziskovanju morja; Varovanje morskega okolja
 (b) z zagotavljanjem, da se programi razčlenijo prek Oblasti ali V skladu s to konvencijo se v zvezi z dejavnostmi v Coni sprejmejo
 drugih mednarodnih organizacij, kar je odvisno od razmer, v potrebni ukrepi, da bi se zagotovilo učinkovito varovanje mor-
 korist držav v razvoju in tehnično manj razvitih držav, in sicer skega okolja pred škodljivimi posledicami, ki utegnejo nastati
 zato, da bi: zaradi teh dejavnosti. V ta namen sprejme Oblast ustrezna pravila,
 predpise in postopke, da bi med drugim:
 (i) krepile njihove raziskovalne zmogljivosti;
 (a) preprečevala, zmanjšala in nadzorovala onesnaževanje ter
 druge nevarnosti za morsko okolje, vštevši obalo, ter motnje
 (ii) usposabljale njihovo osebje in osebje Oblasti pri razisko- ekološkega ravnotežja v morskem okolju, pri čemer posebno
 valnih metodah in pri uporabi rezultatov raziskovanja; pozornost namenja potrebi po varstvu pred škodljivimi posle-
 dicami zaradi dejavnosti, kot so vrtanje, bagranje, kopanje,
 odmetavanje odpadkov, graditev, delovanje ali vzdrževanje
 (iii) podpirale zaposlovanje njihovega kvalificiranega osebja postrojev, cevovodov in drugih naprav, namenjenih za take
 pri raziskovanju Cone; dejavnosti;
 (b) varovala in ohranjala naravna bogastva Cone in preprečevala
 (c) z učinkovitim širjenjem rezultatov raziskovanja in analiz, škodo za rastlinski in živalski svet v morskem okolju.
 kadar so dostopni, prek Oblasti ali po drugih mednarodnih
 kanalih, glede na razmere.
 Člen 146
 Člen 144
 Varovanje človeškega življenja
 Prenos tehnologije
 V zvezi z dejavnostmi v Coni je treba ukreniti vse, kar je potrebno,
 1. Oblast ukrepa v skladu s to konvencijo: da bi bilo zagotovljeno učinkovito varovanje človeškega življenja.
 V ta namen sprejme Oblast ustrezna pravila, predpise in postopke,
 da bi dopolnila veljavno mednarodno pravo v ustreznih medna-
 (a) da bi pridobila tehnologijo in znanstveno znanje, ki sta pove- rodnih pogodbah.
 zana z dejavnostmi v Coni; in
 (b) da bi izboljšala in spodbudila prenos take tehnologije in znan- Člen 147
 stvenih dognanj na države v razvoju tako, da bi imele od tega
 korist vse države stranke.
 Prilagajanje dejavnosti v Coni in morskem okolju
 2. Zato Oblast in države stranke sodelujejo pri pospeševanju pre-
 nosa tehnologije in znanstvenih dognanj, vezanih za dejavnost v 1. Dejavnosti v Coni se opravljajo z razumnim upoštevanjem
 Coni, tako da imajo od tega koristi Podjetje in države stranke. drugih dejavnosti v morskem okolju.
 Začenjajo in pospešujejo zlasti:
 2. Za postroje, ki se uporabljajo za opravljanje dejavnosti v Coni,
 (a) programe za prenos tehnologije na Podjetje in države v raz- veljajo naslednji pogoji:
 voju, ki se nanašajo na dejavnosti v Coni, vštevši med drugim
 prenos ugodnosti na Podjetje in države v razvoju za pridobi-
 tev ustrezne tehnologije pod primernimi in razumnimi (a) taki postroji se nameščajo, postavljajo ali odstranjujejo le v
 modalitetami in pogoji; skladu s tem delom in v skladu s pravili, predpisi ter postopki
 ---pagebreak--- 296 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 Oblasti. O namestitvi, postavitvi in odstranitvi takih postrojev POGLAVJE 3
 je treba dati primerno sporočilo in vzdrževati stalna
 opozorilna sredstva o njihovi navzočnosti;
 RAZVOJ BOGASTEV CONE
 (b) taki postroji se ne smejo postavljati tam, kjer bi utegniti ovi-
 rati uporabo priznanih plovnih poti, pomembnih za medna-
 rodno plovbo, ali na območjih razvitega ribolova;
 Člen 150
 (c) da bi bila zagotovljena varnost postrojev in plovbe poleg njih,
 se ustanovijo primerno označeni varnostni sektorji. Z obli-
 kami in kraji takih varnostnih sektorjev se ne smejo ustvarjati Politika dejavnosti v Coni
 pasovi, ki bi ladjam preprečevali dovoljeni pristop v posa-
 mezna morska območja ali plovbo po mednarodnih plovnih
 poteh;
 Kot je posebej določeno v določbah tega dela, se dejavnosti v Coni
 opravljajo tako, da prispevajo k zdravemu razvoju svetovnega
 (d) taki postroji se uporabljajo izključno v miroljubne namene; gospodarstva in uravnoteženi rasti mednarodne trgovine, in tako,
 da pospešujejo mednarodno sodelovanje zaradi vsestranskega
 razvoja vseh ozemelj, zlasti držav v razvoju, in da bi zagotovile:
 (e) taki postroji nimajo pravnega položaja otokov in tudi nimajo
 svojega teritorialnega morja niti njihova prisotnost ne vpliva
 na določanje mej teritorialnega morja, izključne ekonomske (a) razvoj bogastev Cone;
 cone ali epikontinentalnega pasu,
 (b) pravilno, varno in smotrno gospodarjenje z bogastvi Cone,
 vštevši učinkovito izvajanje dejavnosti v Coni in, v skladu z
 3. Druge dejavnosti v morskem okolju se opravljajo z razumnim razumnimi načeli o ohranitvi, izogibanje nepotrebnim
 upoštevanjem dejavnosti v Coni. izgubam;,
 (c) širjenje možnosti za sodelovanje pri takih dejavnostih, zlasti v
 Člen 148 skladu s členom 144 in 148;
 Sodelovanje držav v razvoju pri dejavnostih v Coni (d) udeležbo Oblasti pri prihodkih in prenos tehnologije na Pod-
 jetje in države v razvoju, kot je to predvideno s to konvencijo;
 Učinkovito sodelovanje držav v razvoju pri dejavnostih v Coni se (e) povečanje možnosti pridobivanja rud iz Cone po potrebi glede
 pospešuje na način, ki je posebej predviden v tem delu, pri čemer na pridobivanje rud iz drugih nahajališč, da bi se zagotovila
 so posebne pozornosti deležni njihovi posebni interesi in potrebe, preskrba potrošnikov takih rud;
 med temi državami pa zlasti potrebe neobalnih držav in držav z
 geografsko neugodnim položajem, da bi premagale ovire, ki izvi-
 rajo iz njihove neugodne lege, vštevši oddaljenost od Cone in
 težave pri pristopu k njej in od nje. (f) določitev pravičnih in ustaljenih cen, donosnih za proizvajalce
 in ugodnih za potrošnike, za rude, dobljene tako iz Cone kot
 iz drugih virov, in spodbujanje dolgoročnega ravnotežja med
 ponudbo in povpraševanjem;
 Člen 149
 (g) povečanje možnosti za vse države stranke ne glede na njihovo
 družbeno in ekonomsko ureditev ali geografsko lego, da sode-
 Arheološki in zgodovinski predmeti lujejo pri razvoju Cone, ter preprečevanje monopoliziranja
 dejavnosti v Coni;
 Vsi arheološki in zgodovinski predmeti, ki se najdejo v Coni, se (h) zaščito držav v razvoju pred negativnimi posledicami za nji-
 hranijo ali se z njimi razpolaga v dobrobit vsega človeštva, pri hovo gospodarstvo ali njihove prihodke od izvoza, če bi se
 čemer se posebej upoštevajo prednostne pravice, ki jih imajo znižala cena kake rude ali zmanjšal obseg izvoza te vrste rude,
 država oziroma dežela izvora ali država kulturnega izvora ali v tistem obsegu, v katerem je to zmanjšanje posledica
 država zgodovinskega in arheološkega izvora. dejavnosti v Coni, kot je predvideno v členu 151;
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 297
 (i) razvoj skupne dediščine v dobrobit človeštva kot celote; in komercialne proizvodnje po delovnem načrtu, razen če s
 pravili, predpisi in postopki Oblasti glede na naravo in
 dinamiko razvoja projekta ni predpisan drug rok.
 (j) da pogoji za pristop na trge za uvoz rud, dobljenih iz boga-
 stev Cone, in za uvoz blaga, izdelanega iz takih rud, niso
 ugodnejši od najugodnejših, ki se uporabljajo za uvoz iz (b) V vlogi za dovoljenje proizvodnje izvajalec natančno določi
 drugih nahajališč. letne količine niklja, za katere pričakuje, da jih bo proizve-
 del po odobrenem delovnem načrtu. Vloga obsega tudi raz-
 poreditev stroškov, ki jih bo izvajalec imel po tem, ko bo
 dobil dovoljenje; stroški morajo biti preračunani tako
 tehtno, da mu bodo omogočili začetek komercialne proiz-
 vodnje v načrtovanem času.
 Člen 151
 (c) Za namene v pododstavkih (a) in (b) določi Oblast ustrezne
 proizvodne pogoje v skladu s členom 17 aneksa III.
 Politika proizvodnje (d) Za vsako leto načrtovane proizvodnje, ki pade v prehodno
 obdobje, izda Oblast dovoljenje za proizvodnjo zaprošene
 količine, razen če ta količina z že odobrenimi količinami ne
 presega zgornje meje proizvodnje niklja, izračunane na
 1. (a) Ne da bi to posegalo v cilje iz 150a in za uresničevanje podlagi odstavka 4 v letu, ko se izda dovoljenje.
 določb točke (h) navedenega člena, sprejme Oblast tako, da
 odvisno od razmer deluje prek obstoječih teles ali novih
 aranžmajev ali sporazumov, pri katerih sodelujejo vse zain-
 teresirane stranke, vštevši proizvajalce in potrošnike, (e) Ko je dovoljenjeza proizvodnjo izdano in vloga odobrena,
 ukrepe, ki so potrebni za pospeševanje, učinkovitost in postaneta del odobrenega delovnega načrta.
 stabilnost trga za blago, izdelano iz rud, dobljenih iz Cone,
 ob cenah, ki so donosne za proizvajalce in ugodne za
 potrošnike. V ta namen sodelujejo vse države.
 (f) Če je izvajalčeva vloga za dovoljenje proizvodnje zavrnjena
 na podlagi pododstavka (d), sme izvajalec kadar koli obno-
 viti svojo vlogo pri Oblasti.
 (b) Oblast ima pravico sodelovati na vsaki konferenci o blagu,
 ki se ukvarja z navedenim blagom in na kateri sodelujejo
 vse zainteresirane stranke, vštevši proizvajalce in potroš-
 nike. Oblast ima pravico postati stranka vsakega aranžmaja
 ali sporazuma, ki se sklene na takih konferencah. Sodelo- 3. Prehodno obdobje začne teči pet let pred 1. januarjem leta, v
 vanje Oblasti v katerem koli organu, ustanovljenem na katerem je načrtovan začetek prve komercialne proizvodnje po
 podlagi teh aranžmajev ali sporazumov, se nanaša na pro- odobrenem delovnem načrtu. Če je prva komercialna proizvod-
 izvodnjo v Coni in je v skladu z ustreznimi pravili teh nja odložena po letu, v katerem je bila prvotno načrtovana, se
 organov. začetek prehodnega obdobja in omejitev proizvodnje, ki sta bila
 prvotno izračunana, ustrezno prilagodita. Prehodno obdobje traja
 25 let ali do konca revizijske konference iz člena 155 oziroma do
 dne, ko začnejo veljati novi aranžmaji ali sporazumi iz odstavka
 1, odvisno od tega, kaj je prej. Oblast prevzame pooblastila iz tega
 (c) Oblast izpolnjuje obveznosti, ki izvirajo iz aranžmajev ali odstavka za preostali del prehodnega obdobja, če omenjeni aran-
 sporazumov, omenjenih v tem odstavku, tako, da je zago- žmaji ali sporazumi iz kakršnega koli vzroka potečejo ali nehajo
 tovljena enotna in enaka uporaba za celotno proizvodnjo veljati.
 ustreznih rud v Coni. S takim ravnanjem deluje Oblast na
 način, ki je v skladu s pogoji veljavnih pogodb in odobre-
 nih delovnih načrtov Podjetja.
 4. (a) Zgornja meja proizvodnje za vsako leto prehodnega
 obdobja je seštevek:
 2. (a) Med prehodnim obdobjem, določenim v odstavku 3, se
 komercialna proizvodnja na podlagi odobrenega delovnega
 načrta ne sme začeti, dokler izvajalec ne predloži vloge in
 od Oblasti ne dobi dovoljenja za proizvodnjo. Za taka (i) razlike med vrednostmi na koordinati, ki kaže trend
 dovoljenja za proizvodnjo ni mogoče prositi niti jih izdati, letne porabe niklja, izračunanimi na podlagi podod-
 dokler ne začne teči 5 letni rok pred načrtovanim začetkom stavka (b) za leto pred letom prve komercialne
 ---pagebreak--- 298 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 proizvodnje in za leto neposredno pred letom začetka (b) Prošnje za tako dodatno proizvodnjo obravnava Oblast
 prehodnega obdobja; in potem, ko je poprej obravnavala vse nerešene prošnje
 izvajalcev, ki še niso dobili dovoljenja za proizvodnjo, in
 potem, ko je upoštevala druge možne prosilce. Oblast se
 ravna po načelu, da se ne prekorači celotna proizvodnja, ki
 je dovoljena do zgornje meje proizvodnje v vsakem letu
 (ii) 60 % razlike med vrednostmi na koordinati, ki kaže prehodnega obdobja. Oblast ne dovoljuje proizvodnje po
 trend porabe niklja, izračunanimi na podlagi podod- katerem koli delovnem načrtu, v katerem količina prekora-
 stavka (b) za leto, za katero je predložena vloga za čuje 46 500 ton niklja na leto.
 dovoljenje proizvodnje, in za leto, ki je neposredno pred
 letom prve komercialne proizvodnje.
 (b) Za pododstavek (a): 7. Količina proizvodnje drugih kovin, kot so baker, kobalt in
 mangan, dobljenih iz polimetalnih gomoljev, ki so dobljene na
 podlagi dovoljenja za proizvodnjo, ne bi smela biti večja od tiste,
 ki bi bila proizvedena, če bi proizvajalec proizvedel največjo koli-
 čino niklja iz omenjenih gomoljev v skladu s tem členom. Oblast
 (i) so vrednosti na koordinati, uporabljene za izračun sprejme na podlagi člena 17 aneksa III pravila, predpise in
 dosega proizvodnje niklja, tiste letne vrednosti porabe postopke za uresničevanje določb tega odstavka.
 niklja na koordinati, ki so izračunane v letu, v katerem
 je bilo izdano dovoljenje za proizvodnjo. Koordinata se
 dobi z linearno regresijo logaritmov dejanske porabe
 niklja v zadnjih petnajstih letih, za katera so taki podatki
 dostopni, pri čemer je čas neodvisna spremenljivka. Ta
 koordinata se zaznamuje kot začetna koordinata;
 8. Pravice in obveznosti, ki se nanašajo na nelojalno gospodarsko
 prakso, temeljijo pa na ustreznih večstranskih trgovinskih
 sporazumih, se uporabljajo za raziskovanje in izkoriščanje rud v
 (ii) če je letna stopnja rasti na začetni koordinati manjša od Coni. Za reševanje na podlagi te določbe nastalih sporov
 3 %, je namesto nje koordinata za določanje količine iz uporabljajo države stranke, ki so stranke teh večstranskih trgo-
 pododstavka (a) tista koordinata, ki seka začetno vinskih sporazumov, postopke za reševanje sporov, ki so
 koordinato pri vrednosti za prvo leto ustreznega predvideni v omenjenih sporazumih.
 petnajstletnega obdobja in raste po triodstotni stopnji
 na leto; pri tem pa zgornja meja proizvodnje, določena
 za katero koli leto prehodnega obdobja, v nobenem pri-
 meru ne more biti večja od razlike med vrednostjo na
 začetni koordinati za to leto in vrednostjo na začetni
 koordinati za leto, ki je neposredno pred letom začetka
 prehodnega obdobja. 9. Ob sprejetju predpisov v skladu z odstavkom 8 člena 161 ima
 Oblast na podlagi ustreznih pogojev in primerne metode pravico
 omejiti količino proizvodnje tistih mineralov v Coni, ki so dru-
 gačni od mineralov iz polimetalnih gomoljev.
 5. Oblast pridrži Podjetju za njegovo začetno proizvodnjo
 38 000 ton niklja od dane zgornje meje proizvodnje, izračunane
 na podlagi četrtega odstavka.
 10. Na podlagi priporočil sveta, utemeljenih na mnenju
 ekonomsko-planske komisije, uvede skupščina sistem nadomestil
 ali sprejme druge ukrepe za pomoč pri gospodarskem prilagaja-
 nju, vštevši sodelovanja s specializiranimi ustanovami in drugimi
 6. (a) Izvajalec vsako leto proizvede manj ali do 8 % več od koli- mednarodnimi organizacijami, da bi pomagala državam v raz-
 čine letne proizvodnje mineralov iz polimetalnih gomoljev, voju, ki občutijo resne negativne posledice v svojih prihodkih od
 navedenih v njegovem dovoljenju za proizvodnjo, če izvoza ali v gospodarstvu, ker se je zmanjšala cena določene rude
 celotna količina proizvodnje ne prekorači količine, ali ker se je zmanjšal obseg izvoza te vrste rude, in sicer v obsegu,
 navedene v dovoljenju. O vsaki prekoračitvi nad 8 % in do v katerem so tako zmanjšanje povzročile dejavnosti v Coni.
 20 % v katerem koli letu oziroma o vsaki prekoračitvi v Oblast začne na prošnjo preučevati probleme tistih držav, ki bodo
 prvem in naslednjih letih po dveh zaporednih letih, v kate- verjetno najresneje ogrožene, da se njihove težave spravijo na naj-
 rih je prišlo do prekoračitve, se pogaja z Oblastjo, ki lahko manjšo možno mero in da se jim pomaga pri njihovem
 od izvajalca zahteva, da dobi dodatno dovoljenje za proiz- gospodarskem prilagajanju.
 vodnjo, s katerim bi pokril presežek proizvodnje.
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 299
 Člen 152 5. Oblast ima pravico, da kadar koli sprejme katere koli ukrepe,
 predvidene v tem delu, da bi zagotovila spoštovanje njegovih
 določb in opravljanje nalog nadzorstva in pravnega urejanja, ki jih
 ima v skladu s to konvencijo ali na podlagi kake pogodbe. Oblast
 Izvrševanje pooblastitev in nalog Oblasti ima pravico pregledati vse postroje v Coni, ki se uporabljajo v
 zvezi z dejavnostmi v njej.
 1. Oblast mora pri izvrševanju svojih pooblastitev in nalog,
 vštevši dodeljevanje možnosti za dejavnosti v Coni, ravnati brez 6. Pogodba, sklenjena v skladu z odstavkom 3, predvideva
 diskriminacije. pravno varnost pogodbenika. Pogodba se torej ne sme spreme-
 niti, suspendirati ali razveljaviti, razen v skladu s členom 18 in 19
 aneksa III.
 2. Dovoljeno pa je posebno obravnavanje držav v razvoju, med
 njimi pa zlasti neobalnih držav in držav z geografsko neugodnim
 položajem, kot je posebej predvideno v določbah tega dela.
 Člen 154
 Člen 153 Periodični pregled
 Sistem raziskovanja in izkoriščanja Vsakih pet let po uveljavitvi te konvencije skupščina splošno in
 sistemsko pregleda način, po katerem se v praksi izvaja medna-
 rodni režim Cone, ki ga ureja ta konvencija. Na podlagi tega pre-
 gleda lahko skupščina ukrepa ali priporoči drugim organom, naj
 1. Oblast organizira, izvaja in nadzira dejavnosti v Coni v imenu sprejmejo ukrepe v skladu z določbami in postopki iz tega dela in
 človeštva kot celote v skladu s tem členom, drugimi ustreznimi ustreznih aneksov, ki bodo pripomogli k izboljšanju uporabe
 določbami tega dela in ustreznih aneksov ter v skladu s svojimi režima.
 pravili, predpisi in postopki.
 2. Kot je predpisano v odstavku 3, izvajajo dejavnosti v Coni: Člen 155
 (a) Podjetje in
 Revizijska konferenca
 (b) s povezovanjem z Oblastjo države stranke ali državna podjetja
 oziroma fizične ali pravne osebe, ki so državljani držav strank
 ali so pod njihovim dejanskim nadzorstvom ali pod nadzor- l. Po petnajstih letih od 1. januarja tistega leta, v katerem se je
 stvom njihovih državljanov, če te države stranke jamčijo zanje, začela prva komercialna proizvodnja na podlagi odobrenega
 ali vsaka izmed zgoraj navedenih skupin pravnih subjektov, ki delovnega načrta, bo sklicala skupščina konferenco, da bi pregle-
 izpolnjuje pogoje iz tega dela in aneksa III. dala tiste določbe tega dela in ustreznih aneksov, ki urejajo sistem
 raziskovanja in izkoriščanja bogastev Cone. Revizijska konferenca
 bo v luči izkušenj, pridobljenih v omenjenem časovnem obdobju,
 podrobno preučila:
 3. Dejavnosti v Coni se izvajajo v skladu z uradnim pisnim delov-
 nim načrtom, sestavljenim v skladu z določbami aneksa III, ki ga
 je po obravnavi v pravni in tehnični komisiji odobril svet. Če izva-
 (a) ali so določbe tega dela, ki urejajo sistem raziskovanja in izko-
 jajo dejavnosti v Coni na podlagi odobritve Oblasti pravni sub-
 riščanja bogastev Cone, dosegle svoj namen v vsakem pogledu,
 jekti iz odstavka 2 pod (b), ima delovni načrt obliko pogodbe v
 vštevši vprašanje, ali so koristile človeštvu kot celoti;
 skladu s členom 3 aneksa III. S takimi pogodbami se lahko pred-
 vidijo skupni aranžmaji v skladu s členom 11 aneksa III.
 (b) ali so se med petnajstletnim obdobjem pridržana območja
 Cone izkoriščala učinkovito in uravnoteženo v primerjavi z
 4. Oblast nadzira dejavnosti v Coni, da bi zagotovila spoštovanje nepridržanimi območji;
 ustreznih določb tega dela in aneksov, ki se nanašajo na to, ter
 spoštovanje pravil, predpisov in postopkov Oblasti in delovnih
 načrtov, odobrenih v skladu z odstavkom 3. Države stranke (c) ali sta se razvoj in uporaba Cone in njenih bogastev izvajala na
 pomagajo Oblasti tako, da ukrenejo vse, kar je potrebno, da bi se način, ki ga narekujeta zdrav razvoj svetovnega gospodarstva
 zagotovilo omenjeno spoštovanje v skladu s členom 139. in uravnotežena rast mednarodne trgovine;
 ---pagebreak--- 300 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 (d) ali je bila preprečena monopolizacija dejavnosti v Coni; POGLAVJE 4
 OBLAST
 (e) ali je bila uresničena politika iz člena 150 in 151;
 Oddelek A
 (f) ali je bila s sistemom dosežena pravična delitev dobrin, dob- Splošne določbe
 ljenih z dejavnostmi v Coni, upoštevajoč zlasti interese in
 potrebe držav v razvoju.
 Člen 156
 2. Revizijska konferenca zagotavlja ohranitev načela skupne Ustanovitev Oblasti
 dediščine človeštva, mednarodnega režima, ustanovljenega zaradi
 zagotovitve pravičnega izkoriščanja bogastev Cone v korist vseh
 držav, zlasti držav v razvoju, in Oblasti, ki organizira, opravlja in 1. Ustanovi se Mednarodna oblast za morsko dno, ki deluje v
 nadzira dejavnosti v Coni. Konferenca zagotavlja tudi ohranjanje skladu s tem delom.
 načel iz tega dela, ki se nanašajo na prepoved postavljanja zahtev
 ali na izvajanje suverenosti nad deli Cone, na pravice držav in nji-
 hovo splošno ravnanje glede Cone ter njihovo sodelovanje pri 2. Vse države pogodbenice so ipso facto članice Oblasti.
 dejavnostih v Coni v skladu s to konvencijo, na preprečevanje
 monopoliziranja dejavnosti v Coni, uporabo Cone izključno v
 miroljubne namene, na gospodarske vidike dejavnosti v Coni, 3. Opazovalci na tretji konferenci Združenih narodov o
 znanstveno raziskovanje morja, prenos tehnologije, varovanje pomorskem mednarodnem pravu, ki so podpisali skupni akt in ki
 morskega okolja, varstvo človeškega življenja, na pravice obalnih niso omenjeni v odstavku 1 pod (e), (d), (e) ali (f) člena 305, imajo
 držav, pravni položaj voda nad Cono in zračnega prostora nad pravico sodelovati pri delu Oblasti kot opazovalci v skladu z nje-
 temi vodami ter na usklajevanje dejavnosti v Coni in druge nimi pravili, predpisi in postopki.
 dejavnosti v morskem okolju.
 4. Sedež Oblasti je na Jamajki.
 5. Zaradi opravljanja svojih pristojnosti lahko Oblast, če meni, da
 3. Za odločitve, ki bodo sprejete na revizijski konferenci, bo upo- je to potrebno, ustanovi regionalne centre ali urade.
 rabljen enak postopek kot na tretji konferenci Združenih naro-
 dov o pomorskem mednarodnem pravu. Konferenca si bo kar
 najbolj prizadevala, da se doseže soglasje za vsak amandma s
 konsenzom in da ne bi bilo treba glasovati o takih vprašanjih,
 dokler se ne izčrpajo vsi napori za dosego konsenza. Člen 157
 Pravna narava in temeljna načela Oblasti
 4. Če tudi po petih letih od začetka revizijske konference ne bo 1. Oblast je organizacija, prek katere države stranke v skladu s
 doseženo soglasje o sistemu raziskovanja in izkoriščanja bogastev tem delom organizirajo in nadzirajo dejavnosti v Coni, zlasti
 Cone, lahko ta konferenca v naslednjih dvanajstih mesecih s zaradi upravljanja z bogastvi Cone.
 tričetrtinsko večino držav strank sprejme in predloži državam
 strankam v ratifikacijo ali pristop take amandmaje, s katerimi se
 spreminja ali prilagaja sistem, tako kot določi, da je to potrebno 2. Oblast ima tiste pooblastitve in naloge, ki so ji izrecno zaupane
 in primerno. Taki amandmaji začnejo veljati za vse države stranke s to konvencijo. Oblast ima tudi tiste pooblastitve, ki so v skladu
 po deponiranju ratifikacijskih ali pristopnih listin treh četrtin s to konvencijo in izvirajo iz pooblastitev in nalog v zvezi z dejav-
 držav strank. nostjo v Coni in so potrebne za njihovo uresničevanje.
 3. Oblast temelji na načelih suverene enakosti vseh njenih članic.
 5. Amandmaji, ki jih sprejme revizijska konferenca v skladu s 4. Vse članice Oblasti v dobri veri izpolnjujejo obveznosti, ki so
 tem členom, ne posegajo v pravice, pridobljene na podlagi veljav- jih prevzele v skladu s tem delom zato, da se vsaki izmed njih
 nih pogodb. zagotovijo članske pravice in koristi.
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 301
 Člen 158 7. Odločitve o vprašanjih glede postopka, vštevši tudi odločitve
 o sklicu izrednih zasedanj skupščine, se sprejemajo z večino gla-
 sov članov, ki so navzoči in glasujejo.
 Organi Oblasti
 1. Kot glavni organi Oblasti se ustanovijo: skupščina, svet in taj-
 ništvo. 8. Odločitve o bistvenih vprašanjih se sprejemajo z dvetretjinsko
 večino članov, ki so navzoči in glasujejo, pod pogojem, da taka
 večina zajema najmanj večino članov, ki sodelujejo na tem zase-
 2. Ustanovi se Podjetje kot organ, prek katerega Oblast uresni- danju. Če obstaja dvom, ali je neko vprašanje bistveno, je treba
 čuje naloge iz odstavka 1 člena 170. ravnati, kot da je bistveno, razen če skupščina ne odloči drugače
 z večino, potrebno za odločanje o bistvenih vprašanjih.
 3. Po potrebi se lahko ustanovijo tudi pomožni organi v skladu z
 določbami tega dela.
 9. Kadar je bistveno vprašanje dano prvič na glasovanje, lahko
 predsednik odloži glasovanje o takem vprašanju za čas, ki ne pre-
 4. Glavni organi Oblasti in Podjetja so odgovorni za izvrševanje sega pet koledarskih dni; tako mora ravnati na zahtevo najmanj
 pooblastitev in nalog, ki so jim zaupane. Pri izvrševanju teh petine članov skupščine. To pravilo se sme glede določenega vpra-
 pooblastitev in nalog se vsak organ vzdržuje kakršnega koli deja- šanja uporabiti samo enkrat in se ne sme uporabiti tako, da se o
 nja, ki bi utegnilo omejiti ali otežiti izvrševanje posebnih vprašanju ne bi glasovalo do končanega zasedanja.
 pooblastitev in nalog, zaupanih drugemu organu.
 10. Na pisno zahtevo, poslano predsedniku, ki jo je podprla
 najmanj četrtina članov Oblasti, s katero se zahteva svetovalno
 mnenje, ali je nek predlog pred skupščino glede katere koli stvari
 v skladu s to konvencijo, zahteva skupščina svetovalno mnenje o
 tem od senata za spore o morskem dnu Mednarodnega sodišča za
 Oddelek B pomorsko mednarodno pravo in odloži glasovanje o tem pred-
 logu, dokler ne dobi svetovalnega mnenja senata. Če svetovalnega
 Skupščina mnenja ne dobi do zadnjega tedna zasedanja, med katerim ga je
 zahtevala, skupščina odloči, kdaj se bo sestala zaradi glasovanja o
 odloženem predlogu.
 Člen 159
 Sestava, postopek in glasovanje
 Člen 160
 1. Skupščino sestavljajo vsi člani Oblasti. Vsak član Oblasti ima
 po enega predstavnika, ki ga lahko spremljajo namestniki ali sve- Pooblastitve in naloge
 tovalci.
 2. Skupščina se sestaja na rednih letnih zasedanjih in na takih 1. Ker je skupščina edini organ Oblasti, ki ga sestavljajo vse čla-
 izrednih zasedanjih, za katera se skupščina odloči, da jih skliče, ali nice, se šteje za vrhovni organ Oblasti, kateremu so drugi glavni
 jih skliče generalni sekretar na zahtevo sveta ali večine Članov organi odgovorni na način, ki je podrobno urejen v tej konven-
 Oblasti. ciji. Skupščina ima pravico, da glede vsakega vprašanja ali zadeve,
 ki spada v njeno delovno področje, določa splošno politiko v
 skladu z ustreznimi določbami te konvencije.
 3. Zasedanja so na sedežu Oblasti, razen če skupščina ne odloči
 drugače.
 2. Poleg navedenega ima skupščina tudi tele pooblastitve in
 4. Skupščina sprejme svoj poslovnik. Na začetku vsakega rednega
 naloge:
 zasedanja izvoli svojega predsednika in potrebno število
 funkcionarjev, ki opravljajo svojo dolžnost, dokler niso novi
 predsednik in drugi funkcionarji izvoljeni na naslednjem rednem
 zasedanju.
 (a) volitev članov sveta v skladu s členom 161;
 5. Večina članov skupščine tvori kvorum.
 (b) volitev generalnega sekretarja izmed kandidatov, ki jih pred-
 6. Vsak član skupščine ima en glas. laga svet;
 ---pagebreak--- 302 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 (c) volitev članov upravnega odbora Podjetja in generalnega (j) dajanje pobude za proučevanje in priporočil za pospeševanje
 direktorja Podjetja na priporočilo sveta; mednarodnega sodelovanja v zvezi z dejavnostmi v Coni in
 spodbujanje naprednega razvoja mednarodnega prava na tem
 področju in njegove kodifikacije;
 (d) ustanovitev takih pomožnih organov, za katere meni, da so (k) obravnavanje splošnih problemov v zvezi z dejavnostmi v
 potrebni zaradi izpolnjevanja njenih nalog v skladu s tem Coni, zlasti držav v razvoju, obenem pa tudi problemov držav
 delom. Pri odločanju o sestavi teh pomožnih organov mora v zvezi z dejavnostmi v Coni, ki nastanejo zaradi njihove geo-
 paziti na načelo pravične geografske zastopanosti in na grafske lege, zlasti neobalnih držav in držav z geografsko neu-
 posebne interese ter da morajo biti člani strokovnjaki in pris- godnim položajem;
 tojni za ustrezna strokovna vprašanja, s katerimi se ukvarjajo
 taki organi;
 (l) na priporočilo sveta uvajanje sistema nadomestil in drugih
 ukrepov pomoči pri gospodarskem prilagajanju, predvidenih
 v desetem odstavku 151a, ki temelji na mnenju ekonomsko-
 planske komisije;
 (e) določanje višine prispevkov članic za administrativni
 proračun Oblasti v skladu s sprejeto lestvico za odmero pri-
 spevka, ki temelji na lestvici, ki se uporablja za redni proračun (m) na podlagi 185a suspenzijo izvrševanja članskih pravic in pri-
 Združenih narodov, dokler ne bo imela Oblast za kritje admi- vilegijev;
 nistrativnih stroškov na razpolago dovolj prihodkov iz drugih
 virov;
 (n) obravnavanje katerega koli vprašanja ali zadeve iz delovnega
 področja Oblasti in sprejemanje odločitev o tem, kateri organ
 Oblasti bo v skladu z delitvijo pooblastitev in nalog med
 organi Oblasti obravnaval kako vprašanje ali zadevo, ki ni
 (f) (i) na priporočilo sveta preučuje in potrjuje pravila, predpise posebej zaupana kakemu določenemu organu.
 in postopke o pravični delitvi finančnih in drugih eko-
 nomskih koristi, dobljenih z dejavnostmi v Coni, ter pla-
 čila in prispevke, nastale po členu 82, upoštevajoč zlasti
 interese in potrebe držav v razvoju in narodov, ki še niso
 pridobili popolne neodvisnosti ali drugega
 samoupravnega položaja. Če skupščina ne odobri
 priporočil sveta, mu jih vrne v ponovno preučitev v luči
 stališč, zavzetih v skupščini;
 Oddelek C
 Svet
 (ii) preučevanje in potrjevanje pravil, predpisov in postopkov
 Oblasti ter amandmajev nanje, ki jih je svet začasno sprejel
 po odstavku 2 člena 162 pod (o) (ii). Ta pravila, predpisi
 in postopki se nanašajo na iskanje, raziskovanje in izko-
 riščanje Cone, finančno poslovanje in notranjo admini- Člen 161
 stracijo Oblasti, po priporočilu upravnega odbora Podjetja
 pa tudi na prenos skladov s Podjetja na Oblast;
 Sestava, postopek in glasovanje
 1. Svet sestavlja šestintrideset članov Oblasti, ki jih voli skupščina
 (g) odločanje o pravični delitvi finančnih in drugih ekonomskih po naslednjem redu:
 koristi, dobljenih z dejavnostmi v Coni, v skladu s to konven-
 cijo ter pravili, predpisi in postopki Oblasti;
 (a) štiri člane med tistimi državami strankami, ki so v zadnjih
 petih letih, za katera so dostopni podatki, porabile več kot 2 %
 vse svetovne porabe ali katerih čisti uvoz je presegel 2 % vsega
 svetovnega uvoza proizvodov, dobljenih iz tistih kategorij rud,
 (h) obravnavanje in odobravanje predlaganega letnega proračuna ki izvirajo iz Cone, s tem da je najmanj ena država iz vzhod-
 Oblasti, ki ga predloži svet; noevropske (socialistične) regije in da je med njimi država, ki
 je največji potrošnik omenjenih proizvodov;
 (b) štiri člane med osmimi državami strankami, ki so največ
 (i) obravnavanje periodičnih poročil sveta in Podjetja ter poseb- investirale v priprave in izvajanje dejavnosti v Coni, bodisi
 nih poročil, ki so bila zahtevana od sveta ali drugih organov neposredno bodisi prek svojih državljanov, vštevši najmanj
 Oblasti; eno državo iz vzhodnoevropske (socialistične) regije;
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 303
 (e) štiri člane med državami strankami, ki so po proizvodnji na 6. Večina članov sveta tvori kvorum.
 območju pod njihovo oblastjo glavni čisti izvozniki tistih kate-
 gorij rud, ki izvirajo iz Cone, vštevši najmanj dve državi v raz-
 voju, katerih izvoz takih rud pomembno vpliva na njihovo
 gospodarstvo;
 7. Vsak član sveta ima en glas.
 d) šest članov med državami strankami v razvoju, ki predstav-
 ljajo posebne interese. Posebni interesi, ki morajo biti
 predstavljeni, vključujejo interese držav s številnim 8. (a) Odločitve o vprašanjih v zvezi s postopkom se sprejemajo
 prebivalstvom, neobalnih držav ali držav z geografsko neu- z večino glasov članov, ki so navzoči in glasujejo.
 godnim položajem, držav, ki so glavne uvoznice tistih kate-
 gorij rud, ki izvirajo iz Cone, držav, ki so potencialne proiz-
 vajalke takih rud, in najmanj razvitih držav;
 (b) Z dvetretjinsko večino glasov članov, ki so navzoči in
 glasujejo, pod pogojem, da taka večina vključuje večino čla-
 (e) osemnajst članov na podlagi načela, ki zagotavlja pravično nov sveta, se sprejemajo odločitve o bistvenih vprašanjih, ki
 geografsko zastopanost mest v svetu v celoti pod pogojem, da so nastala v zvezi z določbami odstavka 2 člena 162 pod
 je vsaka geografska regija zastopana z enim članom, (f); (g); (h); (i); (n); (p); (v) in člena 191.
 izvoljenim na podlagi tega pododstavka. Za te namene so geo-
 grafske regije naslednje: Afrika, Azija, Vzhodna Evropa
 (socialistična), Latinska Amerika in Zahodna Evropa ter druge
 države.
 (c) S tričetrtinsko večino glasov članov, ki so navzoči in
 glasujejo, pod pogojem, da taka večina vključuje večino čla-
 nov sveta, se sprejemajo odločitve o bistvenih vprašanjih, ki
 so nastala v zvezi z določbami v odstavku 1 člena 162;
 2. Pri volitvi članov sveta v skladu z odstavkom 1 zagotavlja odstavku 2 člena 162 pod (a); (b); (e); (d); (e); (1); (q); (r); (s);
 skupščina: (t); (u), kadar pogodbenik ali država, ki jamči, ne spoštuje
 predpisov; (w), s tem da odredbe, izdane na podlagi tega
 pododstavka, ne morejo zavezovati več kot 30 dni, razen
 če so potrjene z odločitvijo, sprejeto v skladu z določbo
 (a) da so neobalne države in države z geografsko neugodnim pododstavka (d); odstavka 2 člena 162 pod (x); (y); (z); dru-
 položajem predstavljene v številu, ki je v približnem soraz- gega odstavka 2 člena 163; odstavka 3 člena 174 in
 merju z njihovo zastopanostjo v skupščini; člena 11 aneksa IV.
 (b) da so obalne države, zlasti države v razvoju, ki ne izpolnjujejo
 pogojev iz odstavka 1 pod (a), (b), (e) ali (d), predstavljene v (d) S konsenzom se sprejmejo odločitve o bistvenih vprašanjih,
 številu, ki je v približnem sorazmerju z njihovo zastopanostjo za katera še uporabljajo določbe odstavka 2 člena 162 pod
 v skupščini; (m) in (o) in določbe o sprejemanju amandmajev k delu XI.
 (c) da je vsaka skupina držav strank, ki mora biti zastopana v
 svetu, predstavljena s tistimi člani, če jih ima, ki jih skupina (e) Za pododstavke (d), (f) in (g) konsenz pomeni, da ni bilo
 imenuje. nikakršnih uradnih nasprotovanj. V štirinajstih dneh po
 predložitvi predloga svetu ugotovi predsednik sveta, ali bo
 kdo uradno nasprotoval sprejetju predloga. Če predsednik
 ugotovi, da utegnejo biti nasprotovanja, ustanovi in skliče
 v treh dneh po tem odbor za spravo, ki ga sestavlja največ
 3. Volitve se opravijo na rednih zasedanjih skupščine. Vsak član
 devet članov sveta, skupaj s predsednikom kot
 sveta se voli za štiri leta. Pri prvi izvolitvi članov sveta se polovica
 predsedujočim, da bi se uskladile razlike in poiskal predlog,
 članov iz vsake izmed skupin iz odstavka 1 voli za dve leti.
 ki bi se lahko sprejel s konsenzom. Odbor dela po hitrem
 postopku in predloži poročilo svetu v štirinajstih dneh po
 svoji ustanovitvi. Če odbor ni zmožen priporočiti predloga,
 ki bi mogel biti sprejet s konsenzom, navede v svojem
 4. Člani sveta so lahko ponovno izvoljeni. Toda z vso pozornos- poročilu razloge, na katerih so utemeljena nasprotovanja
 tjo je treba upoštevati, da je rotacija zaželena. predlogu.
 5. Svet deluje v sedežu Oblasti in se sestaja tolikokrat, kolikor to (f) Odločitve o vprašanjih, ki zgoraj niso zajeta, svet pa je
 nalagajo posli Oblasti, najmanj pa trikrat na leto. pooblaščen za njihovo sprejetje na podlagi pravil,
 ---pagebreak--- 304 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 predpisov in postopkov Oblasti ali kako drugače, se geografske zastopanosti in posebne interese;
 sprejmejo po pododstavkih tega odstavka, ki so navedeni v
 pravilih, predpisih in postopkih, če v njih niso navedeni, pa
 na podlagi pododstavka, ki ga določi svet s konsenzom in
 po možnosti vnaprej. (e) sprejme svoj poslovnik, vštevši način izvolitve svojega pred-
 sednika;
 (g) Če je sporno, ali neko vprašanje pripada pododstavku (a),
 (b), (c) ali (d), se šteje, da spada vprašanje v tisti pododsta- (f) v imenu Oblasti in v mejah njene pristojnosti sklepa
 vek, v katerem se zahteva večja ali največja večina ali sporazume z Združenimi narodi in drugimi mednarodnimi
 konsenz, odvisno od primera, razen če svet s tako večino organizacijami; sporazume odobri skupščina;
 ali konsenzom ne odloči drugače.
 (g) preučuje poročila Podjetja in jih pošilja skupščini s svojimi
 9. Svet določi postopek, po katerem lahko član Oblasti, ki ni priporočili;
 zastopan v svetu, pošlje predstavnika, da se udeleži seje sveta,
 kadar ta član to zahteva ali če se preučuje zadeva, ki je zanj zlasti
 pomembna. Omenjeni predstavnik ima pravico sodelovati pri
 obravnavi, toda nima pravice glasovati. (h) predlaga skupščini letna poročila in posebna poročila, ki jih
 zahteva skupščina;
 Člen 162 (i) daje navodila Podjetju v skladu s členom 170;
 Pooblastitve in naloge (j) odobrava delovne načne v skladu s členom 6 aneksa III. Svet
 vzame v postopek vsak delovni načrt v 60 dneh potem, ko ga
 je pravna in tehnična komisija predložila zasedanju sveta v
 skladu za naslednjimi postopki:
 1. Svet je izvršilni organ Oblasti. V skladu s to konvencijo in
 splošno politiko, ki jo določi skupščina, je svet pooblaščen, da
 določi posebno politiko, ki jo Oblast izvaja glede vsakega vpraša-
 nja ali zadeve v njeni pristojnosti. (i) če komisija priporoči odobritev delovnega načrta, se dom-
 neva, da ga je svet odobril, če noben njegov član v 14
 dneh predsedniku ni poslal pismeno posebnega naspro-
 tovanja, v katerem bi navajal neizpolnjevanje pogojev iz
 2. Svet poleg tega: člena 6 aneksa III. Če nasprotovanja so, se uporabi
 postopek za spravo, predviden v odstavku 8 člena 161
 pod (e). Če po končanem postopku za spravo še nadalje
 obstaja nasprotovanje odobritvi delovnega načrta, se šteje,
 (a) nadzoruje in usklajuje izvajanje določb tega dela glede vseh da je svet odobril delovni načrt, razen če ga je svet zavrnil
 vprašanj in zadev v pristojnosti Oblasti in opozarja skupščino s konsenzom svojih članov, pri čemer je izključen pred-
 na primere nespoštovanja določb; stavnik države ali držav, ki so vložile zahtevo ali jamčijo
 za njenega vložnika,
 (b) predlaga skupščini seznam kandidatov za izvolitev general-
 nega sekretarja; (ii) če komisija priporoči, da se delovni načrt ne odobri, ali če
 ni njenega priporočila, pa lahko svet odobri delovni načrt
 s tričetrtinsko večino glasov članov, ki so navzoči in
 glasujejo, če taka večina vključuje tudi večino članov,
 (c) priporoča skupščini kandidate za izvolitev članov upravnega navzočih na zasedanju,
 odbora Podjetja in generalnega direktorja Podjetja;
 (k) odobrava delovne načrte, ki jih predlaga Podjetje v skladu s
 (d) v odvisnosti od razmer in glede na ekonomičnost in učinko- členom 12 aneksa IV, pri čemer mutatis mutandis uporablja
 vitost ustanavlja pomožne organe, ki so potrebni za oprav- postopke iz pododstavka (j);
 ljanje nalog v skladu s tem delom. Pri določanju sestave
 pomožnih organov je treba posebno pozornost posvetiti
 potrebi, da so člani strokovni in kompetentni za ustrezna
 strokovna vprašanja, s katerimi se bodo ukvarjali taki organi, (l) nadzira dejavnosti v Coni v skladu z odstavkom 4 člena 153
 pri čemer je treba zlasti upoštevati načelo pravične ter pravili, predpisi in postopki Oblasti;
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 305
 (m) na podlagi priporočila ekonomsko-planske komisije sprejme (t) daje priporočila skupščini o suspendiranju izvrševanja pravic
 v skladu s pododstavkom (h) člena 150 ukrepe, ki so potrebni in privilegijev, ki izvirajo iz članstva na podlagi člena 185;
 so primerni za zavarovanje pred škodljivimi ekonomskimi
 posledicami, ki se v priporočilu navajajo;
 (u) v imenu Oblasti začenja postopke pred senatom za spore o
 morskem dnu zaradi neizpolnjevanja obveznosti;
 (n) na podlagi mnenja ekonomsko-planske komisije daje pripo-
 ročila skupščini za sistem plačil in za druge ukrepe pomoči (v) seznanja skupščino z odločitvijo senata za spore o morskem
 pri prilagajanju gospodarstva, predvidene v odstavku 10 dnu v postopku, ki je bil začet na podlagi pododstavka (u) in
 člena 151; daje priporočila, za katera meni, da so primerna, glede
 ukrepov, ki bi jih bilo treba sprejeti;
 (w) v nujnih primerih izdaja odredbe, ki lahko vključujejo
 (o) (i) priporoča skupščini pravila, predpise in postopke za pra- odredbe za prekinitev ali prilagoditev del, da bi se preprečila
 vično razdelitev finančnih in drugih ekonomskih koristi, resna škoda morskemu okolju, ki jo povzročajo dejavnosti v
 ki izvirajo iz dejavnosti v Coni in od plačil in prispevkov Coni;
 na podlagi člena 82, upoštevajoč zlasti interese in potrebe
 držav v razvoju ter narodov, ki še niso pridobili popolne
 neodvisnosti ali drugega samoupravnega položaja; (x) ne odobrava izkoriščanja sektorja pogodbenikom ali Podjetju
 v primerih, ko zanesljiv dokaz opozarja na nevarnost za
 nastanek resne škode za morsko okolje;
 (ii) sprejme in začasno uporablja, dokler jih skupščina ne
 odobri, pravila, predpise in postopke Oblasti in vse (y) ustanovi pomožni organ za izdelavo osnutka finančnih pra-
 amandmaje nanje, upoštevajoč priporočila pravne in teh- vil, predpisov in postopkov, ki se nanašajo na:
 nične komisije ali drugega pomožnega pristojnega organa.
 Ta pravila, predpisi in postopki se nanašajo na iskanje,
 raziskovanje in izkoriščanje Cone ter finančno poslovanje (i) finančno poslovanje v skladu s členi 171 do 175; in
 in notranjo upravo Oblasti. Prednost bo dana sprejema-
 nju pravil, predpisov in postopkov za raziskovanje in
 izkoriščanje polimetalnih gomoljev. Pravila, predpisi in (ii) finančne aranžmaje v skladu s členom 13 in odstavkom 1
 postopki za raziskovanje in izkoriščanje tistih drugih člena 17 pod (e) aneksa III;
 bogastev, ki niso polimetalni gomolji, bodo sprejeta v treh
 letih potem, ko je kateri koli član Oblasti zahteval, naj
 sprejmejo taka pravila, predpise in postopke, ki se nana-
 šajo na taka bogastva. Vsa pravila, predpisi in postopki se (z) ustanavlja ustrezne mehanizme za vodenje in nadzorovanje
 uporabljajo začasno, dokler jih ne odobri skupščina ali inšpektorjev, ki nadzirajo dejavnosti v Coni, da se ugotovi, ali
 dokler jih ne spremeni svet v skladu s stališči, ki jih je izja- se spoštujejo določbe tega dela ter pravil, predpisov in
 vila skupščina, postopkov Oblasti ter modalitete in pogoji katere koli
 pogodbe, sklenjene z Oblastjo.
 (p) pregleda zbiranje vseh izplačil, ki jih mora izvršiti Oblast ali Člen 163
 ki morajo biti izvršena v njeno dobro v zvezi z deli, začetimi
 v skladu z določbami tega dela;
 Organi sveta
 (q) izbira med prosilci za dovoljenja proizvodnje po členu 7 1. Ustanovita se naslednja organa sveta:
 aneksa III, kadar je taka izbira potrebna po omenjeni določbi;
 (a) ekonomsko-planska komisija;
 (r) daje skupščini v odobritev predlog letnega proračuna Obla-
 (b) pravna in tehnična komisija.
 sti;
 2. Vsako komisijo sestavlja 15 članov, ki jih izvoli svet izmed
 kandidatov, ki so jih imenovale države stranke. Po potrebi lahko
 (s) daje priporočila skupščini o politiki glede katerega koli vpra- svet odloči, da se poveča sestava komisij; pri tem upošteva eko-
 šanja ali zadeve, ki je v pristojnosti Oblasti; nomičnost in učinkovitost.
 ---pagebreak--- 306 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 3. Člani komisij imajo ustrezne kvalifikacije za področje ustanov ali s katero koli mednarodno organizacijo, ki je strokovna
 pristojnosti določene komisije. Države stranke predlagajo kandi- za zadevo, o kateri se opravi posvetovanje.
 date z najvišjo strokovnostjo in moralnim ugledom, ki imajo kva-
 lifikacije iz takih strok, ki zagotavljajo ustvarjalno delo komisij.
 Člen 164
 4. Pri izbiri članov komisij se upošteva potreba po pravični geo-
 grafski zastopanosti in po predstavljanju posebnih interesov.
 Ekonomsko-planska komisija
 5. Država stranka ne more imenovati več kot ene osebe za kan-
 didata v isto komisijo. Nihče ne more biti izvoljen za delo v več
 kot v eni komisiji. 1. Člani ekonomsko-planske komisije imajo ustrezne kvalifika-
 cije, kot na primer s področja rudarstva, vodenja dejavnosti v
 zvezi z mineralnimi bogastvi, mednarodno trgovino ali medna-
 rodno ekonomijo. Svet si prizadeva zagotoviti, da bodo v član-
 6. Člani komisij opravljajo svojo dolžnost pet let in so lahko stvu komisije zastopane vse ustrezne kvalifikacije. Komisija bo
 ponovno izvoljeni za novo mandatno dobo. vključila najmanj dva člana iz držav v razvoju, katerih gospodar-
 stvo je bistveno odvisno od izvoza kategorij rud, kakršne se bodo
 pridobivale v Coni.
 7. Zaradi smrti, nezmožnosti ali odstopa člana komisije pred
 potekom njegovega mandata izvoli svet za preostanek mandata
 člana iz iste geografske regije ali skupine interesov. 2. Komisija:
 (a) predlaga na zahtevo sveta ukrepe za uresničevanje odločitev,
 8. Člani komisije ne smejo imeti nikakršnih denarnih interesov v ki se nanašajo na dejavnosti v Coni, sprejete v skladu s to kon-
 kateri koli dejavnosti v zvezi z raziskovanjem in izkoriščanjem vencijo;
 Cone. V skladu z njihovo odgovornostjo komisiji, v kateri delajo,
 ne smejo niti po prenehanju svojih funkcij odkrivati nobenih
 industrijskih tajnosti ali podatkov, ki so industrijska lastnina, pre-
 nesenih na Oblast v skladu s členom 14 aneksa III, ali drugih (b) preizkuša trende in dejavnike, ki vplivajo na ponudbo, povpra-
 zaupnih informacij, za katere so zvedeli med opravljanjem svojih ševanje in cene surovin, ki se lahko dobijo iz Cone, pri čemer
 dolžnosti v Oblasti. upošteva interese držav uvozni in izvoznic, med njimi pa zlasti
 držav v razvoju;
 9. Vsaka komisija opravlja svoje delo v skladu s takimi smerni- (c) preizkusi vsako situacijo, ki utegne povzročiti škodljive posle-
 cami in navodili, kakršne sprejme svet. dice, omenjene v členu 150 pododdelka (h), na katero so jo
 opozorile zainteresirana država stranka ali države stranke, in
 daje ustrezna priporočila svetu;
 10. Vsaka komisija sestavlja in predloži svetu v odobritev taka
 pravila in predpise, ki so potrebni za učinkovito opravljanje nje- (d) po odstavku 10 člena 151 predlaga svetu, da bi jih predložil
 nih nalog. skupščini, sistem plačil ali druge ukrepe pomoči pri
 gospodarskem prilagajanju držav v razvoju, ki so utrpele škod-
 ljive posledice, povzročene z dejavnostmi v Coni. Komisija
 daje svetu priporočila, ki so potrebna za uporabo sistema ali
 11. Postopek za sprejemanje odločitev komisije se določi s pra- drugih ukrepov, ki jih je skupščina sprejela v konkretnih pri
 vili, predpisi in postopki Oblasti. Priporočilom za svet se po
 potrebi priložijo povzetki razhajajočih se mnenj v komisiji.
 Člen 165
 12. Vsaka komisija opravlja svoje delo praviloma na sedežu
 Oblasti in se po potrebi sestaja zaradi učinkovitega izpolnjevanja
 svojih nalog.
 Pravna in tehnična komisija
 13. Pri opravljanju svojih nalog se lahko vsaka komisija, kadar je
 to primerno, posvetuje z drugo komisijo ali katerim koli pristoj- 1. Člani pravne in tehnične komisije imajo ustrezne kvalifikacije
 nim organom Združenih narodov ali njegovih specializiranih s področij, ki se nanašajo na raziskovanje, izkoriščanje in
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 307
 predelavo rudnih bogastev, oceanografijo, varovanje morskega (k) daje svetu priporočila za sprejem takojšnjih ukrepov, ki lahko
 okolja, ali v ekonomskih ali pravnih zadevah, povezanih z vključujejo ukrepe za prekinitev ali prilagoditev del, da bi se
 globokomorskim rudarstvom, ter na drugih ustreznih strokovnih za morsko okolje preprečila resna škoda, ki jo povzročajo
 področjih. Svet si prizadeva zagotoviti, da bo članstvo komisije dejavnosti v Coni. Svet obravnava taka priporočila po hitrem
 odražalo vse ustrezne kvalifikacije. postopku;
 (l) daje svetu priporočila, da pogodbenikom ali Podjetju ne
 2. Komisija: odobri izkoriščanja območij v primerih, ko zanesljiv dokaz
 opozarja na nevarnost za nastanek resne škode za morsko
 okolje;
 (a) daje na zahtevo sveta priporočila, ki se nanašajo na izpolnje-
 vanje nalog Oblasti;
 (m) daje svetu priporočila o vodenju in nadzorovanju
 inšpektorskega osebja, ki kontrolira dejavnost v Coni, da se
 ugotovi, ali se spoštujejo določbe tega dela, pravila, predpisi
 (b) preveri pisne delovne načrte za dejavnosti v Coni v skladu z in postopki Oblasti ter modalitete in pogoji katere koli
 odstavkom 3 člena 153 in predloži ustrezna priporočila pogodne, sklenjene z Oblastjo;
 svetu. Komisija utemeljuje svoja priporočila izključno na pod-
 lagah, določenih v aneksu III, in o tem v celoti poroča svetu;
 (n) izračunava zgornjo mejo proizvodnje in v imenu Oblasti
 izdaja dovoljenja za proizvodnjo po odstavku 2 do 7
 (c) na zahtevo sveta nadzoruje dejavnosti v Coni, kadar je to člena 151 po vsaki redni izbiri, ki jo opravi svet med prosilci
 primerno, v dogovoru in sodelovanju z vsakim pravnim za izdajo dovoljenja za proizvodnjo v skladu s členom 7
 subjektom, ki opravlja take dejavnosti, ali z zainteresirano aneksa III.
 državo ali državami, in poroča svetu;
 3. Na zahtevo vsake države stranke ali druge zainteresirane
 (d) pripravlja ocene ekoloških posledic dejavnosti v Coni; stranke spremlja člane komisije pri opravljanju njihovih nalog
 nadzorovanja in inšpekcije predstavnik te države stranke ali druge
 zainteresirane stranke.
 (e) daje svetu priporočila o varovanju morskega okolja, upošte-
 vajoč stališča priznanih strokovnjakov s tega področja;
 (f) sestavlja in predlaga svetu pravila, predpise in postopke iz
 odstavka 2 člena 160 pod (o), upoštevajoč vse relevantne
 dejavnike, vštevši oceno ekoloških posledic dejavnosti v Coni;
 Oddelek D.
 (g) spremlja omenjena pravila, predpiše in postopke ter občasno
 priporoča svetu take amandmaje nanje, za katere meni, da so Sekretariat
 potrebni ali zaželeni;
 (h) daje svetu priporočila glede uvedbe opazovalnega programa, Člen 166
 po katerem se s priznanimi znanstvenimi metodami redno
 opazujejo, merijo, ocenjujejo in preizkušajo riziki ali posle-
 dice onesnaževanja morskega okolja, ki jih povzročajo Sekretariat
 dejavnosti v Coni, zagotavlja, da so veljavni predpisi ustrezni
 in da se spoštujejo, ter usklajuje izvajanje opazovalnega pro-
 grama, ki ga je odobril svet;
 1. Sekretariat Oblasti sestavljajo generalni sekretar in toliko
 osebja, kolikor je Oblasti potrebno.
 (i) v imenu Oblasti priporoči svetu začetek postopka v senatu za
 spore o morskem dnu v skladu s tem delom in ustreznimi
 aneksi, upoštevajoč zlasti člena 187; 2. Skupščina izvoli izmed kandidatov, ki jih predlaga svet, gene-
 ralnega sekretarja za štiri leta, s tem da je lahko ponovno izvoljen.
 (j) na podlagi odločitve senata za spore o morskem dnu, spre-
 jete v postopku, ki je bil začet na podlagi pododstavka (i), daje 3. Generalni sekretar je glavni administrativni uslužbenec obla-
 priporočila svetu o ukrepih, ki jih je treba sprejeti; sti, v tem statusu nastopa na vseh sestankih skupščine, sveta in
 ---pagebreak--- 308 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 pomožnih organov ter opravlja druge administrativne zadeve, ki ki so preneseni na Oblast v skladu s členom 14 aneksa III, ali
 jih generalnemu sekretarju zaupa kateri koli izmed navedenih kakih drugih zaupnih obvestil, za katera so zvedeli med svojo
 organov. službo v Oblasti.
 3. Če član osebja Oblasti krši obveznosti, predvidene v odstavku
 4. Generalni sekretar predloži skupščini letno poročilo o delu 2, začne Oblast na zahtevo države stranke, ki je oškodovana s
 Oblasti. tako kršitvijo, ali na zahtevo fizične ali pravne osebe, za katero
 jamči država stranka, kot je določeno v odstavku 2 člena 153 pod
 (b) in ki je oškodovana s tako kršitvijo, postopek zoper takega
 člana osebja pred sodiščem, ki je določen s pravili, predpisi in
 postopki Oblasti. Oškodovana stranka ima pravico sodelovati v
 Člen 167 postopku. Če sodišče tako priporoči, generalni sekretar odpusti
 zadevnega člana osebja.
 Osebje Oblasti
 4. Pravila, predpisi in postopki oblasti vsebujejo določbe,
 potrebne za uporabo tega člena.
 1. Osebje Oblasti sestavlja kvalificirano znanstveno ter strokovno
 in drugo osebje, potrebno za opravljanje administrativnih zadev
 Oblasti. Člen 169
 Posvetovanje in sodelovanje z mednarodnimi in
 2. Pri izbiri in zaposlovanju osebja ter določanju pogojev za nji- nevladnimi organizacijami
 hovo službo je glavna skrb zagotoviti najvišjo stopnjo učinkovi-
 tosti, sposobnosti in vestnosti. V skladu s temi pogoji je treba vso
 pozornost nameniti izbiri osebja na kar se da široki geografski 1. O vprašanjih iz pristojnosti Oblasti sklepa generalni sekretar z
 podlagi. odobritvijo sveta primerne aranžmaje zaradi posvetovanja in
 sodelovanja z mednarodnimi in nevladnimi organizacijami, ki jih
 priznava Ekonomski in socialni svet Združenih narodov.
 3. Osebje imenuje generalni sekretar. Način in pogoji za imeno-
 vanje, nagrajevanje ter odpoved so v skladu s pravili, predpisi in 2. Vsaka organizacija, s katero je generalni sekretar sklenil
 postopki Oblasti. aranžma na podlagi odstavka 1, lahko določi predstavnike, ki so
 kot opazovalci navzoči na sestankih organov Oblasti v skladu s
 poslovnikom vsakega takega organa. Določi se postopek, da bi se
 v ustreznih primerih dobila mnenja od takih organizacij.
 Člen 168
 3. Generalni sekretar lahko pošlje državam strankam pisna poro-
 čila, ki jih predložijo nevladne organizacije iz prvega odstavka, o
 Mednarodni značaj tajništva zadevah, za katere so te posebej pristojne in ki se nanašajo na delo
 Oblasti.
 1. Generalni sekretar in osebje pri opravljanju svojih dolžnosti ne
 zahtevajo niti ne sprejemajo navodil od katere koli vlade ali iz
 kakih drugih virov zunaj Oblasti. Vzdržujejo se vsakega dejanja,
 ki bi utegnilo vplivati na njihov položaj mednarodnih uslužben-
 cev, ki so odgovorni edinole Oblasti. Vsaka država stranka jamči,
 da bo spoštovala izključno mednarodni položaj odgovornosti Oddelek E.
 generalnega sekretarja in osebja in da ne bo skušala nanje vpli-
 vati, dokler opravljajo svojo dolžnost. Vsaka kršitev dolžnosti, ki
 jo stori član osebja, se predloži v obravnavo ustreznemu Podjetje
 administrativnemu sodišču, kot je predvideno v pravilih, predpi-
 sih in postopkih Oblasti.
 Člen 170
 2. Generalni sekretar in osebje ne smejo imeti nikakršnega denar-
 nega interesa pri kateri koli dejavnosti, ki se nanaša na raziskova- Podjetje
 nje in izkoriščanje Cone. V skladu z njihovo odgovornostjo Obla-
 sti tudi po prenehanju njihovih funkcij ne smejo odkrivati
 nikakršnih industrijskih tajnosti, podatkov o industrijski lastnini, 1. Podjetje je organ Oblasti, ki neposredno izvaja dejavnosti v
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 309
 Coni v skladu z odstavkom 2 člena 153 pod (a) ter transport, pre Člen 173
 delavo in trženje z rudami, dobljenimi iz Cone.
 Stroški Oblasti
 2. Znotraj Oblasti kot mednarodne pravne osebe ima Podjetje
 tisto pravno in poslovno sposobnost, ki je določena s statutom, 1. Prispevki iz pododstavka (a) člena 171 se vplačujejo na pose-
 zajetim v aneksu IV. Podjetje deluje v skladu s to konvencijo ter ben račun za kritje administrativnih stroškov Oblasti, dokler ta ne
 pravili, predpisi in postopki Oblasti in v skladu s splošno politiko, bo imela za njihovo kritje na razpolago dovolj sredstev iz drugih
 ki jo je določila skupščina, ter po navodilih in pod nadzorstvom virov.
 sveta.
 2. Iz sredstev Oblasti se krijejo predvsem njeni administrativni
 stroški. Razen določenih prispevkov iz pododstavka (a) člena 171
 3. Glavni poslovni sedež Podjetja je na sedežu Oblasti. se smejo sredstva, ki ostanejo po izplačilu administrativnih stro-
 škov, med drugim:
 4. V skladu z odstavkom 2 člena 173 in členom 11 aneksa IV (a) razdeliti v skladu s členom 140 in odstavkom 2 člena 60 pod
 razpolaga Podjetje s potrebnimi denarnimi sredstvi za izpolnjeva- (g);
 nje svojih nalog in pridobiva tehnologijo, kot je določeno v (b) uporabiti za oskrbo Podjetja s sredstvi v skladu z odstavkom
 členu 144 ter v drugih ustreznih določbah te konvencije. 4 člena 170; in
 (c) uporabiti za izplačilo nadomestil državam v razvoju v skladu
 z odstavkom 10 člena 151 in odstavkom 2 člena 160 pod (l).
 Člen 174
 Oddelek F.
 Pooblastitev Oblasti, da si izposoja sredstva
 Finančno poslovanje Oblasti.
 1. Oblast je pooblaščena, da si izposoja sredstva.
 2. Skupščina v svojih finančnih predpisih, sprejetih po odstavku
 Člen 171 2 člena 160 pod (f), predpiše meje pooblastitve Oblasti za
 izposojanje sredstev.
 Denarna sredstva Oblasti
 3. Svet je nosilec pooblastitve Oblasti za izposojanje sredstev.
 Denarna sredstva Oblasti so: 4. Države stranke ne odgovarjajo za dolgove Oblasti.
 (a) določeni prispevki članic Oblasti v skladu z odstavkom 2
 člena 160 pod (e);
 Člen 175
 (b) sredstva, ki jih Oblast pridobi v zvezi z dejavnostmi v Coni v
 skladu s členom 13 aneksa III; Letni finančni pregled
 (c) sredstva, prenesena iz Podjetja v skladu s členom 10 aneksa IV;
 Dokumente, knjige in račune Oblasti, vštevši njena letna finančna
 (d) sredstva, izposojena v skladu s členom 174; poročila, letno pregleda neodvisen strokovnjak za finance, ki ga
 (e) prostovoljni prispevki članic in drugih subjektov, ter imenuje skupščina.
 (f) vplačila v kompenzacijski sklad v skladu z odstavkom 10
 člena 151, katerih vire mora priporočiti ekonomsko-planska
 komisija.
 Oddelek G.
 Pravni položaj, privilegiji in imunitete
 Člen 172
 Letni proračun Oblasti Člen 176
 Generalni sekretar pripravi letni proračun Oblasti in ga predloži Pravni položaj
 svetu. Svet obravnava letni proračun in ga predloži skupščini
 skupaj z vsemi priporočili v zvezi s tem. Skupščina preuči in Oblast je mednarodna pravna oseba in ima tako pravno sposob-
 odobri predlagani letni proračun v skladu z odstavkom 2 nost, kot ji je potrebna za opravljanje njenih nalog in izpolnjeva-
 člena 160 pod (h). nje njenih ciljev.
 ---pagebreak--- 310 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 Člen 177 Člen 182
 Privilegiji in imunitete
 Privilegiji in imunitete določenih oseb, ki so povezane z
 Oblastjo
 Da bi lahko izpolnjevala svoje naloge, uživa Oblast na območju
 vsake države privilegije in imunitete, navedene v tem oddelku. Pri-
 vilegiji in imunitete Podjetja so navedeni v členu 13 aneksa IV.
 Predstavniki držav strank, ki so navzoči na zasedanjih skupščine,
 sveta ali organa skupščine ali sveta ter generalni sekretar in osebje
 Oblasti uživajo na območju vsake države stranke:
 Člen 178
 (a) imuniteto glede z zakonom predvidenega postopka zaradi
 Imunitete glede postopka, predvidenega z zakonom dejanj, ki so jih opravili pri izvrševanju svojih dolžnosti, razen
 če se tej imuniteti v določenem primeru, kadar je to primemo,
 izrecno odpove država, ki jo predstavljajo, ali Oblast;
 Oblast, njeno premoženje ter aktiva uživajo imuniteto glede
 postopka, predvidenega z zakonom, razen kadar se Oblast v dolo-
 čenem primeru izrecno odpove taki imuniteti. (b) Če navedene osebe niso državljani določene države stranke,
 uživajo enake imunitete, kot jih ta država stranka priznava
 predstavnikom, uradnim osebam in uslužbencem ustrezne
 stopnje drugih držav strank glede imigracijskih omejitev, zah-
 Člen 179 tev po registraciji tujcev in obveznosti do državnih služb, ter
 enake olajšave, ki se nanašajo na omejitve zamenjave denarja,
 in enak postopek glede olajšav za potovanja.
 Imunitete glede preiskave ali katerega koli načina odvzema
 Premoženje in aktiva Oblasti, kjer koli sta in v kogar koli posesti
 sta, uživata imuniteto glede preiskave, rekvizicije, konfiskacije,
 razlastitve ali katerega koli drugega načina odvzema z izvršilnimi Člen 183
 ali legislativnimi ukrepi.
 Davčne in carinske oprostitve
 Člen 180
 Izvzetje od omejitev, reguliranja, nadzora in moratorija 1. Pri svojih uradnih dejavnostih so Oblast, njena aktiva in
 premoženje, njeni prihodki ter njena dela in zadeve, dovoljeni po
 tej konvenciji, oproščeni vseh neposrednih davkov, za njene
 Premoženje in aktiva Oblasti sta izvzeta od kakršnih koli omeji- uradne potrebe uvoženo ali izvoženo blago pa vseh carinskih
 tev, reguliranja, nadzora in moratorija. dajatev. Oblast ne more zahtevati oprostitve davščin, ki so le pla-
 čilo za opravljene storitve.
 Člen 181
 2. Kadar Oblast kupi blago ali plača storitve večje vrednosti za
 svoje uradne dejavnosti ali kadar se to stori v njenem imenu, cena
 Arhiv in uradna komunikacijska sredstva Oblasti tega blaga ali storitev pa vključuje davke ali dajatve, ukrenejo
 države stranke vse, kar je ustrezno in praktično možno, da bi
 oprostile take davke ali dajatve ali da bi jih nadomestile. Blago, ki
 1. Arhiv Oblasti je povsod nedotakljiv. je uvoženo ali kupljeno z oprostitvami iz tega člena, se ne sme
 prodati niti se ne sme kako drugače z njim razpolagati na območju
 države stranke, ki je odobrila Oprostitev, razen pod pogoji, ki so
 2. Podatki o lastništvu, industrijske tajnosti ali podobna obves- dogovorjeni s to državo stranko.
 tila ter podatki o osebju se ne hranijo v arhivih, ki so dostopni jav-
 nosti.
 3. Države stranke ne pobirajo davka od plač ali zaslužkov ali
 3. Glede uradnih komunikacijskih sredstev odobri Oblasti vsaka katerih koli drugih oblik prejemkov, ki jih Oblast izplačuje gene-
 država stranka postopek, ki ni manj ugoden od tistega, ki ga ta ralnemu sekretarju in osebju Oblasti ter strokovnjakom, ki izpol-
 država priznava drugim mednarodnim organizacijam. njujejo naloge Oblasti, ki pa niso njihovi državljani.
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 311
 Oddelek H (a) spori med državami strankami v zvezi z razlago ali uporabo
 tega dela in aneksov, ki se nanašajo nanj;
 Prekinitev uživanja članskih pravic in privilegijev
 (b) spori med državo stranko in Oblastjo, ki se nanašajo na:
 Člen 184
 (i) dejanja ali opustitve Oblasti ali države stranke, za katere se
 Prekinitev izvrševanja glasovalne pravice trdi, da pomenijo kršitve tega dela ali aneksov, ki se nana-
 šajo nanj, ali pravil, predpisov in postopkov Oblasti, spre-
 jetih v skladu z njim; ali
 Država stranka, ki je v zaostanku s plačevanjem svojih finančnih
 prispevkov Oblasti, nima pravice glasovanja, če je znesek njenih
 zaostankov enak znesku prispevkov, ki jih dolguje za predhodni
 dve polni leti, ali večji od njega: Skupščina lahko kljub temu (ii) dejanj Oblasti, za katera se trdi, da pomenijo prekoračitev
 dovoli taki članici, da glasuje, če se prepriča, da je ostala dolžna pristojnosti ali zlorabo pooblastitev;
 zaradi okoliščin, ki so zunaj njenega vpliva.
 (c) spori med strankami kake pogodbe, bodisi da gre za države
 stranke, Oblast ali Podjetje, državna podjetja in fizične ali
 Člen 185 pravne osebe, navedene v odstavku 2 člena 153 pod (b), nana-
 šajo pa se:
 Prekinitev izvrševanja članskih pravic in privilegijev
 (i) na razlago ali uporabo relevantne pogodbe ali delovnega
 1. Skupščina lahko na priporočilo sveta prekine državi stranki, ki
 načrta; ali
 je grobo in trdovratno kršila določbe tega dela, izvrševanje
 članskih pravic in privilegijev.
 (ii) na dejanja ali opustitve pogodbene stranke, ki se nanašajo
 2. Dokler senat za spore o morskem dnu ne ugotovi, ali je država na dejavnosti v Coni in so naperjeni zoper drugo stranko
 stranka grobo in trdovratno kršila določbe tega dela, se na pod- ali neposredno posegajo v njene pravno utemeljene inte-
 lagi odstavka 1 ne more izvesti noben postopek. rese;
 (d) spori med Oblastjo in bodočim možnim pogodbenikom, za
 katerega jamči država po odstavku 2 člena 153 pod (b) in ki
 sicer pravilno izpolnjuje pogoje iz odstavka 6 člena 4 aneksa
 III in odstavka 2 člena 13, ki se nanašajo na zavrnitev pogodbe
 ali pravnega problema, ki je nastal med pogajanji o pogodbi;
 POGLAVJE 5
 REŠEVANJE SPOROV IN SVETOVALNA MNENJA
 (e) spori med Oblastjo in državo stranko, državnim podjetjem ali
 fizično ali pravno osebo, za katero jamči država stranka po
 odstavku 2 člena 153 pod (b), če se trdi, da je Oblast prevzela
 Člen 186 odgovornost, predvideno v členu 22 aneksa III;
 Senat za spore o morskem dnu Mednarodnega sodišča za
 pomorsko mednarodno pravo (f) vsi drugi spori, za katere je pristojnost senata v tej konvenciji
 posebej predvidena.
 Senat za spore o morskem dnu se ustanovi po določbah tega
 poglavja, dela XV in aneksa VI, ki obenem določajo tudi način, po
 katerem izvršuje svojo jurisdikcijo.
 Člen 188
 Člen 187 Predložitev sporov posebnemu senatu mednarodnega
 sodišča za pomorsko mednarodno pravo ali ad hoc senatu
 senata za spore o morskem dnu ali obvezni trgovinski
 Pristojnost senata za spore o morskem dnu arbitraži
 Senat za spore o morskem dnu je na podlagi tega dela in aneksov,
 ki se nanašajo nanj, pristojen za spore, ki se nanašajo na dejavnosti 1. Spori med državami strankami navedeni v 187u pod (a), se
 v Coni; kategorije sporov pa so naslednje: lahko predložijo:
 ---pagebreak--- 312 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 (a) na zahtevo strank v sporu posebnemu senatu mednarodnega nobenem primeru senat diskrecijske pravice Oblasti ne more
 sodišča za pomorsko mednarodno pravo, ustanovljenemu v nadomestiti s svojo. Ne glede na člen 191 se senat za spore o
 skladu s členom 15 in 17 aneksa VI; ali morskem dnu pri izvrševanju svoje pristojnosti po členu 187 ne
 izjavlja o tem, ali so neka pravila, predpisi ali postopki Oblasti v
 skladu s to konvencijo, niti ne razglasi za neveljavno katero koli
 tako pravilo oziroma predpis ali postopek. Njena pristojnost je v
 tem pogledu omejena na odločanje o trditvah, da bi utegnila biti
 uporaba kakih pravil, predpisov in postopkov Oblasti v posamez-
 (b) na zahtevo katere koli stranke v sporu ad hoc senatu senata za
 nih zadevah v koliziji s pogodbenimi obveznostmi strank v sporu
 spore o morskem dnu, ustanovljenemu v skladu s členom 37
 ali z njihovimi obveznostmi na podlagi te konvencije o trditvah,
 aneksa VI.
 ki se nanašajo na prekoračitve pristojnosti ali na zlorabe
 pooblastitev, ter o odškodninskih zahtevkih za škodo, ki jo je
 treba povrniti, ali o drugih nadomestilih. ki jih je treba dati dolo-
 čeni stranki zaradi opustitve druge stranke, da ugodi svojim
 pogodbenim obveznostim ali obveznostim na podlagi te konven-
 2. (a) Spori v zvezi z razlago ali uporabo pogodbe, navedene v cije.
 členu 187 pod (c) (i), se predložijo na zahtevo katere koli
 stranke v sporu obvezni trgovinski arbitraži, razen če se
 stranke ne sporazumejo drugače. Trgovinsko-arbitražno
 sodišče, ki mu je predložen spor, ni pristojno za odločanje
 o katerem koli vprašanju v zvezi z razlago te konvencije.
 Kadar spor vključuje tudi vprašanje razlage dela XI in
 aneksov, ki se nanašajo nanj glede na dejavnosti v Coni, se
 to vprašanje pošlje v odločanje senatu za spore o morskem Člen 190
 dnu.
 Sodelovanje in nastop v postopkih držav strank, ki jamčijo
 (b) Če na začetku ali med arbitražnim postopkom arbitražno
 sodišče odredi bodisi na zahtevo ene stranke v sporu bodisi
 proprio motu, da je njegova odločitev odvisna od odločitve
 senata za spore o morskem dnu, pošlje arbitražno sodišče
 to vprašanje senatu za spore o morskem dnu v odločanje. 1. Če je kaka fizična ali pravna oseba stranka kakega spora iz
 Potem arbitražno sodišče nadaljuje postopek in sprejme člena 187, je treba o tem obvestiti državo, ki jamči, in ima ta pra-
 svoje odločitve v skladu z odločitvijo senata za spore o vico sodelovati v postopku tako, da vlaga pisne ali ustne izjave.
 morskem dnu.
 2. Če je tožbo zoper državo stranko vložila fizična ali pravna
 (c) Če v pogodbi ni določbe o arbitražnem postopku, ki ga je oseba, za katero jamči druga država stranka in gre za spor iz
 treba uporabiti v sporu, se arbitraža vodi v skladu s člena 187 pod (c), lahko tožena država zahteva od države, ki za
 UNCITRALovimi arbitražnimi pravili ali drugimi arbitraž- te osebo jamči, da nastopi v postopku v imenu te osebe. Če ne
 nimi pravili, ki se lahko predpišejo v pravilih, predpisih in nastopi, lahko tožena država uredi, da jo zastopa pravna oseba z
 postopkih Oblasti, razen če stranke v sporu ne odločijo njenim državljanstvom.
 drugače.
 Člen 191
 Člen 189
 Svetovalna mnenja
 Omejitev pristojnosti glede odločitev Oblasti
 Senat za spore o morskem dnu daje svetovalna mnenja na zahtevo
 Senat za spore o morskem dnu v skladu s tem delom nima nobene skupščine ali sveta o pravnih vprašanjih, ki nastanejo v okviru nji-
 pristojnosti glede izvrševanja diskrecijskih pooblastitev Oblasti; v hovih dejavnosti. Taka mnenja se dajejo po hitrem postopku.
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 313
 DEL XII
 VAROVANJE IN OHRANITEV MORSKEGA OKOLJA
 POGLAVJE 1 drugim obsegajo tiste, katerih namen je, da se kar najbolj omeji:
 SPLOŠNE DOLOČBE
 (a) izpuščanje strupenih, škodljivih ali nezdravih snovi, zlasti
 tistih, ki so trajne, iz virov na kopnem, iz zraka ali po zraku
 ali s potapljanjem;
 Člen 192
 (b) onesnaževanje z ladij - zlasti ukrepe, da bi se preprečile
 nezgode in omogočili ukrepi v sili, da bi se varno opravljale
 Splošna obveznost dejavnosti na morju, preprečevala namerna in nenamerna
 praznjenja ter predpisovanje načrtov, gradnje, opreme in
 uporabe ladij ter sestave njihove posadke;
 Države so dolžne varovati in ohranjati morsko okolje.
 (c) onesnaževanje s postrojev in naprav, ki se uporabljajo za raz-
 iskovanje ali izkoriščanje naravnih bogastev morskega dna in
 podzemlja, zlasti ukrepe, da bi se preprečile nezgode in omo-
 Člen 193 gočilo ukrepanje v sili, da bi se varno opravljale dejavnosti na
 morju ter predpisovanje načrtov, gradnje, opreme in uporabe
 takšnih postrojev in naprav ter sestava njihovih posadk;
 Suverena pravica držav do izkoriščanja svojih naravnih
 bogastev
 (d) onesnaževanje z drugih postrojev in naprav, ki obratujejo v
 morskem okolju, zlasti ukrepe, da bi se preprečile nezgode in
 Države imajo suvereno pravico, da svoja naravna bogastva izko- omogočilo ukrepanje v sili, da bi se varno opravljale dejavnosti
 riščajo na podlagi lastne politike glede okolja, in dolžnost, da na morju ter predpisovanje načrtov, gradnje, opreme in
 varujejo in ohranjajo morsko okolje. uporabe takih postrojev ali naprav in sestava njihovih posadk.
 4. Pri sprejemanju ukrepov zaradi preprečevanja, zmanjševanja
 ali nadziranja onesnaževanja morskega okolja se države vzdržu-
 Člen 194
 jejo neupravičenega vmešavanja v dejavnosti, ki jih izvajajo druge
 države pri izvrševanju svojih pravic in izpolnjevanju svojih dolž-
 nosti v skladu s to konvencijo.
 Ukrepi za preprečevanje, zmanjšanje in nadziranje
 onesnaževanja morskega okolja
 5. Ukrepi, sprejeti v skladu s tem delom konvencije, obsegajo
 tiste, ki so nujni za varovanje in ohranitev redkih in občutljivih
 1. Posamično ali skupaj, kakor jim ustreza, ukrenejo države v ekoloških sistemov ter naravnega okolja redkih in ogroženih vrst
 skladu s to konvencijo vse, kar je potrebno, da bi preprečile, ali vrst, ki jim grozi nevarnost, da bodo izumrle, ter drugih oblik
 zmanjšale in nadzorovale onesnaževanje morskega okolja iz morske favne in flore.
 katerega koli vira, pri čemer v ta namen uporabljajo v skladu s
 svojimi možnostmi najprimernejša sredstva, s katerimi razpola-
 gajo, ter si prizadevajo uskladiti svoje politike v zvezi s tem.
 Člen 195
 2. Države ukrenejo vse, kar je potrebno, da bi zagotovile, da se
 dejavnosti, za katere velja njihova jurisdikcija ali nadzorstvo, Dolžnost, da se škodljive posledice ali nevarnosti ne
 vodijo tako, da z onesnaževanjem ne povzročajo škode drugim prenašajo ali da se ena vrsta onesnaževanja ne spremeni v
 državam ali njihovemu okolju in da se onesnaževanje, nastalo drugo
 zaradi dogodkov ali dejavnosti pod njihovo jurisdikcijo ali
 nadzorstvom, ne razširi izven območij, nad katerimi zadevne
 države izvršujejo svoje suverene pravice v skladu s to konvencijo.
 Pri sprejemanju ukrepov za preprečevanje, zmanjšanje ali nadzi-
 ranje onesnaževanja morskega okolja ravnajo države tako, da
 bodisi neposredno ali posredno ne prenašajo škodljivih posledic
 3. Ukrepi, ki se sprejemajo po tem delu konvencije, se nanašajo ali nevarnosti z enega območja na drugo ali da ne spremenijo ene
 na vse vire onesnaževanja morskega okolja. Ti ukrepi med vrste onesnaževanja v drugo.
 ---pagebreak--- 314 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 Člen 196 in sprejmejo načrte takojšnjih ukrepov, da bi se odzvale v prime-
 rih onesnaževanja morskega okolja.
 Uporaba tehnologije ali uvajanje tujih ali novih vrst
 Člen 200
 1. Države sprejemajo vse nujne ukrepe, da bi se preprečilo,
 zmanjšalo ali nadziralo onesnaževanje morskega okolja, ki ga Preučevanja, raziskovalni programi ter izmenjava
 povzroča uporaba tehnologije pod njihovo jurisdikcijo ali nadzor- informacij in podatkov
 stvom, ali namerno ali naključno uvajanje tujih ali novih vrst v
 posamezne dele morskega okolja, ki utegnejo tu povzročiti večje
 in škodljive spremembe. Države sodelujejo neposredno ali prek pristojnih mednarodnih
 organizacij, da bi pospeševale preučevanje in sprejemanje
 znanstvenoraziskovalnih programov ter spodbujale izmenjavo
 2. Ta člen ne posega v uporabo te konvencije glede preprečeva- dobljenih informacij in podatkov o onesnaževanju morskega oko-
 nja, zmanjševanja ali nadziranja onesnaževanja morskega okolja. lja. Prizadevajo si, da aktivno sodelujejo pri regionalnih in
 splošnih programih za pridobitev znanja o ugotavljanju vrste in
 obsega onesnaževanja, izpostavljenosti onesnaževanju ter smereh
 njegovega gibanja, nevarnostih ter o načinu in sredstvih za
 odpravo posledic.
 Člen 201
 POGLAVJE 2
 Znanstveni kriteriji za predpise
 SPLOŠNO IN REGIONALNO SODELOVANJE
 Na podlagi obvestil in zbranih podatkov po členu 200 sodelujejo
 države neposredno ali prek pristojnih mednarodnih organizacij,
 da bi določile primerne znanstvene kriterije za oblikovanje in
 Člen 197 izdelavo pravil in standardov ter priporočene prakse in postop-
 kov za preprečevanje, zmanjšanje in nadziranje onesnaževanja
 morskega okolja.
 Sodelovanje na splošni ali regionalni ravni
 Zaradi varovanja in ohranitve morskega okolja sodelujejo države
 na splošni ravni, po potrebi pa na regionalni, neposredno ali prek
 pristojnih mednarodnih organizacij pri oblikovanju in izvajanju
 mednarodnih predpisov, standardov ter priporočene prakse in POGLAVJE 3
 postopkov v skladu s to konvencijo, upoštevajoč regionalne zna-
 čilnosti.
 TEHNIČNA POMOČ
 Člen 198
 Člen 202
 Opozorilo o grozeči ali dejanski škodi
 Znanstvena in tehnična pomoč državam v razvoju
 Kadar država zve za primere, v katerih grozi morskemu okolju
 nevarnost, da bo utrpelo škodo, ali da je utrpelo škodo zaradi
 onesnaženja, takoj obvesti druge države, za katere meni, da bi Države neposredno ali prek pristojnih mednarodnih organizacij:
 utegnile biti izpostavljene taki škodi, obenem pa tudi pristojne
 mednarodne organizacije.
 (a) pospešujejo programe pomoči državam v razvoju na področju
 znanosti, šolanja, tehnike in drugega, da bi varovale in ohra-
 Člen 199 njale morsko okolje ter preprečevale, zmanjševale in nadzirale
 onesnaževanje morja. Taka pomoč med drugim vključuje:
 Načrti nujnih ukrepov zoper onesnaženje
 (i) usposabljanje njihovih znanstvenikov in tehnikov;
 V primerih iz člena 198 države prizadetega območja v skladu s
 svojimi možnostmi in kolikor je mogoče pristojne mednarodne
 organizacije sodelujejo, da bi odpravile učinke onesnaževanja in (ii) omogočanje njihovega sodelovanja pri ustreznih medna-
 preprečile ali zmanjšale škodo. V ta namen države skupaj preučijo rodnih programih;
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 315
 (iii) njihovo oskrbo s potrebno opremo in pripomočki; Člen 205
 (iv) povečanje njihovih sposobnosti, da same proizvajajo tako Objavljanje poročil
 opremo;
 Države objavljajo poročila o rezultatih, doseženih po členu 204,
 ali pa v primernih časovnih presledkih preskrbijo taka poročila
 (v) nasvete in izpopolnjevanje sredstev za raziskovanje,
 pristojnim mednarodnim organizacijam, ki naj bi jih dale na raz-
 opazovanje, šolanje in druge programe;
 polago vsem državam.
 (b) nudijo primerno pomoč, zlasti državam v razvoju, da bi se
 zmanjšali učinki hujših nezgod, ki utegnejo povzročiti precejš-
 nje onesnaženje morskega okolja; Člen 206
 Ocena možnih posledic dejavnosti
 (c) nudijo primerno pomoč, zlasti državam v razvoju, pri izde-
 lavi ekoloških ocen.
 Kadar države iz resnih razlogov menijo, da utegnejo načrtovane
 dejavnosti pod njihovo jurisdikcijo ali nadzorstvom povzročiti
 večje onesnaženje ali večje in škodljive spremembe v morskem
 Člen 203 okolju, ocenijo, kolikor je to izvedljivo, možne posledice takih
 dejavnosti za morsko okolje in poročajo o rezultatih takih ocen
 na način iz člena 205.
 Preferencialno obravnavanje držav v razvoju
 Zaradi preprečevanja, zmanjševanja ali nadziranja onesnaževanja
 morskega okolja ali zmanjšanja posledic onesnaževanja dajejo
 mednarodne organizacije prednost državam v razvoju:
 POGLAVJE 5
 (a) pri delitvi ustreznih skladov in tehnične pomoči;
 MEDNARODNA PRAVILA IN DRŽAVNA ZAKONODAJA ZA
 (b) pri uporabi svojih specializiranih služb. PREPREČEVANJE, ZMANJŠANJE IN NADZIRANJE
 ONESNAŽEVANJA MORSKEGA OKOLJA
 Člen 207
 Onesnaževanje iz kopenskih virov
 POGLAVJE 4 1. Države sprejmejo zakone in predpise za preprečevanje, zmanj-
 šanje in nadziranje onesnaževanja morskega okolja iz kopenskih
 OPAZOVANJE IN EKOLOŠKA OCENA virov, vštevši reke, široka rečna ustja, cevovode in odvodne
 napeljave, pri čemer upoštevajo mednarodno priznana pravila,
 standarde ter priporočeno prakso in postopke.
 Člen 204 2. Države sprejmejo tudi druge ukrepe, ki utegnejo biti potrebni
 za preprečevanje, zmanjšanje in nadziranje takega onesnaževanja.
 Opazovanje nevarnosti ali posledic onesnaževanja
 3. V zvezi s tem si države prizadevajo uskladiti svoje politike na
 ustrezni regionalni ravni.
 1. V skladu s pravicami drugih držav si države, kolikor je to
 mogoče, neposredno ali prek pristojnih mednarodnih organizacij
 prizadevajo, da po priznanih znanstvenih metodah pozorno 4. Države si zlasti prek pristojnih mednarodnih organizacij ali na
 opazujejo, merijo, ocenjujejo ali analizirajo nevarnosti ali posle- diplomatski konferenci prizadevajo določiti splošna in regionalna
 dice onesnaževanja morskega okolja. pravila in standarde ter priporočeno prakso in postopke za pre-
 prečevanje, zmanjševanje in nadziranje onesnaževanja morskega
 okolja iz kopenskih virov, pri čemer upoštevajo značilnosti regije,
 2. Zlasti pa države nadzirajo posledice svojih dejavnosti, ki se ekonomske možnosti držav v razvoju ter potrebe za njihov
 opravljajo z njihovim dovoljenjem ali pri katerih sodelujejo da bi gospodarski razvoj. Po potrebi se omenjena pravila in standardi
 ugotovile, ali utegnejo take dejavnosti onesnažiti morsko okolje. ter priporočena praksa in postopki občasno preizkusijo.
 ---pagebreak--- 316 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 5. Zakoni, predpisi, ukrepi, pravila in standardi ter priporočena dejavnosti v Coni, ki se opravljajo z ladjami, postroji, napravami
 praksa in postopki iz odstavka 1, 2 in 4 vključujejo tudi tiste, s in drugimi pripravami pod njihovo zastavo ali ki so vpisani na nji-
 katerimi se, kolikor je mogoče, omejuje izpuščanje strupenih, hovem območju ali delujejo pod njihovo oblastjo, odvisno od pri-
 škodljivih ali nezdravih snovi, zlasti tistih, ki so trajne, v morsko mera. Zahteve v teh zakonih in predpisih ne smejo biti manj učin-
 okolje. kovite od mednarodnih pravil in standardov ter priporočene
 prakse iz prvega odstavka.
 Člen 208
 Člen 210
 Onesnaževanje zaradi dejavnosti na morskem dnu, ki so
 pod državno jurisdikcijo Onesnaževanje s potapljanjem
 1. Obalne države sprejmejo zakone in predpise za preprečevanje, 1. Države sprejmejo zakone in predpise za preprečevanje, zmanj-
 zmanjšanje in nadziranje onesnaževanja morskega okolja, ki šanje in nadziranje onesnaževanja morskega okolja s potaplja-
 nastane zaradi ali v zvezi z dejavnostmi na morskem dnu, ki so njem.
 pod njihovo jurisdikcijo, prav tako pa tudi onesnaževanje z umet-
 nih otokov, postrojev in naprav pod njihovo jurisdikcijo v skladu
 s členom 60 in 80. 2. Države sprejmejo tudi druge ukrepe, ki utegnejo biti potrebni
 za preprečevanje, zmanjšanje in nadziranje takega onesnaževanja.
 2. Države obenem sprejmejo tudi druge ukrepe, ki utegnejo biti
 potrebni za preprečevanje, zmanjšanje in nadziranje takega ones- 3. Taki zakoni, predpisi in ukrepi zagotovljajo, da se potapljanje
 naževanja. ne izvaja brez dovoljenja pristojnih organov držav.
 3. Taki zakoni, predpisi in ukrepi ne smejo biti manj učinkoviti 4. Države si zlasti prek pristojnih mednarodnih organizacij ali na
 od mednarodnih pravil in standardov ter priporočene prakse in diplomatski konferenci prizadevajo določiti splošna in regionalna
 postopkov. pravila in standarde ter priporočeno prakso in postopke za pre-
 prečevanje, zmanjšanje in nadziranje takega onesnaževanja. Ta
 pravila in standardi ter priporočena praksa in postopki se po
 potrebi občasno preverijo.
 4. Države si prizadevajo uskladiti svojo politiko v zvezi s tem na
 ustrezni regionalni ravni.
 5. Potapljanje v mejah teritorialnega morja in izključne ekonom-
 ske cone ali na epikontinentalni pas se ne sme izvajati brez izrec-
 5. Države zlasti prek pristojnih mednarodnih organizacij ali na nega poprejšnjega dovoljenja obalne države, ki ima pravico dovo-
 diplomatski konferenci določijo splošna in regionalna pravila, liti, urediti in nadzirati tako potapljanje potem, ko je primerno
 standarde ter priporočeno prakso in postopke za preprečevanje, preučila zadevo z drugimi državami, ki zaradi svoje geografske
 zmanjšanje in nadziranje onesnaževanja morskega okolja iz lege utegnejo zaradi tega utrpeti škodljive posledice.
 odstavka 1. Ta pravila in standardi ter priporočena praksa in
 postopki se po potrebi občasno preizkusijo.
 6. Državni zakoni, predpisi in ukrepi ne smejo biti pri prepreče-
 vanju, zmanjšanju ali nadziranju takega onesnaževanja manj učin-
 koviti od splošnih pravil in standardov.
 Člen 209
 Onesnaževanje zaradi dejavnosti v Coni
 Člen 211
 1. Mednarodna pravila, predpisi in postopki se določijo v skladu Onesnaževanje z ladij
 z delom XI zaradi preprečevanja, zmanjšanja in nadziranja ones-
 naževanja morskega okolja, ki nastane zaradi dejavnosti v Coni.
 Taka pravila, predpisi in postopki se po potrebi občasno preizku-
 sijo. 1. Države prek pristojne mednarodne organizacije ali na splošni
 diplomatski konferenci določijo mednarodna pravila in standarde
 za preprečevanje, zmanjševanje in nadziranje onesnaževanja mor-
 skega okolja z ladij; na enak način, kjer je to ustrezno, pa tudi
 2. V skladu z ustreznimi določbami tega oddelka sprejmejo spodbujajo sprejetje plovnih sistemov, s katerimi naj bi se zmanj-
 države zakone in predpise za preprečevanje, zmanjšanje in nadzi- šale nevarnosti pred nezgodami, ki bi utegnile povzročiti onesna-
 ranje onesnaževanja morskega okolja, ki nastane zaradi tistih ženje morskega okolja in tudi obale, ter škoda z onesnaženjem, ki
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 317
 bi utegnila prizadeti s tem povezane interese obalnih držav. Ta razlogov v zvezi z oceanografskimi in ekološkimi razme-
 pravila in standardi se prav tako po potrebi občasno preizkusijo. rami v njih in zaradi njihove uporabe ali varovanja njiho-
 vih naravnih bogastev in zaradi posebnih značilnosti pro-
 meta v njih preprečilo onesnaževanje z ladij, lahko obalne
 države za to območje, potem ko so se na ustrezen način
 prek pristojne mednarodne organizacije posvetovale z
 vsemi drugimi zainteresiranimi državami, pošljejo obve-
 2. Države sprejmejo zakone in predpise za preprečevanje, zmanj- stilo tej organizaciji, podprto z znanstvenimi in tehničnimi
 šanje in nadziranje onesnaževanja morskega okolja z ladij, ki dokazi ter podatki o potrebnih napravah za sprejem odpad-
 imajo izobešeno njihovo zastavo ali so vpisane na njihovem kov. V dvanajstih mesecih po prejemu takega obvestila
 območju. Ti zakoni in predpisi naj bodo vsaj toliko učinkoviti, organizacija ugotovi, ali pogoji na tem območju ustrezajo
 kolikor so učinkovita tudi splošna sprejeta mednarodna pravila in zgoraj navedenim zahtevam. Če organizacija tako ugotovi,
 standardi, določeni prek pristojne mednarodne organizacije ali na lahko obalne države za to območje sprejmejo zakone in
 splošni diplomatski konferenci. predpise za preprečevanje, zmanjšanje in nadzorovanje
 onesnaževanja z ladij, pri čemer uporabijo mednarodna
 pravila in standarde ali plovbno prakso, ki so bili prek orga-
 nizacije sestavljeni za uporabo na posebnih območjih. Ti
 zakoni in predpisi se ne smejo uporabljati za tuje ladje,
 dokler od predložitve obvestila organizaciji ne mine 15
 3. Države, ki predpišejo posebne zahteve za preprečevanje, mesecev.
 zmanjševanje in nadziranje onesnaževanja morskega okolja kot
 pogoj za vstop tujih ladij v svoje luke ali notranje morske vode ali
 za pristajanje ob svojih postajah z napravami, oddaljenimi od
 obale, pravno veljavno objavijo take zahteve ali jih sporočijo med- (b) Obalne države objavijo meje vsakega takega posebnega,
 narodni organizaciji. Kadar take zahteve v isti obliki predpišeta jasno določenega območja.
 dve ali več obalnih držav v prizadevanju, da bi uskladile politiko,
 je treba v sporočilu navesti, katere države sodelujejo v takih dogo-
 vorih o sodelovanju. Vsaka država zahteva od poveljnika ladje, ki
 ima izobešeno njeno zastavo ali je vpisana na njenem območju, (c) Če imajo obalne države za isto območje namen sprejeti
 da takrat, ko plove skozi teritorialno morje države, ki sodeluje v dodatne zakone in predpise za preprečevanje, zmanjšanje
 takih dogovorih o sodelovanju, na zahtevo te države obvesti o ali nadziranje onesnaževanja z ladij, o tem ob predložitvi
 tem, ali plove v državo območja, zajetega s takimi dogovori o prej omenjenega obvestila obenem obvestijo organizacijo.
 sodelovanju, ter da navede, če plove v to državo, ali je ugodil Omenjeni dodatni zakoni in predpisi se lahko nanašajo le
 zahtevam za vplovitev v luko te države. Ta člen ne posega v kon- na izpuščanje odpadkov ali na plovbno prakso, ne smejo pa
 tinuirano izvrševanje pravic ladij do neškodljivega prehoda ozi- od tujih ladij zahtevati, da upoštevajo druge standarde o
 roma v uporabo odstavka 2 člena 25. načrtu, gradnji, posadki ali opremi, kot jih zahtevajo
 splošno sprejeta mednarodna pravila in standardi; za tuje
 ladje se lahko uporabljajo 15 mesecev po predložitvi obves-
 tila organizaciji, pogoj pa je, da jih ta organizacija sprejme
 v 12 mesecih po predložitvi obvestila.
 4. Obalne države lahko v zvezi z izvajanjem svoje suverenosti v
 mejah svojega teritorialnega morja sprejmejo zakone in predpise
 za preprečevanje, zmanjšanje in nadziranje onesnaževanja morja
 s tujih ladij, vštevši ladje, ki izkoristijo pravico do neškodljivega 7. Mednarodna pravila in standardi, omenjeni v tem členu, bi
 prehoda. Ti zakoni in predpisi v skladu s poglavjem 3 dela II ne morali vključevati med drugim tiste, ki se nanašajo na hitro obve-
 smejo ovirati neškodljivega prehoda tujih ladij. ščanje obalnih držav, katerih obalo ali interese v zvezi z obalo
 utegnejo ogroziti dogodki, vštevši pomorske nezgode, katerih
 posledica utegne biti izpuščanje odpadkov, ali možnost takega
 izpuščanja.
 5. Zaradi uveljavljanja določil oddelka 6, smejo obalne države
 glede svoje izključne ekonomske cone sprejeti zakone in predpise
 za preprečevanje, zmanjševanje in nadziranje onesnaževanja z
 ladij, ki so usklajeni in omogočajo uresničevanje splošno spreje- Člen 212
 tih mednarodnih pravil in standardov, določenih prek pristojne
 mednarodne organizacije ali na splošni diplomatski konferenci.
 Onesnaževanje iz zraka ali po zraku
 6. (a) Kadar mednarodna pravila in standardi iz odstavka 1 niso
 primerni, da bi se ugodilo posebnim situacijam, in kadar
 imajo obalne države tehten razlog, da verjamejo, da je neko
 posebno, jasno določeno območje njihovih izključnih 1. Države sprejmejo zakone in predpise za preprečevanje, zmanj-
 gospodarskih con območje, za katero je potrebno sprejeti šanje in nadziranje onesnaževanja morskega okolja iz zraka ali po
 posebne obvezne ukrepe, da bi se iz priznanih tehničnih zraku, ki se nanašajo na zračni prostor pod njihovo suverenostjo
 ---pagebreak--- 318 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 in na ladje, ki imajo izobešeno njihovo zastavo, ali na ladje ali Člen 215
 letala, ki so vpisani na njihovem območju, upoštevajoč medna-
 rodno sprejeta pravila in standarde ter priporočeno prakso in
 postopke in tudi varnost zračne plovbe. Uveljavljanje norm glede onesnaževanja z dejavnostmi v
 Coni
 2. Države sprejmejo druge ukrepe, ki utegnejo biti potrebni za
 preprečevanje, zmanjšanje in nadziranje takega onesnaževanja. Uveljavljanje mednarodnih pravil, predpisov in postopkov, dolo-
 čenih v skladu z delom XI za preprečevanje, zmanjšanje in nadzi-
 ranje onesnaževanja morskega okolja z dejavnostmi v Coni, ure-
 3. Države si zlasti prek pristojnih mednarodnih organizacij ali na jajo določbe tega dela.
 diplomatski konferenci prizadevajo, da bi določile splošna in
 regionalna pravila in standarde ter priporočeno prakso in
 postopke za preprečevanje, zmanjšanje in nadziranje onesnaže-
 vanja.
 Člen 216
 Uveljavljanje norm glede onesnaževanja s potapljanjem
 POGLAVJE 6
 1. Zakone in predpise, sprejete v skladu s to konvencijo, obenem
 pa tudi ustrezna mednarodna pravila in standarde, določene prek
 pristojnih mednarodnih organizacij ali na diplomatski konferenci,
 UVELJAVLJANJE NORM za preprečevanje, zmanjšanje in nadziranje onesnaževanja mor-
 skega okolja s potapljanjem, uveljavlja:
 (a) obalna država, če gre za potapljanje v mejah njenega terito-
 rialnega morja ali njene izključne ekonomske cone ali na nje-
 Člen 213 nem epikontinentalnem pasu;
 (b) država ladjine zastave za ladjo, ki ima izobešeno njeno
 Uveljavljanje norm glede onesnaževanja iz kopenskih zastavo, ali za ladje ali letala, ki so vpisani na njenem območju;
 virov
 (c) vsaka država zaradi nalaganja odpadkov ali drugih snovi znot-
 raj njenih območij ali na njenih postajah z napravami, ki so
 Države uveljavljajo svoje zakone in predpise, sprejete v skladu s oddaljene od obale.
 členom 207, in sprejmejo zakone in predpise ter druge ukrepe,
 potrebne za uveljavitev ustreznih mednarodnih pravil in
 standardov, določenih prek pristojnih mednarodnih organizacij
 ali na diplomatski konferenci, za preprečevanje, zmanjševanje in 2. Država ni dolžna začeti postopka na podlagi tega člena, če je
 nadziranje onesnaževanja morskega okolja iz kopenskih virov. tak postopek v skladu s tem členom začela že druga država.
 Člen 214 Člen 217
 Uveljavljanje norm glede onesnaževanja z dejavnostmi na Uveljavljanje norm po državi zastave
 morskem dnu
 1. Države zagotovijo, da ladje, ki imajo izobešeno njihovo
 Države uveljavljajo svoje zakone in predpise, sprejete v skladu s zastavo ali so vpisane na njihovem območju, spoštujejo ustrezna
 členom 208, in sprejemajo zakone in predpise ter druge ukrepe, mednarodna pravila in standarde, ki jih je določila pristojna med-
 potrebne za izvajanje ustreznih mednarodnih pravil in narodna organizacija ali splošna diplomatska konferenca, ravno
 standardov, določenih prek pristojnih mednarodnih organizacij tako pa tudi njihove zakone in predpise, sprejete v skladu s to
 ali na diplomatski konferenci, da bi preprečevale, zmanjšale in konvencijo, za preprečevanje, zmanjšanje in nadziranje onesna-
 nadzirale onesnaževanje morskega okolja, ki je neposredna ali ževanja morskega okolja z ladij ter obenem sprejemajo zakone in
 posredna posledica dejavnosti na morskem dnu, ki so pod nji- predpise ter druge ukrepe za njihovo izvajanje. Države zastave
 hovo jurisdikcijo, ter od umetnih otokov, postrojev in naprav pod zagotovijo, da se taka pravila, standardi, zakoni in predpisi tudi
 njihovo jurisdikcijo v skladu s členom 60 in 80. dejansko uveljavijo, ne glede na to, kje so bile norme kršene.
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 319
 2. Države zlasti sprejmejo primerne ukrepe, da bi se prepovedala država preiskavo in, kadar dokazna sredstva to opravičujejo,
 plovba ladjam pod njihovo zastavo ali ladjam, vpisanim na nji- začne postopek zaradi slehernega izpuščanja s te ladje zunaj
 hovem območju, dokler niso sposobne izpluti, tako da bi ugodile notranjih morskih voda, teritorialnega morja ali izključne eko-
 zahtevam iz mednarodnih pravil in standardov iz odstavka 1, nomske cone te države, ki pomeni kršitev ustreznih mednarod-
 vštevši zahtevam glede načrtov, gradnje, opreme in posadke ladij. nih pravil in standardov, ki jih je določila pristojna mednarodna
 organizacija ali splošna diplomatska konferenca.
 3. Države zagotovijo, da imajo ladje pod njihovo zastavo ali ladje,
 vpisane na njihovem območju, listine, ki jih morajo imeti po med-
 narodnih pravilih in standardih iz točke 1 in ki so izdane v skladu
 z omenjenimi pravili in standardi. Države zagotovijo, da se ladje 2. Postopek po odstavku 1 se ne sme začeti zaradi nedovoljenega
 pod njihovo zastavo občasno pregledajo, da se preveri, ali te lis- izpuščanja v notranjih morskih vodah, teritorialnem morju ali v
 tine soglašajo z dejanskim stanjem ladij. Druge države sprejemajo izključni ekonomski coni druge države, razen če ga zahteva ta
 te listine kot dokaz o stanju ladij in jim priznavajo enako veljav- država, država zastave ali država, ki je utrpela škodo ali ji grozi
 nost kot listinam, ki jih same izdajajo, razen če obstaja nedvomen nevarnost, da jo utrpi zaradi nedovoljenega izpuščanja, ali če
 razlog, da verjamejo, da stanje ladje dejansko ne ustreza podat- nedovoljeno izpuščanje povzroči ali grozi, da bo povzročilo ones-
 kom, navedenim v listinah. naženje notranjih morskih voda, teritorialnega morja ali izključne
 ekonomske cone države, ki začne postopek.
 4. Če ladja prekrši pravila in standarde, ki jih je določila pristojna
 mednarodna organizacija ali splošna diplomatska konferenca,
 država zastave ne glede na členu 218, 220 in 228 takoj uvede
 preiskavo in, če je upravičeno, začne sodni postopek zaradi dom- 3. Kadar se ladja prostovoljno mudi v luki ali od obale oddaljeni
 nevne kršitve, ne glede na to, kje je bila kršitev storjena ali kje se postaji z napravami, ki pripadata kaki državi, ugodi ta država v
 je zgodilo ali bilo odkrito onesnaženje, povzročeno s tako kršit- mejah možnosti zahtevam katere koli države, da se izvede preis-
 vijo. kava v zvezi z nedovoljenim izpuščanjem iz odstavka 1, če je
 verjeti, da je to izpuščanje nastalo ali da je povzročilo ali grozilo,
 da bo povzročilo škodo v notranjih morskih vodah, teritorialnem
 morju ali izključni ekonomski coni države, ki predloži zahtevo. V
 5. Pri preiskavi o kršitvi norm lahko države zastave zaprosijo za mejah možnosti ugodi tudi zahtevam države zastave glede preis-
 pomoč vsako državo, katere sodelovanje bi utegnilo biti koristno kave v zvezi s tako kršitvijo, ne glede na to, kje je bila kršitev sto-
 za razjasnitev okoliščin dogodka. Države si prizadevajo ugoditi rjena.
 primernim zahtevam države zastave.
 6. Na podlagi pisne zahteve katere koli države opravijo države
 preiskavo glede sleherne kršitve norm, za katero se navaja, da so 4. Zapisniki o preiskavi, ki jo je država luke opravila po tem
 jo storile ladje njihove zastave. Če so prepričane, da imajo dovolj členu, se pošljejo državi zastave ali obalni državi na njihovo
 dokazov za začetek postopka zaradi kršitve norm, ki je dom- zahtevo. Vsi postopki, ki jih je začela država luke na podlagi
 nevno podana, začnejo države brez odlašanja tak postopek v rezultatov take preiskave v skladu s poglavjem 7 se lahko na
 skladu s svojo zakonodajo. zahtevo obalne države prekinejo, če je bila kršitev storjena v nje-
 nih notranjih morskih vodah, teritorialnem morju ali izključni
 ekonomski coni. Dokazi in zapisniki o zadevi se tedaj skupaj s
 kakršno koli varščino ali drugim denarnim jamstvom, izročenim
 7. Države zastave nemudoma obvestijo državo prosilko in pri- pristojnim organom države luke, odstopijo obalni državi. Tak
 stojno mednarodno organizacijo o uvedenem postopku in njego- odstop ustavi postopek v državi luke.
 vem izidu. Ta obvestila so dostopna vsem državam.
 8. Kazni, ki jih predvidevajo zakoni in predpisi držav za ladje
 lastne državne pripadnosti, morajo biti po svoji strogosti take, da
 odvračajo od kaznivih dejanj, ne glede na to, kje se ta zgodijo. Člen 219
 Člen 218 Ukrepi za nadzorovanje plovbne sposobnosti ladij zaradi
 preprečevanja onesnaževanja
 Uveljavljanje norm po državi luke
 1. Kadar se ladja prostovoljno mudi v luki ali od obale oddaljeni V skladu s poglavjem 7 sprejmejo države, ki so na zahtevo ali na
 postaji z napravami, ki pripadata kaki državi, lahko uvede ta lastno pobudo ugotovile, da je ladja v eni izmed njihovih luk ali v
 ---pagebreak--- 320 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 eni izmed njihovih od obale oddaljenih postaj z napravami 5. Kadar ima država tehtne razloge, da verjame, da je ladja, ki
 prekršila ustrezna mednarodna pravila in standarde, ki se nana- plove v njeni izključni ekonomski coni ali v njenem teritorialnem
 šajo na plovbno sposobnost ladij, in zaradi tega grozi škoda mor- morju, storila v izključni ekonomski coni kršitev iz odstavka 3,
 skemu okolju, v možnih mejah administrativne ukrepe, da bi pre- katerega posledica je izpuščanje večjega obsega, ki je povzročilo
 prečile izplovitev te ladje. Te države smejo dovoliti, da ladja ali grozi, da bo povzročilo precejšnje onesnaženje morskega oko-
 odplove edinole do najbližje ustrezne remontne ladjedelnice, ko lja, lahko ta država v zvezi s to kršitvijo pregleda ladjo, če je ladja
 pa so odpravljeni vzroki za kršitev norm, se ji dovoli, da takoj zavrnila, da bi dala podatke, ali če so podatki, ki jih je dala, očitno
 nadaljuje potovanje. v nasprotju z dejanskim stanjem ali če okoliščine primera opra-
 vičujejo takšen pregled.
 6. Kadar ima država jasne in dejanske dokaze, da je ladja, ki plove
 Člen 220 v njeni izključni ekonomski coni ali v njenem teritorialnem
 morju, storila v izključni ekonomski coni kršitev iz odstavka 3,
 katere posledica je izpuščanje, ki povzroča večjo škodo ali
 nevarnost za večjo škodo obali ali interesom obalne države v
 Uveljavljanje norm po obalnih državah zvezi z njeno morsko obalo ali kateremu koli bogastvu njenega
 teritorialnega morja ali izključne ekonomske cone, lahko ta
 država v skladu s poglavjem 7, če dokazi to opravičujejo, začne v
 skladu s svojimi zakoni postopek, vštevši zadržanje ladje.
 1. Kadar se ladja prostovoljno mudi v luki ali od obale oddaljeni
 postaji z napravami, ki pripadata kaki državi, sme ta država v
 skladu s poglavjem 7 začeti postopek za vsakršno kršitev njenih 7. Ne glede na odstavek 6 obalna država v vseh primerih, ko je
 zakonov in predpisov, sprejetih v skladu s to konvencijo ali ustrezni postopek določila pristojna mednarodna organizacija ali
 ustreznimi mednarodnimi pravili in standardi za preprečevanje, je bil dogovorjen na kateri koli drug način, da bi se ugodilo zahte-
 zmanjšanje in nadziranje onesnaževanja z ladij, če je bila kršitev vam, ki se nanašajo na položitev varščine ali kakega drugega pri-
 storjena v njenem teritorialnem morju ali v njeni izključni eko- mernega denarnega jamstva če je vezana s temi postopki dovoli,
 nomski coni. da ladja nadaljuje potovanje.
 8. Odstavki 3, 4, 5, 6 in 7 se uporabljajo tudi za državne zakone
 2. Kadar ima država tehtne razloge, da verjame, da je ladja, ki in predpise, sprejete v skladu z odstavkom 6 člena 211.
 plove v njenem teritorialnem morju, prekršila med prehodom
 skozi to morje njene zakone in predpise, sprejete v skladu s to
 konvencijo, ali ustrezna mednarodna pravila in standarde za pre-
 prečevanje, zmanjšanje in nadziranje onesnaževanja z ladij, lahko
 ta država v zvezi s kršitvijo, ne da bi to posegalo v ustrezne
 določbe poglavja 3 dela II, pregleda ladjo, in če dokazi to opravi- Člen 221
 čujejo, lahko začne v skladu s svojo zakonodajo in ob upoštevanju
 določb poglavja 7 postopek, vštevši zadržanje ladje.
 Ukrepi, da bi se izognili onesnaževanju zaradi pomorskih
 nezgod
 3. Kadar ima država tehtne razloge, da verjame, da je ladja, ki
 plove v njeni izključni ekonomski coni ali v njenem teritorialnem
 morju, kršila v izključni ekonomski coni ustrezna mednarodna
 pravila in standarde za preprečevanje, zmanjšanje in nadziranje 1. V tem delu nič ne posega v pravico držav, da v skladu z obi-
 onesnaževanje z ladij ali zakone in predpise te države, ki so v čajnim in pogodbenim mednarodnim pravom uveljavljajo ukrepe
 skladu z omenjenimi pravili in standardi in katerih namen je nji- zunaj meja teritorialnega morja, ki so v sorazmerju z dejansko
 hova uveljavitev, lahko ta država zahteva od ladje podatke o njeni škodo ali z nevarnostjo škode, da bi zavarovale svoje obale ali
 identiteti in luki vpisa, njeni zadnji in naslednji luki pristanka ter interese v zvezi z obalo, vštevši ribolov, pred onesnaženjem ali
 druge pomembne podatke, ki so potrebni, da bi se ugotovilo, ali pred nevarnostjo onesnaženja, ki nastane po pomorski nezgodi
 je bila kršitev storjena. ali dejanjih v zvezi s tako nezgodo, kadar se lahko utemeljeno pri-
 čakuje, da bo tako onesnaženje povzročilo večje škodljive posle-
 dice.
 4. Države sprejmejo zakone in predpise ter druge ukrepe, da bi
 ladje pod njihovo zastavo ugodile zahtevam o dajanju podatkov 2. V tem členu pomeni „pomorska nezgoda“ trčenje ladij,
 po odstavku 3. nasedanje ali drugo plovbno nezgodo ali kak drug dogodek na
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 321
 ladji ali izven ladje, ki povzroči materialno škodo ali neposredno Člen 225
 nevarnost take škode ladji ali tovoru.
 Dolžnost izogibati se neugodnim učinkom pri izvajanju
 pooblastitev za ukrepe
 Člen 222
 Uveljavljanje norm glede onesnaževanja iz zraka ali po Države, ki na podlagi te konvencije izvajajo svoje ukrepe do tujih
 zraku ladij, ne smejo ogroziti varnosti plovbe ali izpostaviti ladje kakrš-
 nemu koli riziku, niti je privesti v nezanesljivo luko ali sidrišče niti
 ne smejo morskega okolja izpostaviti nerazumnemu riziku.
 V mejah zračnega prostora, nad katerim imajo svojo suverenost,
 ali za ladje, ki plovejo pod njihovo zastavo, ali za ladje ali letala,
 ki so vpisani na njihovem območju, uveljavljajo države svoje
 zakone in predpise, sprejete v skladu z odstavkom 1 člena 212 in
 Člen 226
 drugimi določbami te konvencije, ter sprejmejo zakone in pred-
 pise in druge ukrepe, ki so potrebni za izvajanje ustreznih med-
 narodnih pravil in standardov, ki so jih določile pristojne medna-
 rodne organizacije ali diplomatska konferenca, za preprečevanje, Preiskava tujih ladij
 zmanjšanje ali nadziranje onesnaževanja morskega okolja iz zraka
 ali po zraku v skladu z vsemi ustreznimi mednarodnimi pravili in
 standardi, ki se nanašajo na varnost zračne plovbe.
 1. (a) Države smejo zadržati tujo ladjo samo toliko časa, kolikor
 je zares potrebno za namene preiskave, predvidene v
 členu 216, 218 in 220. Pri vsaki preiskavi tuje ladje se je
 treba omejiti na pregledovanje tistih spričeval, zapisnikov
 in drugih listin, ki jih mora ladja imeti na podlagi splošno
 sprejetih mednarodnih pravil in standardov, ali katerih koli
 drugih podobnih listin, ki jih ima ladja; nadaljnja preiskava
 ladje se sme opraviti samo po takem pregledovanju in
 edinole takrat:
 POGLAVJE 7
 JAMSTVA (i) ko so jasni razlogi za verjetnost, da stanje ladje ali njene
 opreme v precejšnjem obsegu ne ustreza podatkom v
 omenjenih listinah;
 Člen 223
 (ii) ko vsebina takih listin ne zadošča, da bi potrdila ali
 dokazala kršitev, za katero je podan sum, da je bila sto-
 Ukrepi za olajšanje postopka rjena; ali
 Kadar so postopki začeti na podlagi tega dela, sprejmejo države
 ukrepe, da bi olajšale zaslišanje prič in predložitev dokazov od (iii) ko ladja nima veljavnih spričeval in zapisnikov.
 organov druge države ali pristojne mednarodne organizacije ter
 da bi pri teh obravnavah olajšale sodelovanje uradnim predstav-
 nikom pristojne mednarodne organizacije, države zastave in
 vsake države, ki je prizadeta z onesnaženjem kot posledico katere (b) Če preiskava pokaže, da gre za kršitev ustreznih zakonov in
 koli kršitve. Uradni predstavniki v teh postopkih imajo pravice in predpisov ali mednarodnih pravil in standardov o varova-
 dolžnosti, predvidene z državnimi zakoni in predpisi ali z med- nju in ohranjanju morskega okolja, se ladja takoj izpusti,
 narodnim pravom. pod pogojem, da se izvedejo primerni postopki, kot so
 položitev varščine ali drugega ustreznega denarnega jam-
 stva.
 Člen 224
 (c) Ne da bi to posegalo v ustrezna mednarodna pravila in
 standarde v zvezi s plovbno sposobnostjo ladij, se ladja,
 Izvajanje pooblastitev za ukrepe kadar koli bi njena izpustitev pomenila neopravičeni riziko
 škode za morsko okolje, ne sme izpustiti ali se sme izpu-
 stiti le pod pogojem, da nadaljuje pot v najbližjo primerno
 Samo javni uslužbenci ali vojne ladje ali vojaška letala ali druge remontno ladjedelnico. Če je izpustitev ladje zavrnjena ali
 ladje ali letala, ki imajo zunanja znamenja, ki jasno kažejo, da so je zanjo postavljen pogoj, je treba takoj obvestiti državo
 v službi vlade in ki so pooblaščeni v ta namen, smejo na podlagi ladjine zastave, ki lahko zahteva izpustitev ladje v skladu z
 tega dela izvajati ukrepe glede tujih ladij. delom XV.
 ---pagebreak--- 322 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 2. Države sodelujejo, da bi izpopolnile postopke, s katerimi bi se Člen 230
 izognile vsakemu odvečnemu pregledu ladij na morju.
 Denarne kazni in spoštovanje priznanih pravic obtoženca
 Člen 227
 Enako obravnavanje tujih ladij 1. Zaradi kršitev državnih zakonov in predpisov ali ustreznih
 mednarodnih pravil in standardov za preprečevanje, zmanjšanje
 in nadziranje onesnaževanja morskega okolja, ki so jih storile tuje
 ladje zunaj teritorialnega morja, se smejo izreči samo denarne
 Pri izvrševanju svojih pravic in izpolnjevanju svojih dolžnosti na kazni.
 podlagi tega dela ne smejo države niti pravno niti dejansko
 diskriminirati ladij katere koli druge države.
 2. Zaradi kršitev državnih zakonov in predpisov ali ustreznih
 mednarodnih pravil in standardov za preprečevanje, zmanjšanje
 Člen 228 in nadziranje onesnaževanja morskega okolja, ki so jih storile tuje
 ladje v teritorialnem morju, razen za namerna in hujša dejanja
 onesnaženja v teritorialnem morju, se smejo izreči samo denarne
 Prekinitev in omejitve začetega postopka
 kazni.
 1. Postopek zaradi kaznovanja katere koli kršitve ustreznih zako-
 nov in predpisov ali mednarodnih pravil in standardov o prepre-
 3. Pri vodenju postopka zaradi takih kršitev, ki so jih storile tuje
 čevanju, zmanjšanju in nadzorovanju onesnaževanja z ladij, ki jo
 ladje, katerih možna posledica je izrek denarne kazni, se spoštu-
 je storila tuja ladja zunaj teritorialnega morja države, ki je začela
 jejo priznane pravice obtoženca.
 postopek, se prekine, ko je postopek za kaznovanje na podlagi
 ustrezne tožbe začela država zastave v šestih mesecih od dneva,
 ko je bil postopek prvič začet, razen če se postopek nanaša na
 onesnaženje, ki je povzročilo večjo škodo obalni državi, ali če je
 ta država zastave nekajkrat zanemarila svojo obveznost, da mora
 učinkovito uporabiti ustrezna mednarodna pravila in standarde Člen 231
 zaradi kršitev, ki so jih storile njene ladje. Kadar koli država
 zastave zahteva prekinitev postopka v skladu s tem členom, mora
 dati pravočasno na razpolago državi, ki je pred njo začela
 postopek, celoten spis o zadevi in zapisnike postopka. Kadar je Sporočilo državi zastave in drugim zainteresiranim
 postopek končan v državi zastave, se konča postopek, ki je bil državam
 prekinjen. Ko se uredijo stroški postopka, se vrne varščina ali
 katero koli denarno jamstvo, položeno v obalni državi zaradi
 postopka, ki je bil prekinjen.
 Države takoj sporočijo državi zastave in vsaki drugi zainteresirani
 državi vse ukrepe, ki so jih sprejele do tujih ladij v skladu z določ-
 bami iz poglavja 6, in predložijo državi zastave vsa uradna poro-
 2. Postopek zaradi kaznovanja se ne sme začeti zoper tuje ladje
 čila, ki se nanašajo na omenjene ukrepe. Kadar pa gre za kršitve,
 po treh letih od dneva, ko je bila storjena kršitev in ga tudi ne sme
 storjene v teritorialnem morju, se omenjene obveznosti obalne
 začeti katera koli država, če je postopek že začela kaka druga
 države nanašajo samo na ukrepe, sprejete v postopkih. Diplomat-
 država v smislu odstavka 1.
 ske agente ali konzularne funkcionarje in, kjer je to možno,
 pomorske oblasti države zastave je treba takoj obvestiti o vseh
 takih ukrepih, sprejetih zoper tuje ladje po določbah iz
 3. Določbe tega člena ne posegajo v pravice države zastave, da v poglavja 6.
 skladu s svojo zakonodajo, ne glede na postopek, ki ga je pred
 tem začela kaka druga država, ukrene vse, kar je potrebno, vštevši
 začetek postopka zaradi kaznovanja.
 Člen 232
 Člen 229
 Odgovornost držav za ukrepe, sprejete zaradi uveljavljanja
 Začetek civilnega postopka norm
 Nobena določba te konvencije ne vpliva na pravico začeti civilni
 postopek zaradi izgube ali škode, povzročene z onesnaženjem Države odgovarjajo za škodo ali izgubo, ki se jim lahko pripiše
 morskega okolja. zaradi ukrepov, sprejetih zaradi uveljavljanja določb poglavja 6,
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 323
 če ukrepi niso bili zakoniti ali če so bile z njimi prekoračene meje 2. V skladu s svojim pravnim sistemom zagotavljajo države mož-
 razumnih zahtev glede na razpoložljive podatke. Države morajo nosti pravnega varstva za hitro in ustrezno kompenzacijo ali
 v zvezi s tako škodo ali izgubo omogočiti vložitev zahtevkov pred drugo nadomestilo zaradi škode, povzročene z onesnaženjem
 svojimi sodišči. morskega okolja, ki so ga povzročile fizične ali pravne osebe pod
 njihovo jurisdikcijo.
 Člen 233 3. Zaradi zagotovitve hitre in ustrezne kompenzacije zaradi vsake
 škode, povzročene z onesnaženjem morskega okolja, sodelujejo
 Zavarovalni ukrepi glede ožin, ki služijo mednarodni države pri uresničevanju veljavnega mednarodnega prava in pri
 plovbi nadaljnjem razvoju mednarodnega prava, ki se nanaša na odgo-
 vornost za ocenitev in povračilo škode ter na reševanje sporov, ki
 nastanejo v zvezi s tem, obenem pa tudi, kjer je za to možnost,
 Nobena določba poglavja 5, 6 in 7 ne posega v pravni režim ožin, pri izpopolnjevanju kriterijev in postopkov za izplačilo ustrezne
 ki služijo mednarodni plovbi. Toda če je tuja ladja, razen tistih, ki odškodnine, kot so obvezno zavarovanje ali kompenzacijski
 so navedene v poglavju 10, prekršila zakone in predpise iz skladi.
 odstavka 1 člena 42 pod (a) in (b) in povzročila ali grozila, da bo
 povzročila znatnejšo škodo morskemu okolju ožin, smejo obalne
 države ob ožinah sprejeti ustrezne ukrepe za uveljavitev norm, in
 če tako ravnajo, morajo mutatis mutandis spoštovati določbe tega
 oddelka.
 POGLAVJE 10
 SUVERENA IMUNITETA
 POGLAVJE 8
 Z LEDOM POKRITA OBMOČJA
 Člen 236
 Člen 234 Suverena imuniteta
 Z ledom pokrita območja Določbe te konvencije, ki se nanašajo na varovanje in ohranitev
 morskega okolja, se ne uporabljajo za vojne ladje, pomožne vojne
 Obalne države imajo pravico sprejeti in uveljaviti nepristranske ladje, niti za druge ladje ali letala, ki pripadajo državi ali jih v
 zakone in predpise za preprečevanje, zmanjšanje in nadziranje danem trenutku uporabljajo izključno vladne nekomercialne
 onesnaževanja morja z ladij v zaledenelih območjih v mejah službe. Vsaka država pri sprejemanju ustreznih ukrepov, ki ne
 izključne ekonomske cone, v katerih zelo ostre podnebne raz- posegajo v operacije niti v operativno sposobnost takih ladij ali
 mere in zaledenelost večji del leta ovirajo plovbo ali je plovba letal, ki ji pripadajo ali ki jih izkorišča, tudi zagotavlja, da ome-
 zaradi tega zelo nevarna, onesnaževanje morskega okolja pa bi njene ladje ali letala ravnajo, kolikor je to opravičeno in praktično
 utegnilo porušiti ekološko ravnotežje ali ga nenadomestljivo možno, na način, ki je v skladu s to konvencijo.
 skaliti. Ti zakoni in predpisi primerno obravnavajo plovbo in
 ohranitev morskega okolja, ki temeljita na najzanesljivejših raz-
 položljivih znanstvenih podatkih.
 POGLAVJE 11
 POGLAVJE 9
 OBVEZNOSTI IZ DRUGIH KONVENCIJ O VAROVANJU IN
 OHRANITVI MORSKEGA OKOLJA
 ODGOVORNOST
 Člen 237
 Člen 235
 Odgovornost Obveznosti iz drugih konvencij o varovanju in ohranitvi
 morskega okolja
 1. Države odgovarjajo za izpolnjevanje svojih mednarodnih
 obveznosti o varovanju in ohranitvi morskega okolja. Zavezane 1. Določbe tega dela ne posegajo v posamične obveznosti, ki so
 so po mednarodnem pravu. jih države sprejele na podlagi prej sklenjenih posebnih konvencij
 ---pagebreak--- 324 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 in sporazumov o varovanju in ohranitvi morskega okolja, niti v 2. Posamične obveznosti, ki so jih v zvezi z varovanjem in ohra-
 sporazume, ki se lahko sklenejo, da bi se izpopolnila splošna nitvijo morskega okolja države sprejele s posebnimi konvenci-
 načela iz te konvencije. jami, bi bilo treba izpolnjevati v skladu s splošnimi načeli in cilji
 te konvencije.
 DEL XIII
 ZNANSTVENO RAZISKOVANJE MORJA
 POGLAVJE 1 (d) znanstveno raziskovanje morja se opravlja z upoštevanjem
 vseh ustreznih predpisov, sprejetih v skladu s to konvencijo,
 vštevši predpise o varovanju in ohranitvi morskega okolja.
 SPLOŠNE DOLOČBE
 Člen 241
 Člen 238
 Nepriznavanje dejavnosti znanstvenega raziskovanja morja
 Pravica do opravljanja znanstvenega raziskovanja morja kot pravne podlage za kakršne koli zahteve
 Dejavnosti znanstvenega raziskovanja morja niso pravna podlaga
 Vse države, ne glede na njihovo geografsko lego, ter pristojne za kakršno koli zahtevo do kakega dela morskega okolja ali nje-
 mednarodne organizacije imajo pravico do znanstvenega razisko- govih bogastev.
 vanja morja v skladu s pravicami in obveznostmi drugih držav,
 kot je to predvideno v tej konvenciji.
 Člen 239
 POGLAVJE 2
 Pospeševanje znanstvenega raziskovanja morja MEDNARODNO SODELOVANJE
 Države in pristojne mednarodne organizacije pospešujejo in olaj-
 šujejo razvoj znanstvenega raziskovanja morja in njegovo oprav- Člen 242
 ljanje v skladu s to konvencijo.
 Pospeševanje mednarodnega sodelovanja
 1. Države in pristojne mednarodne organizacije pospešujejo v
 Člen 240 skladu z načelom spoštovanja suverenosti in jurisdikcije ter na
 podlagi vzajemne koristi mednarodno sodelovanje pri znanstve-
 Splošna načela, po katerih se opravlja znanstveno nem raziskovanju morja v miroljubne namene.
 raziskovanje morja
 2. V tem smislu, ne da bi posegala v pravice in obveznosti držav
 po tej konvenciji, daje država pri uporabi tega dela na primeren
 Pri opravljanju znanstvenega raziskovanja morja se uporabljajo način drugim državam primerno priložnost, da dobijo od nje ali
 naslednja načela: z njenim sodelovanjem obvestila, potrebna za preprečevanje in
 nadziranje škodljivih učinkov za zdravje in varnost oseb ter za
 (a) znanstveno raziskovanje morja se opravlja izključno v morsko okolje.
 miroljubne namene;
 (b) znanstveno raziskovanje morja se opravlja z ustreznimi znan- Člen 243
 stvenimi metodami in sredstvi v skladu s to konvencijo;
 Ustvarjanje ugodnih pogojev.
 (c) znanstveno raziskovanje morja ne sme neopravičeno ovirati
 druge pravno dovoljene uporabe morja v skladu s to konven- S sklepanjem bilateralnih in multilateralnih sporazumov sodelu-
 cijo, ki pa se dosledno spoštuje med takimi uporabami; jejo države in pristojne mednarodne organizacije pri ustvarjanju
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 325
 ugodnih pogojev za opravljanje znanstvenega raziskovanja morja odobravajo in opravljajo znanstveno raziskovanje morja v svoji
 v morskem okolju in pri povezovanju naporov znanstvenikov pri izključni ekonomski coni in na svojem epikontinentalnem pasu.
 proučevanju bistva pojavov in procesov, ki se dogajajo v morskem
 okolju, in njihovih medsebojnih odnosov.
 2. Morje v izključni ekonomski coni in na epikontinentalnem
 pasu se lahko znanstveno raziskuje na podlagi privolitve obalne
 Člen 244 države.
 Objavljanje in širjenje podatkov in znanja
 3. V normalnih razmerah dajejo obalne države svojo privolitev k
 1. Države in pristojne mednarodne organizacije zagotavljajo v projektom znanstvenega raziskovanja morja, ki jih izvajajo druge
 skladu s to konvencijo dostopnost podatkov o predlaganih glav- države ali pristojne mednarodne organizacije v njihovi izključni
 nih programih in njihovih ciljih ter o dognanjih znanstvenega ekonomski coni in na njihovem epikontinentalnem pasu v skladu
 raziskovanja morja tako, da jih objavljajo in širijo po ustreznih s to konvencijo le v miroljubne namene in zaradi večjega znan-
 kanalih. stvenega spoznavanja morskega okolja v dobrobit vsega
 človeštva. V ta namen določijo obalne države pravila in postopke,
 ki zagotavljajo, da se taka privolitev ne bi neopravičeno odlagala
 2. V ta namen države posamično ali v sodelovanju z drugimi ali odrekla.
 državami in pristojnimi mednarodnimi organizacijami aktivno
 pospešujejo širjenje znanstvenih podatkov in obvestil ter prenos
 znanja, ki izvira iz znanstvenega raziskovanja morja, zlasti drža-
 vam v razvoju, kot tudi krepitev samostojnih sposobnosti držav
 v razvoju za znanstveno raziskovanje morja, med drugim s pro- 4. Za uporabo odstavka 3 so normalne razmere take tudi takrat,
 grami za primemo šolanje in usposabljanje njihovega strokov- ko obalna država in država raziskovalka nimata diplomatskih
 nega in znanstvenega osebja. odnosov.
 5. Kljub temu pa lahko obalne države na podlagi svoje proste
 presoje odrečejo privolitev za izvajanje projekta znanstvenega
 raziskovanja morja drugi državi ali pristojni mednarodni organi-
 zaciji v izključni ekonomski coni ali na epikontinentalnem pasu
 obalne države, če ta projekt:
 POGLAVJE 3
 OPRAVLJANJE IN POSPEŠEVANJE ZNANSTVENEGA
 RAZISKOVANJA MORJA (a) ima neposreden pomen za raziskovanje in izkoriščanje narav-
 nih bogastev, bodisi živih ali neživih;
 Člen 245
 (b) vključuje vrtanje v epikontinentalnem pasu, uporabo razstre-
 liva ali vnašanje škodljivih snovi v morsko okolje;
 Znanstveno raziskovanje morja v teritorialnem morju
 Obalne države imajo pri izvajanju svoje suverenosti izključno pra- (c) vključuje graditev, obratovanje ali uporabo umetnih otokov,
 vico, da urejajo, odobravajo in opravljajo znanstveno raziskova- postrojev in naprav, navedenih v členu 60 in 80;
 nje morja v svojem teritorialnem morju. Tu se znanstveno raz-
 iskovanje morja opravljale na podlagi izrecne privolitve obalne
 države in po njenih predpisanih pogojih.
 (d) vsebuje obvestilo, sporočeno na podlagi člena 248, o značaju
 in ciljih projekta, ki ni točno, ali če ima država raziskovalka ali
 pristojna mednarodna organizacija neizpolnjene obveznosti
 Člen 246 do obalne države iz prejšnjih raziskovalnih projektov.
 Znanstveno raziskovanje morja v izključni ekonomski
 coni in na epikontinentalnem pasu
 6. Kljub določbam odstavka 5 obalne države na podlagi svoje
 proste presoje ne morejo odreči privolitve po pododstavku (a)
 1. Obalne države imajo pri uresničevanju svoje jurisdikcije pra- omenjenega odstavka za projekte znanstvenega raziskovanja
 vico, da v skladu z ustreznimi določbami te konvencije urejajo, morja, ki bodo sprejeti v skladu s tem delom, na
 ---pagebreak--- 326 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 epikontinentalnem pasu zunaj dvestote morske milje od temelj- (c) o točnih geografskih območjih, v katerih se bo izvajal projekt;
 nih črt, od katerih se meri širina teritorialnega morja, zunaj tistih
 posebnih območij, ki jih lahko obalne države vsak trenutek javno
 razglasijo kot območja, v katerih se opravljajo ali pa se bodo v pri- (d) o pričakovanem datumu, ko se bodo prvič pojavile razisko-
 mernem časovnem obdobju začela opravljati dela zaradi izkoriš- valne ladje in ko bodo dokončno odšle, ali o postavitvi opreme
 čanja ali pa izčrpne raziskovalne dejavnosti, usmerjene v ta in o njeni odstranitvi, odvisno od razmer;
 območja. Obalne države dajo primerno obvestilo o razglasitvi
 takih območij ter o vseh spremembah v zvezi s tem, niso pa
 dolžne dajati podrobnosti o dejavnostih v njih. (e) o nazivu ustanove, pod katere okriljem bo opravljeno razisko-
 vanje, ime njenega direktorja in osebe, ki je odgovorna za
 projekt; in
 7. Določbe odstavka 6 ne posegajo v pravice obalnih držav na
 epikontinentalnem pasu, določene v členu 77. (f) o obsegu, v katerem bi, kot se sodi, obalna država lahko sode-
 lovala ali bila predstavljena v projektu.
 8. Dejavnosti znanstvenega raziskovanja morja, navedene v tem
 členu, ne smejo neupravičeno ovirati dejavnosti obalnih držav pri Člen 249
 uresničevanju njihovih suverenih pravic in jurisdikcije, predvide-
 nih v tej konvenciji. Dolžnost izpolniti določene pogoje
 1. Kadar države in pristojne mednarodne organizacije opravljajo
 znanstveno raziskovanje morja v izključni ekonomski coni ali na
 Člen 247 epikontinentalnem pasu obalne države, morajo izpolniti
 naslednje pogoje:
 Projekti znanstvenega raziskovanja morja, ki so jih
 sprejele mednarodne organizacije ali so bili sprejeti pod (a) obalni državi, če ta tako želi, zagotoviti pravico, da sodeluje ali
 njihovim okriljem da je zastopana pri projektu znanstvenega raziskovanja morja,
 zlasti na raziskovalnih ladjah ali drugih plovilih ali znanstveno
 raziskovalnih napravah, kadar je to izvedljivo, brez plačila
 kakršne koli nagrade znanstvenikom obalne države in brez
 Šteje se, da je obalna država, ki je članica mednarodne organiza- obveznosti, da prispeva k stroškom projekta;
 cije ali ima z njo bilateralni sporazum in v katere izključni eko-
 nomski coni ali na katere epikontinentalnem pasu ima ta organi-
 zacija namen izvesti projekt znanstvenega raziskovanja morja (b) obalni državi dati na njeno zahtevo uvodna poročila, kakor
 neposredno ali pod njenim okriljem, odobrila izvajanje projekta hitro je to izvedljivo, ter končne rezultate in zaključke po kon-
 v skladu z dogovorjenimi podrobnostmi, če je ta država odobrila čanem raziskovanju;
 projekt v podrobnostih takrat, ko je bila sprejeta odločitev orga-
 nizacije o sprejetju projekta, ali če želi pri njem sodelovati, ni pa
 dala nikakršne pripombe v štirih mesecih, odkar je organizacija o (c) obalni državi na njeno zahtevo zagotoviti dostop do vseh
 projektu obvestila obalno državo. podatkov in vzorcev, ki izvirajo iz projekta znanstvenega raz-
 iskovanja morja, in ji dati tudi podatke, ki se lahko kopirajo,
 in vzorce, ki se lahko delijo brez škode za njihovo znanstveno
 vrednost;
 Člen 248
 (d) če obalna država zahteva, ji je treba dati oceno takih podatkov,
 vzorcev in rezultatov raziskovanja ali ji pomagati pri njiho-
 Dolžnost obveščati obalno državo vem ocenjevanju ali razlagi;
 (e) v skladu z odstavkom 2 zagotoviti, da bodo postali rezultati
 Države in pristojne mednarodne organizacije, ki imajo namen raziskovanja, čim bo to izvedljivo, mednarodno dostopni po
 znanstveno raziskovati morje v izključni ekonomski coni ali na ustreznih državnih in mednarodnih kanalih;
 epikontinentalnem pasu obalne države, dajo tej državi najmanj
 šest mesecev pred dnem pričakovanega začetka izvajanja projekta
 (f) brez odlašanja obvestiti državo o vsaki večji spremembi v raz-
 znanstvenega raziskovanja morja celoten opis:
 iskovalnem programu;
 (a) o značaju in ciljih projekta; (g) če ni drugače dogovorjeno, po končanem raziskovanju odstra-
 niti znanstvenoraziskovalne postroje ali opremo.
 (b) o načinu in sredstvih, ki bodo uporabljena, vštevši ime, tonažo, 2. Ta člen ne posega v pogoje, določene z zakoni in predpisi
 vrsto in razred ladij ter opis znanstvene opreme; obalne države, za njeno prosto presojo, ali naj da privolitev po
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 327
 odstavku 5 člena 246 ali ne, vštevši zahtevanje poprejšnjega Člen 253
 sporazuma o tem, da postanejo raziskovalni rezultati projekta, ki
 so neposrednega pomena za raziskovanje in izkoriščanje narav-
 nih bogastev, mednarodno dostopni. Prekinitev ali ustavitev dejavnosti znanstvenega
 raziskovanja morja
 Člen 250 1. Obalna država ima pravico zahtevati prekinitev katerih koli
 dejavnosti znanstvenega raziskovanja morja, ki se opravljajo v
 njeni izključni ekonomski coni ali na njenem epikontinentalnem
 Sporočila o projektih znanstvenega raziskovanja morja pasu:
 (a) če se raziskovalne dejavnosti ne opravljajo v skladu s podatki,
 Če ni dogovorjeno drugače, se dajejo sporočila o projektih znan- sporočenimi po členu 248, na katerih je temeljila privolitev
 stvenega raziskovanja morja po ustreznih uradnih poteh. obalne države; ali
 (b) če država ali pristojna mednarodna organizacija, ki opravlja
 Člen 251 raziskovalne dejavnosti, ne ugodi določbam člena 249 o pra-
 vicah obalne države glede projekta znanstvenega raziskovanja
 morja.
 Splošni kriteriji in smernice
 2. Obalna država ima pravico zahtevati ustavitev katerih koli
 Države si bodo prizadevale, da prek pristojnih mednarodnih orga- dejavnosti znanstvenega raziskovanja morja zaradi slehernega
 nizacij določijo splošne kriterije in smernice, ki bodo pomagali neizpolnjevanja določb iz člena 248, ki vključuje večjo spre-
 državam pri ugotavljanju narave in implikacij znanstvenega raz- membo v raziskovalnem projektu ali v raziskovalnih dejavnostih.
 iskovanja morja.
 3. Obalna država lahko tudi zahteva ustavitev dejavnosti znan-
 stvenega raziskovanja morja, če se katera koli situacija iz odstavka
 1 ne reši v primernem časovnem obdobju.
 Člen 252
 Domnevana privolitev 4. Potem, ko obalna država obvesti o svoji odločitvi, da je odre-
 dila prekinitev ali ustavitev, morajo države ali pristojne medna-
 rodne organizacije, pooblaščene za opravljanje dejavnosti znan-
 stvenega raziskovanja morja, končati raziskovalne dejavnosti,
 Države ali pristojne mednarodne organizacije lahko začnejo izva- navedene v tem obvestilu.
 jati projekt znanstvenega raziskovanja morja po šestih mesecih od
 dne, ko so bila obalni državi poslana obvestila, ki jih zahteva
 člen 248, razen če je obalna država v štirih mesecih po prejemu
 sporočila, ki vsebuje tako obvestilo, obvestila državo ali organi- 5. Obalna država odpravi odredbo o prekinitvi iz odstavka 1 in
 zacijo, ki opravlja raziskovanje: dovoli nadaljevanje dejavnosti znanstvenega raziskovanja morja,
 brž ko država raziskovalka ali pristojna mednarodna organizacija
 ugodi pogojem, ki se zahtevajo po členu 248 in 249.
 (a) da odreka privolitev na podlagi člena 246; ali
 (b) da podatki, ki jih je dala ta država ali pristojna mednarodna Člen 254
 organizacija o značaju ali ciljih projekta, niso v skladu z očit-
 nimi dejstvi; ali
 Pravice sosednih neobalnih držav in držav z geografsko
 neugodnim položajem
 (c) da zahteva dopolnilna obvestila v zvezi s pogoji in obvestili,
 danimi na podlagi člena 248 in 249; ali
 1. Države in pristojne mednarodne organizacije, ki so predložile
 obalni državi projekt o znanstvenem raziskovanju morja iz
 (d) da obstajajo neizpolnjene obveznosti iz prejšnjega projekta odstavka 3 člena 246, obvestijo sosedne neobalne države in
 znanstvenega raziskovanja morja, ki ga je izvajala ta država ali države z geografsko neugodnim položajem o predlaganem raz-
 organizacija, nanašajo pa se na pogoje iz člena 249. iskovalnem projektu in to sporočijo obalni državi.
 ---pagebreak--- 328 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 2. Potem, ko je zadevna obalna država privolila v predlagani opravljati znanstveno raziskovanje morske vode zunaj meja
 projekt znanstvenega raziskovanja morja v skladu s členom 246 izključne ekonomske cone.
 ter drugimi ustreznimi določbami te konvencije, dajo države in
 pristojne mednarodne organizacije, ki se ukvarjajo s tem
 projektom, sosednim neobalnim državam in državam z geograf-
 sko neugodnim položajem na njihovo zahtevo in kadar je to
 primerno, ustrezne podatke, predpisane v členu 248 in odstavku
 1 člena 249 pod (f).
 POGLAVJE 4
 3. Omenjenim sosednim neobalnim državam ter državam z geo- POSTROJI ALI OPREMA ZA ZNANSTVENO RAZISKOVANJE
 grafsko neugodnim položajem se, kadar koli je to izvedljivo, na MORJA, KI SE NAHAJAJO V MORSKEM OKOLJU
 njihovo zahtevo omogoči sodelovanje pri predlaganem projektu
 znanstvenega raziskovanja morja po kvalificiranih strokovnjakih,
 ki so jih imenovale in k temu obalna država ni ugovarjala, v skladu
 s pogoji, dogovorjenimi za projekt po tej konvenciji med zadevno Člen 258
 obalno državo in državo ali pristojnimi mednarodnimi organiza-
 cijami, ki opravljajo znanstveno raziskovanje morja. Postavitev in uporaba
 Za postavitev in uporabo kakršnih koli postrojev ali opreme za
 4. Države in pristojne mednarodne organizacije iz odstavka 1 znanstveno raziskovanje v kakem območju morskega okolja
 pošiljajo omenjenim neobalnim državam in državam z geograf- veljajo isti pogoji, ki so v tej konvenciji predpisani za opravljanje
 sko neugodnim položajem na njihovo zahtevo podatke in pomoč, znanstvenega raziskovanja morja v vsakem takem območju.
 opisane v odstavku 1 člena 249 pod (d) v skladu z odstavkom 2
 člena 249.
 Člen 259
 Člen 255 Pravni status
 Ukrepi za olajšanje znanstvenega raziskovanja morja in Postroji ali oprema, navedeni v tem poglavju, nimajo statusa
 pomoč raziskovalnim ladjam otoka in nimajo lastnega teritorialnega morja, njihov obstoj pa
 tudi ne vpliva na določanje meja teritorialnega morja, izključne
 ekonomske cone ali epikontinentalnega pasu.
 Države si prizadevajo sprejeti razumna pravila, predpise in
 postopke, da bi pospešile in olajšale znanstveno raziskovanje
 morja, ki se opravlja v skladu s to konvencijo zunaj njihovega teri- Člen 260
 torialnega morja, in da bi po potrebi v skladu s svojimi zakoni in
 predpisi olajšale dostop do svojih luk in pospešile dajanje pomoči
 ladjam za znanstveno raziskovanje morja, ki izpolnjujejo pogoje Varnostne cone
 iz ustreznih določb tega dela.
 V skladu z ustreznimi določbami te konvencije se lahko okrog
 znanstvenoraziskovalnih postrojev uvedejo primerno široke var-
 nostne cone, ki ne presegajo razdalje 500 metrov. Vse države naj
 Člen 256 zagotovijo, da njihove ladje spoštujejo take varnostne cone.
 Znanstveno raziskovanje morja v Coni
 Člen 261
 V skladu z določbami dela XI imajo vse države, ne glede na nji- Neoviranje plovnih poti
 hovo geografsko lego, in pristojne mednarodne organizacije pra-
 vico opravljati znanstveno raziskovanje morja v Coni.
 S postavitvijo in uporabo katere koli vrste postrojev ali opreme za
 znanstveno raziskovanje se ne smejo ustvarjati ovire na določe-
 nih mednarodnih plovnih poteh.
 Člen 257
 Člen 262
 Znanstveno raziskovanje morske vode zunaj izključne
 ekonomske cone
 Znamenja za identifikacijo in opozorilni znaki
 V skladu s to konvencijo imajo vse države, ne glede na njihovo Postroji ali oprema, navedeni v tem oddelku, imajo znamenja za
 geografsko lego, in pristojne mednarodne organizacije pravico identifikacijo, ki označujejo državo vpisa ali mednarodno
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 329
 organizacijo, ki ji pripadajo, in imajo ustrezne mednarodno dogo- POGLAVJE 6
 vorjene opozorilne znake zaradi zagotovitve varnosti na morju in
 varnosti zračne plovbe, upoštevajoč pravila in standarde, ki so jih
 REŠEVANJE SPOROV IN ZAČASNI UKREPI
 določile pristojne mednarodne organizacije.
 POGLAVJE 5
 Člen 264
 ODGOVORNOST
 Reševanje sporov
 Člen 263
 Odgovornost
 Spori o razlagi ali uporabi določb te konvencije, ki se nanašajo na
 1. Države in pristojne mednarodne organizacije morajo zagoto- znanstveno raziskovanje morja, se rešujejo v skladu s poglavjem
 viti, da se znanstveno raziskovanje morja opravlja v skladu s to 2 in 3 dela XV.
 konvencijo, bodisi da so same začele to raziskovanje ali pa kdo
 drug v njihovem imenu.
 2. Države in pristojne mednarodne organizacije so odgovorne za
 ukrepe, ki jih sprejmejo v nasprotju s to konvencijo glede znan- Člen 265
 stvenega raziskovanja morja, ki ga opravljajo druge države, nji-
 hove fizične ali pravne osebe ali pristojne mednarodne organiza-
 cije, in morajo povrniti škodo, ki je posledica takih ukrepov. Začasni ukrepi
 3. Države in pristojne mednarodne organizacije so v skladu s čle-
 nom 235 odgovorne za škodo, povzročeno z onesnaževanjem Dokler se spor ne reši v skladu s poglavjem 2 in 3 dela XV, država
 morskega okolja, ki je nastalo zaradi znanstvenega raziskovanja ali pristojna mednarodna organizacija, ki je pooblaščena za
 morja, bodisi da so ga opravljale same ali kdo drug v njihovem izvajanje znanstvenoraziskovalnega projekta, brez izrecne privo-
 imenu. litve ustrezne obalne države ne sme dovoliti, da bi se raziskovalne
 dejavnosti začele ali da bi se nadaljevale.
 DEL XIV
 RAZVOJ IN PRENOS POMORSKE TEHNOLOGIJE
 POGLAVJE 1 in države z geografsko neugodnim položajem pri raziskovanju,
 izkoriščanju, ohranjanju in gospodarjenju z morskimi bogastvi,
 varovanju in ohranitvi morskega okolja, znanstvenem raziskova-
 SPLOŠNE DOLOČBE nju morja in drugih dejavnostih v morskem okolju v skladu s to
 konvencijo, da bi pospešile družbeni in ekonomski napredek
 držav v razvoju.
 Člen 266
 3. Države si prizadevajo, da bodo ustvarile ugodne ekonomske in
 pravne pogoje za prenos pomorske tehnologije na pravični pod-
 Pospeševanje razvoja in prenosa pomorske tehnologije lagi v dobrobit vseh zainteresiranih strank.
 1. V skladu s svojimi možnostmi sodelujejo države neposredno
 ali prek pristojnih mednarodnih organizacij pri ustvarjalnem Člen 267
 pospeševanju razvoja in prenosa znanosti o morju in pomorske
 tehnologije, in sicer pod sprejemljivimi in razumnimi
 modalitetami in pogoji.
 Varstvo pravno utemeljenih interesov
 2. Države pospešujejo razvoj pomorskih znanstvenotehnoloških
 potencialov tistih držav, ki potrebujejo in iščejo tehnično pomoč Pri pospeševanju sodelovanja v skladu s členom 266 države z
 na tem področju, zlasti držav v razvoju, vštevši neobalne države dolžno pozornostjo spoštujejo pravno utemeljene interese, vštevši
 ---pagebreak--- 330 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 med drugim pravice in dolžnosti imetnikov oskrbovalcev in pre- (e) izvajati projekte m pospeševati skupna vlaganja ter druge
 jemnikov pomorske tehnologije. oblike dvostranskega in večstranskega sodelovanja.
 Člen 268
 Temeljni cilji
 POGLAVJE 2
 Države pospešujejo neposredno ali prek pristojnih mednarodnih
 organizacij: MEDNARODNO SODELOVANJE
 (a) pridobitev, vrednotenje in širjenje znanja s področja pomorske
 tehnologije in olajšujejo dostop do takih informacij in Člen 270
 podatkov;
 Način in sredstva mednarodnega sodelovanja
 (b) razvoj primerne pomorske tehnologije;
 Mednarodno sodelovanje se glede razvoja in prenosa pomorske
 (c) razvoj potrebne tehnološke infrastrukture, da bi se olajšal pre- tehnologije, če je to mogoče in primerno, izvaja prek veljavnih
 nos pomorske tehnologije; dvostranskih, regionalnih ali večstranskih programov, obenem pa
 tudi prek razširjenih in novih programov, da bi se olajšalo znan-
 stveno raziskovanje morja, prenos pomorske tehnologije zlasti na
 (d) razvoj kadrov z usposabljanjem in izobraževanjem državlja- novih področjih ter primerno mednarodno financiranje razisko-
 nov iz držav in dežel v razvoju, zlasti pa državljanov iz vanja in njegovega razvoja glede oceanov.
 najmanj razvitih med njimi;
 (e) mednarodno sodelovanje na vseh ravneh, zlasti regionalnih, Člen 271
 subregionalnih in dvostranskih.
 Smernice, kriteriji in standardi
 Člen 269 Države podpirajo neposredno ali prek pristojnih mednarodnih
 organizacij uvajanje splošno sprejetih smernic, kriterijev in
 Ukrepi za dosego temeljnih ciljev standardov za prenos pomorske tehnologije na dvostranskih
 temeljih ali znotraj mednarodnih organizacij in drugih forumov,
 pri čemer upoštevajo zlasti interese in potrebe držav v razvoju.
 Da bi dosegle cilje iz člena 268, si države neposredno ali prek pri-
 stojnih mednarodnih organizacij med drugim prizadevajo:
 Člen 272
 (a) da uvedejo programe tehničnega sodelovanja za učinkovit pre-
 nos vseh vrst pomorske tehnologije na države, ki potrebujejo Usklajevanje mednarodnih programov
 in iščejo tehnično pomoč na tem področju, zlasti na države v
 razvoju, ki so neobalne in z geografsko neugodnim položa-
 jem, ter na druge države v razvoju, ki niso mogle ustvariti niti Na področju prenosa pomorske tehnologije si države prizadevajo,
 razviti svojega lastnega tehnološkega potenciala v znanosti o da zagotovijo, da pristojne mednarodne organizacije usklajujejo
 morju in pri raziskovanju ter izkoriščanju bogastev morja, niti svoje dejavnosti, vštevši vse regionalne ali globalne programe, pri
 razviti infrastrukture take tehnologije; čemer upoštevajo interese in potrebe držav v razvoju, zlasti pa
 neobalnih držav in držav z geografsko neugodnim položajem.
 (b) spodbujati ugodne pogoje za sklepanje sporazumov, pogodb
 in drugih podobnih aranžmajev pod pravičnimi in razumnimi
 pogoji; Člen 273
 (c) organizirati konference, seminarje in simpozije o znanstvenih Sodelovanje z mednarodnimi organizacijami in z Oblastjo
 in tehnoloških vprašanjih, zlasti o politiki in metodah prenosa
 pomorske tehnologije;
 Države aktivno sodelujejo s pristojnimi mednarodnimi organiza-
 cijami in z Oblastjo, da bi spodbujale in olajšale prenos izkušenj
 (d) pospeševati izmenjavo znanstvenikov, tehnologov in drugih in pomorske tehnologije na države v razvoju, njihove državljane
 strokovnjakov; in Podjetje glede na dejavnosti v Coni.
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 331
 Člen 274 2. Države dajejo prek pristojnih mednarodnih organizacij in
 Oblasti ustrezno podporo, da bi olajšale ustanavljanje in krepitev
 teh državnih centrov tako, da zagotavljajo sodobne pogoje za
 Cilji Oblasti usposabljanje in potrebno opremo, izkušnje in praktična znanja
 ter tehnične strokovnjake tistim državam, ki potrebujejo in pro-
 sijo za tako pomoč.
 Ob upoštevanju vseh pravno utemeljenih interesov, vštevši med
 drugim pravice in dolžnosti imetnikov, oskrbovalcev in prejem-
 nikov tehnologije zagotavlja Oblast glede na dejavnosti v Coni:
 Člen 276
 (a) da bodo državljani držav v razvoju, bodisi obalnih ali
 neobalnih ali držav z geografsko neugodnim položajem, zapo- Ustanavljanje regionalnih centrov
 sleni na podlagi načela pravične geografske zastopanosti, da bi
 se usposobili kot člani vodstvenega, raziskovalnega in tehnič-
 nega osebja, postavljenega za izpolnjevanje njegovih nalog;
 1. Države v sodelovanju s pristojnimi mednarodnimi organiza-
 cijami, Oblastjo in državnimi znanstvenimi in tehnološkimi usta-
 novami za raziskovanje morja pospešujejo ustanavljanje regional-
 (b) da bo tehnična dokumentacija o ustrezni opremi, strojih,
 nih znanstvenih in tehnoloških centrov za raziskovanje morja,
 napravah in postopkih dostopna vsem državam, zlasti pa
 zlasti v državah v razvoju, da bi spodbujale in pospeševale znan-
 državam v razvoju, ki potrebujejo in iščejo tehnično pomoč
 stveno raziskovanje morja, ki ga opravljajo države v razvoju, in
 na tem področju;
 podpirale prenos pomorske tehnologije.
 (c) da oblast z ustreznim predpisom olajša pridobitev tehnične
 pomoči na področju pomorske tehnologije državam v raz- 2. Vse države v regiji sodelujejo z regionalnimi centri, da bi zago-
 voju, njihovim državljanom pa pridobitev potrebnih izkušenj tovile čim učinkovitejše uresničevanje svojih ciljev.
 in praktičnega znanja, vštevši poklicno usposabljanje;
 (d) da pomaga državam, ki potrebujejo in iščejo tehnično pomoč Člen 277
 na tem področju, zlasti pa državam v razvoju, pridobiti
 potrebno opremo, postopke, naprave in drugo tehnično zna-
 nje s kakršnimi koli finančnimi sporazumi, predvidenimi v tej Dejavnosti regionalnih centrov
 konvenciji.
 Dejavnosti regionalnih centrov med drugim vključujejo:
 (a) programe usposabljanja in šolanja na vseh ravneh, ki se nana-
 šajo na različne vidike znanstvenega in tehnološkega razisko-
 vanja morja, zlasti morske biologije, vštevši ohranitev in gos-
 podarjenje z živimi bogastvi morja, oceanografije,
 POGLAVJE 3 hidrografije, tehnike, geološkega raziskovanja morskega dna,
 rudarske tehnologije in razsoljevanja;
 DRŽAVNI IN REGIONALNI CENTRI ZA ZNANOST O MORJU
 IN POMORSKO TEHNOLOGIJO (b) preučevanje upravljanja;
 (c) študijske programe, ki se nanašajo na varovanje in ohranitev
 Člen 275 morskega okolja ter preprečevanje, zmanjšanje in nadziranje
 onesnaževanja;
 Ustanovitev državnih centrov
 (d) organizacijo regionalnih konferenc, seminarjev in simpozijev;
 1. Države neposredno ali prek pristojnih mednarodnih organiza-
 cij in Oblasti pomagajo, zlasti obalnim državam v razvoju, pri
 ustanavljanju državnih znanstvenih in tehnoloških centrov za raz- (e) pridobitev in obdelavo znanstvenih in tehnoloških podatkov
 iskovanje morja ter krepitev obstoječih državnih centrov, da bi ter informacij o morju;
 spodbujale in pospeševale znanstveno raziskovanje morja, ki ga
 opravljajo obalne države v razvoju ter povečale njihove lastne
 sposobnosti za izkoriščanje in ohranjanje njihovih morskih boga- (f) hitro širjenje rezultatov znanstvenega in tehnološkega razisko-
 stev v njihovo ekonomsko korist. vanja morja v lahko dostopnih publikacijah;
 ---pagebreak--- 332 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 (g) objavljanje državnih politik o prenosu pomorske tehnologije POGLAVJE 4
 in sistemsko primerjalno preučevanje teh politik;
 SODELOVANJE MED MEDNARODNIMI ORGANIZACIJAMI
 (h) zbiranje in sistemizacijo informacij o tržišču tehnologije ter o Člen 278
 pogodbah in drugih sporazumih, ki se nanašajo na patente; Sodelovanje med mednarodnimi organizacijami
 Pristojne mednarodne organizacije, navedene v tem delu in v delu
 XIII, sprejmejo neposredno ali v tesnem medsebojnem sodelova-
 (i) tehnično sodelovanje z drugimi državami regije. nju vse ustrezne ukrepe, da bi zagotovile uspešno opravljanje svo-
 jih funkcij in ugodile odgovornostim iz tega dela.
 DEL XV
 REŠEVANJE SPOROV
 POGLAVJE 1 mirnim sredstvom po njihovi lastni izbiri, se postopki iz tega dela
 uporabijo edinole, če ni bila dosežena nikakršna rešitev s takim
 SPLOŠNE DOLOČBE sredstvom in če po sporazumu med strankami ni izključen vsak
 nadaljnji postopek.
 2. Če so se stranke sporazumele tudi o kakem roku, se prvi odsta-
 Člen 279 vek uporablja edinole po poteku tega roka.
 Obveznost, da se spori rešujejo z mirnimi sredstvi
 Člen 282
 Države stranke rešujejo med seboj vsak spor o razlagi ali v zvezi
 z uporabo te konvencije z mirnimi sredstvi v skladu z odstavkom
 3 člena 2 ustanovne listine Združenih narodov; v ta namen iščejo Obveznosti na podlagi splošnih, regionalnih ali bilateralnih
 rešitve s sredstvi, navedenimi v odstavku 1 člena 33 ustanovne lis- sporazumov
 tine.
 Če se države stranke, ki so stranke v sporu o razlagi te konvencije
 ali o njeni uporabi, sporazumejo na podlagi splošnega, regional-
 nega ali bilateralnega sporazuma ali kako drugače, da se za tak
 Člen 280 spor na zahtevo katere koli stranke v sporu uporabi postopek, na
 podlagi katerega bo izdana zavezujoča odločba, se tak postopek
 uporablja namesto postopkov, določenih v tem delu, razen če se
 Reševanje sporov s katerim koli mirnim sredstvom po
 stranke ne sporazumejo drugače.
 izbiri strank
 Nobena določba v tem delu ne omejuje pravice vsake izmed držav
 strank, da kadar koli po sporazumu, med seboj rešijo spor o raz-
 lagi te konvencije ali v zvezi z njeno uporabo s katerim koli Člen 283
 mirnim sredstvom po njihovi lastni izbiri.
 Obveznost izmenjave mnenj
 1. Kadar med državami strankami nastane spor o razlagi te kon-
 Člen 281 vencije ali o njeni uporabi, stranke brez odlašanja izmenjajo
 mnenja glede njegove rešitve s pogajanji ali drugimi mirnimi
 Postopek, kadar stranke niso dosegle rešitve sredstvi.
 1. Če so se države stranke, ki so stranke v sporu o razlagi te kon- 2. Stranke obenem brez odlašanja začnejo z izmenjavo mnenj,
 vencije ali o njeni uporabi, sporazumele, da bodo spor rešile z kadar je postopek za reševanje takega spora končan brez rešitve
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 333
 ali kadar je rešitev dosežena, okoliščine pa narekujejo posvetova- Člen 287
 nje v zvezi z načinom izvršitve rešitve.
 Izbira postopka
 Člen 284
 1. Ko država podpisuje, ratificira ali pristopa h konvenciji ali
 Sprava kadar koli potem, lahko s pisno izjavo izbere eno ali več nasled-
 njih sredstev za reševanje sporov o razlagi te konvencije ali o njeni
 uporabi:
 1. Država stranka, ki je stranka kakega spora o razlagi te konven-
 cije ali o njeni uporabi, lahko povabi drugo stranko ali stranke, da
 spor rešujejo s spravo v skladu s postopkom iz poglavja 1 aneksa (a) Mednarodno sodišče za pomorsko mednarodno pravo, usta-
 V ali s kakim drugim postopkom sprave. novljeno v skladu z aneksom VI;
 2. Če je vabilo sprejeto in če se stranke sporazumejo o spravnem (b) Mednarodno sodišče;
 postopku, lahko vsaka stranka predloži spor v tak postopek.
 3. Če vabilo ni bilo sprejeto ali če se stranke niso sporazumele o (c) arbitražno sodišče, ustanovljeno v skladu z aneksom VII;
 postopku, se šteje, da je spravni postopek končan.
 (d) posebno arbitražno sodišče, ustanovljeno v skladu z aneksom
 4. Če se je spor reševal s spravo, se sme postopek končati le v VIII za eno ali več kategorij sporov, ki so navedeni v omenje-
 skladu z dogovorjenim spravnim postopkom, razen če se stranke nem aneksu.
 niso sporazumele drugače.
 2. Izjava, dana po odstavku 1, ne posega v obveznost države
 stranke, da sprejme pristojnost senata za spore o morskem dnu
 Člen 285 Mednarodnega sodišča za pomorsko mednarodno pravo v obsegu
 in na način, določen v poglavju 5 dela XI, niti ta obveznost ne
 Uporaba tega poglavja za spore, ki se rešujejo po delu XI posega v to izjavo.
 To poglavje se uporablja za vsak spor, ki ga je treba po poglavju 3. Za državo stranko, ki je stranka v sporu, ki ni zajet z veljavno
 5 dela XI rešiti v skladu s postopki, predvidenimi v tem delu. Če izjavo, se šteje, da je sprejela arbitražo v skladu z aneksom VII.
 se v takem sporu kot stranka pojavi kateri koli pravni subjekt, ki
 ni država stranka, se to poglavje uporablja mutatis mutandis.
 4. Če so stranke v sporu sprejele isti postopek za rešitev spora, se
 sme zanj uporabiti samo ta postopek, razen če se stranke niso
 sporazumele drugače.
 5. Če stranke v sporu niso sprejele istega postopka za rešitev
 spora, se sme zanj uporabiti edinole arbitraža v skladu z aneksom
 POGLAVJE 2 VII, razen če se stranke sporazumejo drugače.
 OBVEZNI POSTOPKI, IZ KATERIH IZHAJAJO ZAVEZUJOČE
 ODLOČBE 6. Izjava, dana po odstavku 1, velja še tri mesece potem, ko je
 obvestilo o preklicu deponirano pri generalnem sekretarju Zdru-
 ženih narodov.
 Člen 286
 7. Nova izjava, obvestilo o preklicu ali iztek izjave na noben
 Uporaba postopkov iz tega poglavja način ne posegajo v postopek, ki teče pred sodiščem ali
 arbitražnim sodiščem, pristojnem po tem členu, razen če se
 stranke sporazumejo drugače.
 V skladu z določbami poglavja 3 se vsak spor o razlagi te kon-
 vencije ali v zvezi z njeno uporabo, ki ni bil rešen z uporabo
 določb poglavja 1, na zahtevo katere koli stranke v sporu pred- 8. Izjave in obvestila, navedena v tem členu, se deponirajo pri
 loži sodišču ali arbitražnemu sodišču v odvisnosti od tega, kateri generalnem sekretarju Združenih narodov, ki pošlje njihove pre-
 izmed njiju je pristojen po tem poglavju. pise državam strankam.
 ---pagebreak--- 334 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 Člen 288 3. Začasni ukrepi se lahko predpišejo, spremenijo ali prekličejo
 po tem členu le na zahtevo stranke v sporu in potem, ko je bila
 strankam dana možnost, da bodo zaslišane.
 Pristojnost
 4. O predpisovanju, spremembi ali preklicu začasnih ukrepov
 1. Sodišče ali arbitražno sodišče, navedeno v členu 287, je pri- sodišče ali arbitražno sodišče takoj obvesti stranke v sporu in
 stojno v vsakem sporu o razlagi te konvencije ali v zvezi z njeno druge države stranke, za katere meni, da je to potrebno.
 uporabo, ki mu je dano v pristojnost v skladu s tem delom.
 5. Med konstituiranjem arbitražnega sodišča, ki se mu predloži
 2. Sodišče ali arbitražno sodišče, navedeno v členu 287, je pri-
 kak spor na podlagi tega poglavja, lahko vsako sodišče ali arbi-
 stojno tudi v vsakem sporu o razlagi ali o uporabi kakega med-
 tražno sodišče, o katerem so se stranke sporazumele, ali, če do
 narodnega sporazuma, povezanega s cilji te konvencije, ki mu je
 tega sporazuma ni prišlo v dveh tednih po vloženi zahtevi po
 dan v pristojnost v skladu z omenjenim sporazumom.
 začasnih ukrepih, Mednarodno sodišče za pomorsko medna-
 rodno pravo ali, v zvezi z dejavnostmi v Coni, zbornica za spore
 o morskem dnu predpiše, spremeni ali prekliče začasne ukrepe v
 3. Senat za spore o morskem dnu Mednarodnega sodišča za skladu s tem členom, če prima facie meni, da bo arbitražno
 pomorsko mednarodno pravo, ustanovljen v skladu z aneksom sodišče, ki se konstituira, pristojno in da to narekuje nujnost situ-
 VI, ter vsak drugi senat ali arbitražno sodišče, navedeni v poglavju acije. Ko je arbitražno sodišče, ki mu je predložen spor,
 5 dela XI, so pristojni za vsako zadevo, ki jim je dana v pristoj- konstituirano, lahko spremeni, prekliče ali potrdi te začasne
 nost v skladu z omenjenim delom in aneksom. ukrepe v skladu z odstavkom 1, 2, 3 in 4.
 4. V sporu o tem, ali je pristojno sodišče ali arbitražno sodišče, 6. Stranke v sporu takoj izvršijo vse začasne ukrepe, predpisane
 se zadeva reši z odločbo tega sodišča ali arbitražnega sodišča. na podlagi tega člena.
 Člen 289
 Člen 291
 Izvedenci
 Pristop
 V vsakem sporu, ki vključuje znanstvena ali strokovna vprašanja,
 lahko sodišče ali arbitražno sodišče, ki je pristojno po tem 1. Za države stranke so odprti vsi v tem delu navedeni postopki
 poglavju, na zahtevo ene stranke ali na lastno pobudo in po za reševanje sporov.
 posvetu s strankami izbere najmanj dva znanstvena ali tehnična
 izvedenca, predvsem z ustreznega seznama, pripravljenega v
 skladu s členom 2 aneksa VIII, za sodelovanje pri zasedanjih
 sodišča ali arbitražnega sodišča, vendar brez pravice glasovanja. 2. Postopki za reševanje sporov, navedeni v tem delu, so odprti
 za pravne subjekte, ki niso države stranke, le, kadar je to posebej
 predvideno v tej konvenciji.
 Člen 290
 Člen 292
 Začasni ukrepi
 Takojšnja izpustitev ladij in posadk
 1. Če je kak spor pravilno predložen sodišču ali arbitražnemu
 sodišču, ki meni, da je prima facie pristojno na podlagi tega dela
 ali poglavja 5 dela XI, lahko to sodišče ali arbitražno sodišče do
 dokončne odločitve predpiše katere koli začasne ukrepe, za katere 1. Kadar so oblasti kake države stranke zadržale ladjo, ki pluje
 glede na okoliščine meni, da so primerni za ohranitev ustreznih pod zastavo druge države stranke, trdi pa se, da država, ki je
 pravic strank v sporu ali za preprečitev resne škode za morsko zadržala ladjo, ni upoštevala določb te konvencije o takojšnji
 okolje. izpustitvi ladje ali njene posadke potem, ko je bila položena raz-
 umna varščina ali drugo denarno jamstvo, se lahko vprašanje
 izpustitve predloži vsakemu sodišču ali arbitražnemu sodišču, o
 katerem se stranke sporazumejo; če se sporazum ne doseže v 10
 2. Začasni ukrepi se lahko spremenijo ali prekličejo, če so se spre- dneh po zadržanju, pa sodišču ali arbitražnemu sodišču, ki ga na
 menile okoliščine, ki jih narekujejo, ali če teh okoliščin ni več. podlagi člena 287 določi država, ki je zadržala ladjo, ali
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 335
 Mednarodnemu sodišču za pomorsko mednarodno pravo, razen Člen 295
 če se stranke ne sporazumejo drugače.
 Izčrpanje notranjih pravnih sredstev
 2. Zahtevo za izpustitev sme vložiti samo država ladjine zastave
 ali kdo drug v njenem imenu.
 Vsak spor med državami strankami o razlagi ali uporabi te kon-
 vencije se sme predložiti v postopke, predvidene v tem poglavju,
 šele potem, ko so izčrpana notranja pravna sredstva, če tako
 3. Sodišče ali arbitražno sodišče brez odlašanja vzame v postopek zahteva mednarodno pravo.
 zahtevo za izpustitev in obravnava edinole izpustitev, ne da bi to
 vplivalo na meritorno reševanje katere koli zadeve zoper ladjo,
 njenega lastnika ali njeno posadko pred ustreznim domačim
 oblastvom. Oblasti države, ki je zadržala ladjo, ostanejo pristojne,
 da kadar koli izpustijo ladjo ali njeno posadko. Člen 296
 Dokončnost in obvezna moč odločb
 4. Po položitvi varščine ali drugega denarnega jamstva, ki ga je
 določilo sodišče ali arbitražno sodišče, oblasti države, ki je
 zadržala ladjo, takoj ugodijo odločbi sodišča ali arbitražnega 1. Vsaka odločba sodišča ali arbitražnega sodišča, ki je pristojno
 sodišča o izpustitvi ladje ali njene posadke. po tem poglavju, je dokončna in vse stranke v sporu morajo rav-
 nati v skladu z njo.
 Člen 293 2. Vsaka taka odločba je obvezna le za stranke v sporu in za pri-
 mer, ki je z njo rešen.
 Pravo, ki se uporablja
 1. Po tem poglavju pristojno sodišče ali arbitražno sodišče
 uporablja to konvencijo in druga pravila mednarodnega prava, ki
 niso v nasprotju s to konvencijo.
 POGLAVJE 3
 2. Odstavek 1 ne posega v pooblaščenost sodišča ali arbitražnega
 sodišča, pristojnega po tem poglavju, da odloči v zadevi ex aequo
 et bono, če se stranke tako sporazumejo. OMEJITVE IN IZVZETJA PRI UPORABI POGLAVJA 2
 Člen 294 Člen 297
 Predhodni postopki Omejitve glede uporabe poglavja 2
 1. Za spore o razlagi ali uporabi te konvencije veljajo glede izvr-
 1. Sodišče ali arbitražno sodišče, predvideno v členu 287, kate-
 ševanja suverenih pravic ali jurisdikcije obalne države, predvide-
 remu je predložena zahteva v zvezi s kakim sporom iz člena 297,
 nih v tej konvenciji, postopki iz poglavja 2 v naslednjih primerih:
 ugotovi na zahtevo ene izmed strank ali pa proprio motu, ali
 pomeni zahteva zlorabo sodnega ali arbitražnega postopka ali če (a) če se zatrjuje, da je obalna država ravnala v nasprotju z določ-
 je prima facie pravilno utemeljena. Če sodišče ali arbitražno bami te konvencije glede pravic in svoboščin plovbe, preleta
 sodišče ugotovi, da se z zahtevo zlorablja sodni ali arbitražni ali polaganja podmorskih kablov in cevovodov ali glede drugih
 postopek ali da je prima facie neutemeljena, glede te zadeve ne mednarodno dovoljenih uporab morja, navedenih v členu 58;
 opravlja nadaljnjih dejanj.
 (b) če se zatrjuje, da je država pri izvrševanju omenjenih svobo-
 ščin, pravic in uporab ravnala v nasprotju s to konvencijo ali
 2. Po prejemu zahteve sodišče ali arbitražno sodišče takoj obvesti v nasprotju z zakoni ali predpisi, ki jih je sprejela obalna
 drugo stranko ali stranke o zahtevi in določi razumen rok, v kate- država v skladu s to konvencijo, ter drugimi pravili mednarod-
 rem te lahko od njega zahtevajo, da sprejme odločitev v skladu s nega prava, ki niso v nasprotju s to konvencijo; ali
 prvim odstavkom. (c) če se zatrjuje, da je obalna država ravnala v nasprotju s poseb-
 nimi mednarodnimi pravili in standardi za varovanje in ohra-
 nitev morskega okolja, ki so uporabljivi za obalno državo in
 3. Ta člen v ničemer ne posega v pravico katere koli stranke v ki so uvedeni s to konvencijo ali prek ustrezne mednarodne
 sporu, da poda predhodne ugovore v skladu z ustreznimi pravili organizacije ali diplomatske konference v skladu s to konven-
 postopka. cijo.
 ---pagebreak--- 336 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 2. (a) Spori o razlagi ali uporabi določb te konvencije glede znan- (iii) da je obalna država samovoljno zavrnila dodeliti kateri
 stvenega raziskovanja morja se rešujejo v skladu s poglav- koli državi na podlagi člena 62, 69 in 70 ter pod
 jem 2; obalna država pa ni dolžna sprejeti takega reševanja modalitetami in pogoji, ki jih je določila obalna država
 za kateri koli spor, ki izvira iz: v skladu s to konvencijo, ves presežek ali njegov del, o
 katerem je objavila, da obstaja.
 (i) izvrševanja pravic ali diskrecijske pooblastitve obalne (c) Komisija za spravo ne sme v nobenem primeru
 države v skladu s členom 246; ali diskrecijskih pooblastil obalne države zamenjati s svojimi.
 (ii) odločitve obalne države, da v skladu s členom 253 (d) Poročilo komisije za spravo se pošlje ustreznim mednarod-
 odredi prekinitev ali ustavitev kakega raziskovalnega nim organizacijam.
 projekta.
 (e) Če se drugače ne sporazumejo, države stranke med poga-
 janji o sporazumih po členu 69 in 70 vključijo vanje
 (b) Spor, ki izvira iz trditve države, ki raziskuje, da obalna določbe o ukrepanjih, da bi zmanjšale možnosti za
 država glede kakega določenega projekta ne izvršuje v nesporazume o razlagi ali uporabi tega sporazuma ter o
 skladu s to konvencijo svojih pravic, utemeljenih na tem, kako naj bi ravnale, če bi nesporazum kljub vsemu
 členu 246 in 253, se na zahtevo katere koli stranke pred- nastal.
 loži v spravo na podlagi poglavja 2 aneksa V; komisija za
 spravo pa pri tem ne postavlja vprašanja glede izvrševanja
 diskrecijske pooblastitve obalne države, da določi posebna
 območja, kot je to navedeno v odstavku 6 člena 246, ali
 glede njene diskrecijske pooblastitve, da ne da privolitve v
 skladu z odstavkom 5 246. Člen 298
 Fakultativna izvzetja od uporabe Poglavja 2
 3. (a) Spori o razlagi ali uporabi določb te konvencije se glede
 ribolova rešujejo v skladu s poglavjem 2; obalna država pa
 pri tem ni dolžna sprejeti takega reševanja za noben spor,
 ki se tiče njenih suverenih pravic glede živih bogastev v 1. Ko podpisuje, ratificira ali pristopa k tej konvenciji ali kadar
 izključni ekonomski coni ali izvrševanja teh pravic, vštevši koli po tem, lahko država, ne da bi posegala v obveznosti iz
 njene diskrecijske pooblastitve, da določi dovoljen ulov, poglavja 1, pisno izjavi, da ne sprejema kakega postopka ali več
 svoje ribiške zmogljivosti, dodelitev presežka drugim drža- postopkov, predvidenih v poglavju 2, glede ene ali več naslednjih
 vami ter modalitete in pogoje, določene v svojih zakonih in kategorij sporov:
 predpisih o ohranitvi in gospodarjenju.
 (a) (i) sporov o razlagi ali uporabi člena 15, 74 in 83, ki se nana-
 (b) Kadar rešitev ni dosežena po poglavju 1 tega dela, se spor šajo na morske meje, ali takih, ki se tičejo zgodovinskih
 na zahtevo katere koli stranke predloži v spravo na podlagi zalivov ali zgodovinskih naslovov, s tem da država, ki je
 poglavja 2 aneksa V, če se zatrjuje: dala tako izjavo, ko tak spor nastane potem, ko ta kon-
 vencija začne veljati, ni pa bil dosežen nikakršen sporazum
 v pogajanjih med strankami, v razumnem časovnem
 obdobju na zahtevo katere koli stranke spora privoli, da se
 zadeva predloži v spravo na podlagi poglavja 2 aneksa V;
 (i) da obalna država očitno ni izpolnila svojih obveznosti, in nadalje pod pogojem, da je vsak spor, ki nujno vklju-
 da s primernimi ukrepi za ohranitev in gospodarjenje čuje istočasno obravnavo katerega koli nerešenega spora,
 zagotovi, da ne bi prišlo do resnega ogrožanja živih ki se tiče suverenosti ali drugih pravic nad kopenskim ali
 bogastev v izključni ekonomski coni; otočnim kopenskim območjem, izvzet iz take predložitve;
 (ii) potem ko je komisija za spravo predložila svoje poročilo,
 (ii) da je obalna država samovoljno zavrnila, da na zahtevo v katerem je navedla razloge, na katerih temelji, se stranke
 druge države določi dovoljen ulov in svoje ribiške pogajajo o sporazumu na podlagi tega poročila; če pa na
 zmogljivosti za ulov živih bogastev glede ribjih jat, za podlagi omenjenih pogajanj ne pride do sporazuma, pred-
 katere je ta druga država zainteresirana za lov; ali ložijo stranke s skupno privolitvijo vprašanje v enega
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 337
 izmed postopkov, predvidenih v poglavju 2, razen če se 4. Če je ena izmed držav strank dala izjavo na podlagi prvega
 stranke sporazumejo drugače; odstavka pod (a), lahko vsaka druga država stranka spor zoper
 stranko, ki je dala izjavo, spada pa v izvzeto kategorijo, predloži
 (iii) ta pododstavek se ne uporabi za nobenega izmed sporov v postopek, naveden v taki izjavi.
 o morski meji, ki je dokončno rešen z dogovorom med
 strankami, pa tudi ne za kakršen koli tak spor, ki bi ga bilo
 treba rešiti v skladu z bilateralnim ali multilateralnim 5. Nova izjava ali umik izjave na noben način ne posegata v
 sporazumom, ki veže te stranke; postopke, ki se vodijo pred sodiščem ali arbitražnim sodiščem v
 skladu s tem členom, razen če se stranke sporazumejo drugače.
 (b) sporov, ki se tičejo vojaških dejavnosti, vštevši vojaške
 dejavnosti vladnih ladij in letal, ki se uporabljajo v netrgovin- 6. Izjave in obvestila o umiku izjav na podlagi tega člena se depo-
 ske namene, in sporov, ki se tičejo izvajanja zakonov glede na nirajo pri generalnem sekretarju Združenih narodov, ki pošlje nji-
 izvrševanje suverenih pravic ali jurisdikcije, ki so izvzete iz hove prepise državam strankam.
 pristojnosti sodišča ali arbitražnega sodišča na podlagi
 odstavka 2 ali 3 297;
 (c) sporov, v zvezi s katerimi varnostni svet Združenih narodov
 opravlja funkcije, ki so mu dodeljene z ustanovno listino Člen 299
 Združenih narodov, razen če varnostni svet odloči, da zadevo
 umakne s svojega dnevnega reda, ali če povabi stranke, naj
 spor rešijo s sredstvi, predvidenimi v tej konvenciji. Pravica strank, da se sporazumejo o postopku
 2. Država stranka, ki je dala izjavo na podlagi odstavka 1, jo 1. Spor, izključen po členu 297 ali izvzet z izjavo, dano na pod-
 lahko kadar koli umakne ali privoli, da se spor, izvzet s to izjavo, lagi člena 298, iz postopkov za reševanje sporov, predvidenih v
 predloži v kateri koli postopek, naveden v tej konvenciji. poglavju 2, se lahko predloži v te postopke edinole s sporazumom
 strank v sporu.
 3. Država stranka, ki je dala izjavo na podlagi odstavka 1, nima
 pravice predložiti katerega koli spora iz izvzete kategorije v kateri
 koli postopek, predviden v tej konvenciji, zoper drugo državo 2. To poglavje v ničemer ne zmanjšuje pravice strank v sporu, da
 stranko brez njene privolitve. se strinjajo s kakim drugim postopkom za reševanje takega spora
 ali da dosežejo prijateljsko rešitev.
 DEL XVI
 SPLOŠNE DOLOČBE
 Člen 300 uporabe sile zoper teritorialno neokrnjenost ali politično neod-
 visnost katere koli države ali kakega drugega ravnanja v naspro-
 Dobra vera in zloraba pravic tju z načeli mednarodnega prava, določenimi v ustanovni listini
 Združenih narodov.
 Države stranke v dobri veri izpolnjujejo s to konvencijo prevzete
 obveznosti in izvršujejo pravice, jurisdikcijo in svoboščine, pri-
 znane v tej konvenciji, tako, da ne zlorabljajo pravic.
 Člen 302
 Člen 301
 Odkrivanje podatkov
 Miroljubne uporabe morja
 Pri izvrševanju svojih pravic in izpolnjevanju svojih dolžnosti po Ne da bi to posegalo v pravico države stranke, da začne v tej kon-
 tej konvenciji se države stranke vzdržujejo vsake grožnje ali venciji predvidene postopke za reševanje sporov, se nič v tej
 ---pagebreak--- 338 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 konvenciji ne sme šteti kot zahteva, naj da država stranka pri 3. Ta člen v ničemer ne posega v pravice tistih lastnikov, katerih
 izpolnjevanju svojih obveznosti na podlagi te konvencije podatke, identiteta se lahko ugotovi, v pravice o reševanju na morju ali v
 katerih odkritje bi bilo v nasprotju z bistvenimi interesi njene var- druga pravila pomorskega prava ali v zakone in prakso izmenjave
 nosti. na kulturnem področju.
 4. Ta člen ne posega v druge mednarodne sporazume in pravila
 Člen 303 mednarodnega prava, ki se nanašajo na varstvo arheoloških in
 zgodovinskih predmetov.
 Arheološki in zgodovinski predmeti, najdeni v morju
 1. Države morajo varovati arheološke in zgodovinske predmete,
 najdene v morju, ter v ta namen sodelovati. Člen 304
 2. Zaradi nadzorstva nad prometom s takimi predmeti, lahko
 obalna država v zvezi z uporabo člena 33 smatra, da bi dviganje Odškodninska odgovornost
 takih predmetov z morskega dna v pasu, omenjenem v navede-
 nem členu, brez njene odobritve povzročilo znotraj njenega
 ozemlja ali teritorialnega morja kršenje zakonov in predpisov, Določbe te konvencije o odškodninski odgovornosti ne posegajo
 navedenih v omenjenem členu. v uporabo veljavnih pravil in v razvoj novih pravil o odgovornosti
 v mednarodnem pravu.
 DEL XVII
 KONČNE DOLOČBE
 Člen 305 (f) za mednarodne organizacije v skladu z aneksom IX.
 Podpisovanje 2. Ta konvencija ostane odprta za podpis do 9. decembra 1984
 v Ministrstvu za zunanje zadeve Jamajke, od 1. julija 1983 do
 1. Ta konvencija je odprta za podpis: 9. decembra 1984 pa tudi na sedežu Združenih narodov v New
 Yorku.
 (a) za vse države;
 (b) za Namibijo, ki jo predstavlja svet Združenih narodov za Člen 306
 Namibijo;
 Ratifikacija in formalna potrditev
 (c) za vse samoupravne pridružene države, ki so si ta položaj
 izbrale z aktom o samoodločbi pod nadzorstvom in ob odo-
 britvi Združenih narodov v skladu z resolucijo generalne Za to konvencijo je obvezna ratifikacija držav in drugih subjektov,
 skupščine 1514 (XV) in ki so pristojne za vprašanja, urejena s navedenih v odstavku 1 člena 305 pod (b), (c), (d) in (e), ter v
 to konvencijo, in ki imajo tudi pristojnost za sklepanje spora- skladu z aneksom IX formalna potrditev subjektov iz odstavka 1
 zumov o teh vprašanjih; člena 305 pod (f). Ratifikacijske listine in listine o formalni potr-
 ditvi se deponirajo pri generalnem sekretarju Združenih narodov.
 (d) za vse samoupravne pridružene države, ki so v skladu svojimi
 listinami o združevanju pristojne za vprašanja, ki jih ureja ta
 konvencija, in ki imajo tudi pristojnost za sklepanje sporazu-
 mov o teh vprašanjih; Člen 307
 Pristop
 (e) za vsa območja, ki uživajo popolno notranjo samoupravo in
 jih kot taka priznavajo Združeni narodi, niso pa še pridobila
 popolne neodvisnosti v skladu z resolucijo generalne Ta konvencija ostane odprta za pristop držav in drugih subjektov,
 skupščine 1514 (XV) in ki so pristojna za vprašanja, urejena s navedenih v členu 305. Subjekti iz odstavka 1 člena 305 pod (f)
 o konvencijo, vštevši pristojnost, da sklepajo sporazume o teh pristopijo v skladu z aneksom IX. Pristopne listine se deponirajo
 vprašanjih; pri generalnem sekretarju Združenih narodov.
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 339
 Člen 308 Člen 311
 Uveljavitev Razmerja do drugih konvencij in mednarodnih
 sporazumov
 1. Ta konvencija začne veljati 12 mesecev po deponiranju 1. Ta konvencija, če gre za države pogodbenice, ima močnejšo
 šestdesete ratifikacijske ali pristopne listine. veljavo kot ženevska konvencija o pomorskem mednarodnem
 pravu z dne 29. aprila 1958.
 2. Za vsako državo, ki ratificira ali pristopi k tej konvenciji po
 2. Ta konvencija ne spreminja pravic in obveznosti držav strank,
 deponiranju šestdesete ratifikacijske ali pristopne listine, začne
 ki izvirajo iz drugih sporazumov, ki so v skladu s to konvencijo
 konvencija veljati trideseti dan po deponiranju njene ratifikacijske
 in ne posegajo v uživanje pravic ali izpolnjevanje obveznosti
 ali pristopne listine, odvisno od odstavka 1.
 drugih držav po tej konvenciji.
 3. Skupščina Oblasti se bo sestala na dan, ko začne veljati ta kon- 3. Dvoje ali več držav strank lahko sklene sporazume, s katerimi
 vencija, in izvolila svet Oblasti. Če se določbe tega člena ne morejo spremenijo ali suspendirajo delovanje določb te konvencije, ki so
 striktno uporabiti, bo prvi svet sestavljen v skladu s ciljem iz uporabljivi edinole v njihovih medsebojnih razmerjih če se taki
 člena 161. sporazumi ne nanašajo na določbo, katere nespoštovanje bi bilo
 nezdružljivo z učinkovitim uresničevanjem zadev in ciljev te kon-
 vencije, nadaljnji pogoj pa je, da taki sporazumi ne posegajo v
 uporabo temeljnih načel, ki so vgrajena vanjo, in da določbe teh
 4. Pravila, predpisi in postopki, ki jih izdela pripravljalna komi- sporazumov ne vplivajo na uživanje pravic ali izpolnjevanje
 sija, se uporabljajo začasno, dokler jih Oblast uradno ne sprejme obveznosti drugih držav strank po tej konvenciji.
 v skladu z delom XI.
 4. Države stranke, ki nameravajo skleniti tak sporazum iz
 5. Oblast in njeni organi bodo ravnali v skladu z resolucijo II odstavka 3, obvestijo druge države stranke prek depozitarja te
 tretje konference Združenih narodov o mednarodnem konvencije, da imajo namen skleniti sporazum, in o spremembi
 pomorskem pravu, ki se nanaša na pripravljalna vlaganja, in v ali suspendiranju, ki ga nameravajo doseči s takim sporazumom.
 skladu z odločitvami pripravljalne komisije, sprejetimi po ome-
 njeni resoluciji.
 5. Ta člen ne posega v mednarodne sporazume, ki so izrecno
 dovoljeni ali še nadalje veljajo na podlagi drugih členov te kon-
 vencije.
 Člen 309 6. Države stranke se strinjajo, da ne bodo dale amandmajev k
 temeljnemu načelu o skupni dediščini človeštva iz člena 136 in da
 nobena izmed njih ne bo stranka nikakršnega sporazuma, ki bi
 Pridržki in izvzetja kršil to načelo.
 K tej konvenciji niso dovoljeni pridržki ali izvzetja, če tega izrecno
 ne dovoljujejo drugi členi te konvencije.
 Člen 312
 Amandma
 Člen 310
 1. Po poteku desetih let od dne, ko ta konvencija začne veljati,
 lahko država stranka s pisnim sporočilom, poslanim generalnemu
 sekretarju Združenih narodov, predlaga določene amandmaje k
 Deklaracije in izjave
 tej konvenciji, razen tistih, ki se nanašajo na dejavnosti v Coni, in
 zahteva sklic konference, da bi se preučili tako predlagani amand-
 maji. Generalni sekretar pošlje tako sporočilo vsem državam
 Člen 309 ne preprečuje, da država ob podpisu, ratifikaciji ali pri- strankam. Če v 12 mesecih po vročitvi sporočila najmanj polovica
 stopu h konvenciji da deklaracije ali izjave, ki jih je kakor koli držav strank odgovori ugodno na to zahtevo, generalni sekretar
 izrazila ali imenovala, med drugim o usklajevanju svojih zakonov skliče konferenco.
 in predpisov s to konvencijo, pri čemer take deklaracije ali izjave
 ne smejo biti usmerjene v izključitev ali spremembo pravnega
 učinka določb te konvencije pri njihovi uporabi za zadevno 2. Na konferenci se uporablja za odločanje o amandmajih
 državo. postopek, ki je bil uporabljen na tretji konferenci Združenih
 ---pagebreak--- 340 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 narodov o mednarodnem pomorskem pravu, razen če konferenca Člen 315
 odloči drugače. Konferenca si mora vsestransko prizadevati, da bi
 se sporazum o vseh amandmajih dosegel s konsenzom in da o
 njih ne bi bilo treba glasovati, dokler se ne izčrpajo vsa prizade- Podpis, ratifikacija, pristop in avtentičnost besedil
 vanja za konsenz. amandmajev
 1. Ko so sprejeti, so amandmaji k tej konvenciji odprti za podpis
 za države stranke 12 mesecev po njihovem sprejetju na sedežu
 Člen 313 Združenih narodov v New Yorku, če ni v samem amandmaju
 predvideno drugače.
 Amandma po enostavnejšem postopku
 2. Členi 306, 307 in 320 se uporabljajo za vse amandmaje k tej
 konvenciji.
 1. Država stranka lahko s pisnim sporočilom, poslanim general-
 nemu sekretarju Združenih narodov, predlaga, naj se amandma k
 tej konvenciji, razen amandmaja, ki se nanaša na dejavnosti v
 Coni, sprejme po enostavnejšem postopku, navedenem v tem
 členu, ne da bi se sklicala konferenca. Generalni sekretar pošlje
 sporočilo vsem državam strankam. Člen 316
 Uveljavitev amandmajev
 2. Če v roku 12 mesecev po vročitvi sporočila kaka država
 stranka ugovarja k predlaganemu amandmaju ali k predlogu, da
 se sprejme po enostavnejšem postopku, se šteje, da je amandma
 zavržen. Generalni sekretar o tem takoj obvesti vse države stranke. 1. Amandmaji k tej konvenciji, razen amandmajev iz odstavka 5,
 začnejo za države stranke, ki jih ratificirajo ali jim pristopijo,
 veljati trideseti dan po deponiranju ratifikacijskih ali pristopnih
 listin dveh tretjin držav strank ali 60 držav strank, odvisno od
 3. Če 12 mesecev po vročitvi sporočila nobena izmed držav tega, katero od navedenih števil bo večje. Ti amandmaji ne vpli-
 strank ni ugovarjala k predlaganemu amandmaju ali k predlogu, vajo na uživanje pravic ali izpolnjevanje obveznosti drugih držav
 da se sprejme po enostavnejšem postopku, se šteje, da je predla- strank po tej konvenciji.
 gani amandma sprejet. Generalni sekretar obvesti vse države
 stranke, da je predlagani amandma sprejet.
 2. Amandma lahko predvidi, da je za to, da začne veljati,
 potrebno večje število ratifikacij ali pristopov od števila, ki se
 zahteva po tem členu.
 Člen 314
 3. Za vsako državo stranko, ki ratificira kak amandma iz odstavka
 Amandmaji k določbam te konvencije, ki se nanašajo 1 ali mu pristopi po deponiranju zahtevanega števila
 izključno na dejavnosti v Coni ratifikacijskih ali pristopnih listin, začne amandma veljati tride-
 seti dan po deponiranju njene ratifikacijske ali pristopne listine.
 1. Država stranka lahko s pisnim sporočilom, poslanim general-
 4. Država, ki postane stranka te konvencije potem, ko začne
 nemu sekretarju Oblasti, predlaga amandma k določbam te kon-
 veljati kak amandma v skladu z odstavkom 1, se, če ta država ne
 vencije, ki se nanašajo izključno na dejavnosti v Coni, vštevši
 izrazi kakega drugega namena:
 poglavje 4 aneksa VI. Generalni sekretar pošlje tako sporočilo
 vsem državam strankam. Potem ko ga je odobril svet, mora pred-
 lagani amandma odobriti tudi skupščina. Predstavniki držav
 strank v teh organih imajo vsa pooblastila, da preučijo in odobrijo (a) šteje za stranko konvencije s tem amandmajem; in
 predlagani amandma. Velja, da je predlagani amandma sprejet, ko
 ga odobrita svet in skupščina.
 (b) šteje za stranko konvencije brez amandmaja v razmerju do
 vsake države stranke, ki je ta amandma ne veže.
 2. Preden se odobri vsak amandma po odstavku 1, se svet in
 skupščina do zasedanja revizijske konference po členu 155
 prepričata, da amandma ne škodi sistemu raziskovanja in izkoriš- 5. Vsak amandma, ki se nanaša izključno na dejavnosti v Coni,
 čanja bogastev v Coni. in vsak amandma k aneksu VI, začne veljati za vse države stranke
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 341
 po preteku enega leta od deponiranja ratifikacijskih ali pristopnih 2. Generalni sekretar poleg svojih funkcij depozitarja:
 listin treh četrtin držav strank.
 (a) obvešča vse države stranke, Oblast in pristojne mednarodne
 6. Država, ki postane stranka te konvencije potem, ko začne organizacije o splošnih problemih, ki so se pojavili v zvezi s
 veljati amandma v skladu s petim odstavkom, se šteje za stranko to konvencijo;
 konvencije s tem amandmajem.
 (b) obvešča Oblast o ratifikacijah in formalnih potrditvah ter o
 pristopih k tej konvenciji in o amandmajih k njej ter o
 Člen 317 odpovedih te konvencije;
 Odpoved (c) obvešča države stranke o sporazumih v skladu z odstavkom 4
 člena 311;
 1. Država stranka lahko s pisnim sporočilom, poslanim general-
 nemu sekretarju Združenih narodov, odpove to konvencijo in (d) pošilja amandmaje, sprejete v skladu s to konvencijo, državam
 lahko navede svoje razloge. Nenavajanje razlogov ne vpliva na strankam v ratifikacijo ali pristop;
 veljavnost odpovedi. Odpoved učinkuje po enem letu od dneva
 prejema sporočila, če v sporočilu ni naveden poznejši datum.
 (e) sklicuje potrebne sestanke držav strank v skladu s to konven-
 2. Zaradi odpovedi država ni oproščena finančnih in pogodbenih cijo.
 obveznosti, ki so zanjo nastale, dokler je bila stranka te konven-
 cije; odpoved tudi ne vpliva na katero koli pravico, obveznost ali 3. (a) Generalni sekretar tudi pošilja opazovalcem, navedenim v
 pravno stanje te države, ki so nastali z izvajanjem te konvencije členu 156:
 pred prenehanjem njenega učinkovanja za to državo.
 3. Odpoved na noben način ne vpliva na dolžnost katere koli (i) poročila, navedena v odstavku 2 pod (a);
 države stranke, da izpolni vsako obveznost, vključeno v to kon-
 vencijo, h kateri je neodvisno od te konvencije zavezana na pod- (ii) obvestila, navedena v odstavku 2 pod (b) in (c); in
 lagi mednarodnega prava.
 (iii) besedila amandmajev, navedenih v odstavku 2 pod (d),
 da se z njimi seznanijo.
 Člen 318
 (b) Generalni sekretar te opazovalce tudi povabi, naj se kot
 Status aneksov opazovalci udeležijo sestankov držav strank, ki so navedeni
 v odstavku 2 pod (e).
 Aneksi so sestavni del te konvencije in če ni izrecno drugače dolo-
 čeno, pomeni sklicevanje na to konvencijo ali na kakšen njen del
 tudi sklicevanje na ustrezne anekse.
 Člen 320
 Člen 319 Avtentična besedila
 Depozitar Ta izvirnik konvencije, katere arabsko, kitajsko, angleško,
 francosko, rusko in špansko besedilo je enako avtentično, se po
 1. Generalni sekretar Združenih narodov je depozitar te konven- odstavku 2 člena 305 hrani pri generalnem sekretarju Združenih
 cije in amandmajev k njej. narodov.
 V potrditev tega so spodaj podpisani pooblaščenci, za to pravilno pooblaščeni, podpisali to
 konvencijo.
 Sestavljeno v Montego Bayu, desetega decembra tisoč devetsto dvainosemdeset.
 ---pagebreak--- 342 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 ANEKS
 ANEKS I
 ZELO MIGRATORNE VRSTE
 1. Beli tun: Thunnus alalunga
 2. Rdeči tun: Thunnus thynnus
 3. Glavati tun: Thunnus obesus
 4. Progasti tun (bonito): Katsuwonus pelamis
 5. Rumeni tun: Thunnus albacares
 6. Atlantski tun: Thunnus atlanticus
 7. Mali tun: Euthynnus alletteratus; Euthynnus affinis
 8. Rdeči tun (južni): Thunnus maccoyii
 9. Mali bonito: Auxis thazard; Auxis rochei
 10. Grboglavke: Družina Bramidae
 11. Mečarice: Tetrapturus angustirostris; Tetrapturus belone; Tetrapturus pfluegeri;
 Tetrapturus albidus; Tetrapturus audax; Tetrapturus georgei; Makaira
 mazara; Makaira indiea; Makaira nigricans
 12. Jadraste mečarice: Istiophorus platypterus; Istiophorus albieans
 13. Velika mečarica: Xiphias gladius
 14. Morske igle: Seomberesox saurus; cololabis saira; Eololabis adocetus; Seomberesox.
 saurus seombroides
 15. Lampuke (dolfini): Coryphaena hippurus; Coryphaena eguiselis
 16. Oceanski morski psi: Hexanchus griseus; Cetorhinus maximus; Družina Alopiidae; Rhincodon
 typus; Družina Careharhinidae; Družina Sphyrnidae; Družina Isurida
 17. Kitovci: Družina Physeteridae; Družina Balaenopteridae; Družina Balaenidae;
 Družina Esehrichtiidae; Družina Monodontidae; Družina Ziphiidae;
 Družina Delphinidae
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 343
 ANEKS II
 KOMISIJA ZA MEJE EPIKONTINENTALNEGA PASU
 Člen 1 2. Komisija lahko v potrebnem in koristnem obsegu sodeluje z
 medvladno oceanografsko komisijo UNESCA, Mednarodno hidrografsko
 organizacijo ter drugimi pristojnimi organizacijami, da bi izmenjala znan-
 V skladu s členom 76 se po določbah naslednjih členov ustanovi komisija stvene in strokovne informacije, ki bi utegnile pomagati komisiji pri izpol-
 za meje epikontinentalnega pasu zunaj 200 morskih milj. njevanju njenih obveznosti.
 Člen 2 Člen 4
 Kadar namerava obalna država po členu 76 določiti zunanje meje svojega
 1. Komisijo sestavlja 21 članov, strokovnjakov s področja geologije, epikontinentalnega pasu zunaj 200 morskih milj, pošlje komisiji posa-
 geofizike ali hidrografije, ki delajo v osebnem svojstvu, izvolijo pa jih mezne podatke o takih mejah skupaj z dopolnilnimi znanstvenimi in teh-
 države stranke te Konvencije izmed svojih državljanov, pri čemer je treba ničnimi podatki v čim krajšem roku, v vsakem primeru pa v 10 letih
 posebej paziti na zagotovitev pravične geografske zastopanosti. potem, ko je ta Konvencija za to državo začela veljati. Obalna država
 obenem navede imena vseh članov komisije, ki so ji dali znanstvene in
 strokovne nasvete.
 2. Prve volitve bodo opravljene, kakor hitro bo to mogoče, v vsakem pri-
 meru pa v roku 18 mesecev potem, ko začne veljati ta konvencija. Vsaj 3
 mesece pred dnevom vsakih volitev pošlje generalni sekretar Združenih
 narodov državam strankam povabilo, naj po ustreznih regionalnih posve- Člen 5
 tovanjih v roku treh mesecev predlagajo imena kandidatov. Generalni
 sekretar sestavi abecedni seznam vseh oseb, kandidiranih na ta način, in
 ga pošlje vsem državam strankam. Komisija dela po podkomisijah, ki jih sestavlja po 7 članov, ki se imenu-
 jejo na uravnoteženi podlagi, pri čemer upošteva posebne okoliščine vloge
 vsake obalne države, razen če komisija odloči drugače. Državljani obalne
 države, katere vloga se obravnava, ki so člani komisije, in vsak član komi-
 3. Člani komisije se volijo na sestanku držav strank, ki ga skliče generalni sije, ki je pomagal obalni državi z znanstvenimi in strokovnimi nasveti pri
 sekretar na sedežu Združenih narodov. Na tem sestanku, na katerem tvo- razmejitvi, ne morejo biti člani podkomisije, ki obravnava to vlogo, imajo
 rita kvorum dve tretjini držav strank, se za člane komisije izvolijo tisti pa pravico sodelovati kot člani v postopku komisije, ki se nanaša na
 kandidati, ki dobijo dvetretjinsko večino glasov predstavnikov držav zadevno vlogo. Obalna država, ki je predložila vlogo komisiji, lahko poš-
 strank, ki so navzoči in glasujejo. Iz vsake geografske regije se izvolijo lje svoje predstavnike, da sodelujejo pri ustreznih postopkih brez glaso-
 najmanj trije člani. valne pravice.
 4. Člani komisije se izvolijo za pet let in smejo biti ponovno izvoljeni. Člen 6
 5. Država stranka, ki je kandidirala člana komisije, plača stroške za tega
 člana, dokler opravlja dolžnosti v komisiji. Ustrezne obalne države krijejo 1. Podkomisija pošilja svoja priporočila komisiji.
 stroške, nastale v zvezi z nasveti iz odstavka 1 člena 3 pod (b) tega aneksa.
 Generalni sekretar Združenih narodov poskrbi za tajništvo komisije.
 2. Komisija odobrava priporočila podkomisije z dvetretjinsko večino gla-
 sov članov komisije, ki so navzoči in glasujejo.
 Člen 3
 3. Priporočila komisije se v pisni obliki pošljejo obalni državi, ki je pred-
 1. Funkcije komisije so: ložila vlogo, in generalnemu sekretarju Združenih narodov.
 (a) proučevanje podatkov in drugega gradiva, ki ga predložijo obalne
 države v zvezi z zunanjimi mejami epikontinentalnega pasu v območ-
 jih, v katerih se te meje raztezajo čez 200 morskih milj, ter dajanje
 priporočil po členu 76 te Konvencije in Memorandumu o soglasju, ki Člen 7
 ga je sprejela Tretja konferenca o pomorskem mednarodnem pravu
 29. avgusta 1980;
 (b) dajanje znanstvenih in strokovnih nasvetov, če zanje zaprosijo zain- Obalne države določijo zunanje meje epikontinentalnega pasu po
 teresirane države med pripravljanjem podatkov iz pododstavka (a). odstavku 8 člena 76 in v skladu z ustreznimi državnimi postopki.
 ---pagebreak--- 344 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 Člen 8 Člen 9
 Dejavnosti komisije ne posegajo v vprašanja, ki se nanašajo na razmejitev
 Če se ne strinja s priporočili komisije, obalna država v razumnem času med državami, katerih obale so druga drugi nasproti ali mejijo ena na
 revidira vlogo ali sestavi novo vlogo za komisijo. drugo.
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 345
 ANEKS III
 TEMELJNI POGOJI ZA ISKANJE, RAZISKOVANJE IN IZKORIŠČANJE
 Člen 1 (b) omogočati nadzor Oblasti nad dejavnostmi v Coni v skladu z odstav-
 kom 4 člena 153;
 Pravni naslov na rudah (c) dati izvajalcu izključne pravice za raziskovanje in izkoriščanje v delov-
 nem načrtu navedenih vrst bogastev v skladu s pravili, predpisi in
 postopki Oblasti. Če pa prosilec predloži v odobritev delovni načrt, ki
 Pravni naslov na rudah se prenese v trenutku, ko so pridobljene v skladu obsega samo raziskovalno fazo ali samo fazo izkoriščanja, se z odo-
 s to konvencijo. brenim delovnim načrtom da izključna pravica samo glede te faze.
 Člen 2 5. Vsak delovni načrt, razen tistih, ki jih predloži Podjetje, se potem, ko
 ga je odobrila Oblast, sklene v obliki pogodbe med Oblastjo in prosilcem
 oziroma prosilci.
 Iskanje
 1. (a) Oblast spodbuja iskanje v Coni.
 (b) Iskanje se opravlja le, če je Oblast prejela od bodočega iskalca Člen 4
 ustrezno pisno obveznost, da bo spoštoval določbe konvencije in
 ustrezna pravila, predpise in postopke Oblasti o sodelovanju pri
 programih izpopolnjevanja, navedenih v členu 143 in 144, ter o Usposobljenost prosilcev
 varovanju morskega okolja in da bo privolil v preverjanje spošto-
 vanja predpisov, ki ga opravlja Oblast. Bodoči iskalec hkrati obvesti
 Oblast o približni velikosti dela ali delov, v katerih bo iskal.
 (c) Iskanje sme hkrati opravljati več iskalcev v istem delu ali istih delih 1. Prosilci, razen Podjetja, morajo biti usposobljeni, če imajo državljan-
 Cone. stvo ali če so pod nadzorom in imajo jamstvo, ki se zahteva po odstavku
 2 člena 153 pod (b), in če se ravnajo po postopkih ter če ustrezajo meri-
 lom za usposobljenost, določenim v pravilih, predpisih in postopkih
 Oblasti.
 2. Iskanje ne daje iskalcu nikakršnih pravic glede bogastev. Vendar si
 lahko iskalec pridobi razumno količino rude, ki jo rabi kot vzorec.
 2. Z izjemo iz odstavka 6 se omenjena merila za usposobljenost nana-
 šajo na finančno in tehnično sposobnost prosilca in njegove proizvodne
 Člen 3 dosežke na podlagi vseh prejšnjih pogodb z Oblastjo.
 Raziskovanje in izkoriščanje
 3. Za vsakega prosilca jamči država stranke, katere državljan je, razen če
 ima prosilec več kot eno državljanstvo, kot je to primer pri združevanju
 1. Podjetje države stranke ter drugi pravni subjekti iz odstavka 2 ali konzorciju pravnih subjektov iz več držav, ko vse vključene države
 člena 153 pod (b) se lahko obrnejo na Oblast, da se jim odobrijo delovni stranke jamčijo glede prošnje, ali če prosilca učinkovito nadzira druga
 načrti, ki zajemajo dejavnosti v Coni. država stranka ali njeni državljani; v tem primeru obe državi stranki jam-
 čita glede prošnje. Merila in postopki za uveljavitev pogojev o jamstvu se
 določijo s pravili, predpisi in postopki Oblasti.
 2. Podjetje sme predložiti vlogo glede katerega koli dela Cone, medtem
 ko veljajo za vloge drugih, ki se nanašajo na pridržana območja, dodatni
 pogoji, navedeni v členu 9 tega aneksa. 4. Po členu 139 morajo država ali države, ki jamčijo, zagotoviti v svojih
 pravnih sistemih, da pogodbenik, za katerega jamčijo, opravlja dejavnosti
 v Coni v skladu s pogoji iz pogodbe, katere stranka je, in s svojimi obvez-
 nostmi iz te konvencije. Vendar pa država, ki jamči, ni odgovorna za
 3. Raziskovanje in izkoriščanje se opravljata samo v območjih, ki so škodo, ki je nastala s kakršno koli opustitvijo pogodbenika, za katerega
 posebej označena v delovnih načrtih iz odstavka 3 člena 153, ki pa jih je jamči, pri izpolnjevanju njegovih obveznosti, če je ta država stranka spre-
 Oblast odobrila v skladu s to konvencijo ter v skladu s svojimi ustreznimi jela zakone in predpise ter upravne ukrepe, ki so v mejah njenega prav-
 pravili, predpisi in postopki. nega sistema razumno primerni, da se zagotovi, da jih spoštujejo osebe
 pod njihovo oblastjo.
 4. Vsak odobreni delovni načrt mora:
 (a) biti v skladu z določbami te konvencije ter pravili, predpisi in postopki 5. V postopkih, v katerih se ocenjuje usposobljenost držav strank, ki
 Oblasti; predložijo vlogo, se upošteva njihov značaj države.
 ---pagebreak--- 346 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 6. Merila za usposobljenost nalagajo, da sleherni prosilec, brez izjeme, zagotovilo ni dano, pogodbenik ne sme uporabljati navedene tehno-
 kot del svoje zahteve prevzame obveznost: logije pri opravljanju dejavnosti v Coni;
 (a) da sprejema kot prisilne in da izpolnjuje ustrezne obveznosti, nastale
 na podlagi določb dela XI, pravil, predpisov in postopkov Oblasti,
 odločitev organov Oblasti in določil iz svojih pogodb, sklenjenih z
 Oblastjo; (c) da na zahtevo Podjetja in kadar koli je mogoče to storiti brez večjih
 stroškov za pogodbenika, pridobi od lastnika na podlagi izterljive
 pogodbe pravico, da prenese na Podjetje vsako tehnologijo, ki jo
 pogodbenik uporablja pri dejavnostih v Coni na podlagi pogodbe, za
 (b) da sprejema nadzor Oblasti, za katerega je po konvenciji pooblaščena katere prenos sicer ni pravno pooblaščen in ki ni vsakomur dostopna
 za nadzor nad dejavnostmi v Coni; na svobodnem trgu. Kadar obstaja dejanska korporacijska zveza med
 pogodbenikom in lastnikom tehnologije, sta ozkost te zveze in stopnja
 nadzorstva ali vpliva pomembna za ugotovitev, ali je bilo ukrenjeno
 (c) da pošlje Oblasti pisno garancijo, da bo svoje obveznosti iz pogodbe vse, kar je potrebno, da se taka pravica pridobi. Kadar pogodbenik
 izpolnjeval v dobri veri; učinkovito nadzira lastnika, je opustitev glede pridobitve zakonite pra-
 vice od lastnika pomembna za oceno usposobljenosti pogodbenika
 pri vsaki njegovi poznejši predložitvi delovnega načrta v odobritev;
 (d) da se ravna po določbah o prenosu tehnologije, navedene v členu 5
 tega aneksa.
 (d) da Podjetju na njegovo zahtevo olajša na podlagi licence ali drugih
 ustreznih aranžmajev ter pod ugodnimi in razumnimi trgovinskimi
 Člen 5 pogoji pridobitev vsakršne tehnologije iz pododstavka (b), če Podjetje
 odloči, da se bo neposredno pogajalo z lastnikom tehnologije;
 Prenos tehnologije
 (e) da sprejme iste ukrepe, ki so predpisani v pododstavkih (a), (b), (c) in
 1. Pri predložitvi delovnega načrta zagotovi vsak prosilec, da je Oblasti (d), v korist države v razvoju ali skupine držav v razvoju, ki je pred-
 dostopen splošen opis opreme in metod, ki se bodo uporabile pri oprav- ložila zahtevo za sklenitev pogodbe na podlagi člena 9 tega aneksa, pri
 ljanju dejavnosti v Coni, ter da so ji dostopni drugi ustrezni podatki o last- čemer morajo biti ti ukrepi omejeni na izkoriščanje tistega dela
 nostih take tehnologije, ki niso zavarovani s patentom, in podatki, kje se območja, ki ga je pogodbenik predlagal in ki je po 8u tega aneksa
 taka tehnologija lahko nabavi. pridržan, ter da dejavnosti na podlagi pogodbe, ki jo je zahtevala
 država ali skupina držav v razvoju, ne bodo obsegale prenosa tehno-
 logije na tretjo državo ali na državljane tretje države. Obveznost iz te
 določbe se uporablja edinole za vsakega tistega pogodbenika, od
 katerega Podjetje ni zahtevalo tehnologije niti je sam ni prenesel nanj.
 2. Kadar koli se uvede kaka bistvenejša tehnološka sprememba ali novost,
 mora vsak izvajalec obvestiti Oblast o spremembah glede opisa in
 podatkov, ki so dostopni po odstavku 1.
 4. Spori v zvezi z obveznostmi iz odstavka 3 ter drugih pogodbenih dolo-
 3. Vsaka pogodba o dejavnostih v Coni vsebuje tele obveznosti pogod- čil se obvezno rešujejo v skladu z določbami dela XI; v primerih kršitve
 benika: teh obveznosti pa se sme v skladu s členom 18 tega aneksa odrediti
 prekinitev izpolnjevanja pogodbe ali njena razveza ali denarne kazni.
 Spore o tem, a!i so ponudbe, ki jih je sestavil pogodbenik, v mejah ugod-
 (a) da pod ugodnimi in zmernimi trgovinskimi pogoji, kadar koli to nih in zmernih trgovinskih pogojev, lahko vsaka stranka predloži v reše-
 Oblast zahteva, zagotovi Podjetju dostopnost tehnologije, ki jo pri vanje obvezni trgovinski arbitraži v skladu z UNCITRALovimi arbitraž-
 opravljanju dejavnosti v Coni uporablja na podlagi pogodbe in za nimi pravili ali takimi drugimi arbitražnimi pravili, ki se lahko predpišejo
 katero je pogodbenik sicer pravno pooblaščen, da jo prenese na drugo v pravilih, predpisih in postopkih Oblasti. Če se ugotovi, da
 osebo. Prenos se izvede preko licence ali z drugimi ustreznimi aran- pogodbenikova ponudba ni v mejah ugodnih in zmernih trgovinskih
 žmaji, o katerih se pogodbenik pogaja s Podjetjem in ki se določijo v pogojev, se da pogodbeniku na razpolago 45 dni, da spremeni svojo
 posebnem sporazumu kot dodatku k pogodbi. Na to obveznost se ponudbo in jo prilagodi omenjenim pogojem, preden Oblast stori kar koli
 sme sklicevati le,če Podjetje ugotovi, da na svobodnem trgu ne more v skladu s členom 18 tega aneksa.
 pridobiti iste ali enako učinkovite in koristne tehnologije pod
 zmernimi in ugodnimi trgovinskimi pogoji;
 (b) da za vsako tehnologijo, ki jo na podlagi pogodbe izvajalec uporablja
 pri opravljanju dejavnosti v Coni, ki pa sicer ni dostopna vsakomur na
 svobodnem trgu in ni zajeta s pododstavkom (a), dobi pisno obvez-
 nost lastnika take tehnologije, da jo bo ta, kadar koli bo to Oblast 5. Če Podjetje tudi pod ugodnimi in zmernimi trgovinskimi pogoji ne
 zahtevala, dal na razpolago Podjetju v enakem obsegu, kot je dostopna more pridobiti ustrezne tehnologije, da bi se usposobilo za pravočasen
 pogodbeniku, in sicer na podlagi licence ali drugega ustreznega aran- začetek pridobivanja in za predelavo rud iz Cone, lahko skličeta svet ali
 žmaja ter ugodnih in zmernih trgovinskih pogojev. Če tako skupščina skupino držav strank, ki jo sestavljajo tisti, ki opravljajo
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 347
 dejavnosti v Coni, tisti, ki jamčijo za pravne subjekte, ki opravljajo (b) če dela območja ali vsega območja, zajetega s predlaganim delovnim
 dejavnosti v Coni, in druge države stranke, ki jim je dostopna taka tehno- načrtom, Oblast ni odobrila na podlagi odstavka 2 člena 162 pod (x);
 logija. Ta skupina se posvetuje in učinkovito ukrepa, da bi pod ugodnimi ali
 in zmernimi pogoji zagotovila dostopnost take tehnologije Podjetju.
 Vsaka taka država stranka ukrene vse, kar se lahko v ta namen ukrene v
 mejah svojega pravnega sistema. (c) če je predlagani delovni načrt predložila ali če zanj jamči država
 stranka, ki že ima:
 (i) delovne načrte za raziskovanje in izkoriščanje polimetalnih gomo-
 6. V primeru skupnega vlaganja s Podjetjem se tehnologija prenese v ljev v nepridržanih sektorjih, ki skupaj s katerim koli izmed dveh
 skladu s pogoji iz sporazuma o skupnem vlaganju. delov območja, zajetega s predlaganim delovnim načrtom, po veli-
 kosti presega 30 odstotkov krožne površine 400 000 kvadratnih
 kilometrov, katere središče je v katerem koli izmed dveh delov
 območja, zajetega s predlaganim delovnim načrtom;
 7. Obveznosti iz odstavka 3 se vključijo v vsako pogodbo o dejavnostih
 v Coni, dokler od začetka komercialne proizvodnje Podjetja ne mine 10
 let, in se je v tem časovnem obdobju mogoče sklicevati nanje. (ii) delovne načrte za raziskovanje in izkoriščanje polimetalnih gomo-
 ljev v nepridržanih sektorjih, ki računano skupaj, predstavljajo dva
 odstotka vse površine morskega dna, ki ni rezervirana ali ki ni
 odobrena za izkoriščanje po odstavku 2 člena 162 pod (x).
 8. V tem členu so s „tehnologijo“ mišljeni posebna oprema in tehnično
 znanje, vštevši priročnike, načrte, navodila za izvajanje del, usposabljanje
 in strokovne nasvete in pomoč, potrebne za sestavljanje, vzdrževanje ter
 samostojno in učinkovito delo, ter zakonita pravica do njihove uporabe v 4. Zaradi standarda, navedenega v odstavku 3 pod (c), se delovni načrt,
 ta namen na neizključni podlagi. ki ga je predložilo združenje ali konzorcij, računa na pro rata osnovah
 med ustreznimi državami strankami, ki jamčijo v skladu z odstavkom 3
 člena 4 tega aneksa. Oblast lahko odobri delovne načrte iz odstavka 3 pod
 (c), če ugotovi, da taka odobritev ne bo omogočila državi stranki ali prav-
 nim subjektom, za katere jamči, da bi monopolizirali opravljanje
 Člen 6 dejavnosti v Coni ali da bi preprečevali drugim državam strankam
 dejavnosti v Coni.
 Odobritev delovnih načrtov
 5. Ne da bi posegala v določbe odstavka 3 pod (a), lahko Oblast po poteku
 prehodnega obdobja iz odstavka 3 člena 151 sprejme s pravili, predpisi
 1. Oblast preuči predlagane delovne načrte šest mesecev potem, ko začne in postopki tudi druge postopke in merila v skladu s to konvencijo, da bi
 veljati ta konvencija, nato pa vsake štiri mesece. odločila o tem, katerim prosilcem bo odobrila delovne načrte, ko bo
 izbirala med prosilci za predlagano območje. Ti postopki in merila zago-
 tavljajo, da bodo delovni načrti odobreni na pravičnih temeljih in brez dis-
 kriminacije.
 2. Pri obravnavi vloge za odobritev delovnega načrta v obliki pogodbe
 mora Oblast najprej ugotoviti:
 (a) ali je prosilec ugodil postopkom za predložitev vloge v skladu s čle- Člen 7
 nom 4 tega aneksa in prevzel do Oblasti obveznosti in dal garancije,
 ki so potrebne po omenjenem členu. Če ni ravnal v skladu s postop-
 kom ali če manjka kaka izmed navedenih obveznosti ali garancij, se Izbira med prosilci za dovoljenja za proizvodnjo
 da prosilcu na razpolago 45 dni, da odpravi te pomanjkljivosti;
 (b) ali je prosilec usposobljen po členu 4 tega aneksa.
 1. Šest mesecev potem, ko začne veljati ta konvencija, nato pa vsake štiri
 mesece, Oblast preučuje prošnje za dovoljenje za proizvodnjo, vložene v
 neposredno predhodnem obdobju. Oblast izda zaprošena dovoljenja, če
 se vse navedene prošnje lahko odobrijo, ne sme pa se prekoračiti omeji-
 3. Vsi predlagani delovni načrti se vzamejo v postopek po vrstnem redu, tev proizvodnje ali priti do nasprotja z obveznostmi Oblasti, ki izvirajo iz
 po katerem so bili prejeti. Predlagani delovni načrti morajo biti prilagojeni blagovnih sporazumov ali aranžmajev, katerih stranka je postala, kot je
 in obenem v skladu z ustreznimi določbami te konvencije ter pravili, pred- določeno v členu 151.
 pisi in postopki Oblasti, vštevši pogoje za izvajanje del, finančne prispevke
 in obveznosti, ki se tičejo prenosa tehnologije. Če predlagani delovni
 načrti ustrezajo omenjenim zahtevam, jih Oblast odobri, s tem da poskrbi,
 da so usklajeni z enakimi in nediskriminatorskimi pogoji iz pravil, pred-
 pisov in postopkov Oblasti, razen:
 2. Kadar je treba izbirati med prosilci za dovoljenja za proizvodnjo zaradi
 omejitve proizvodnje, predvidene v odstavku 2 do 7 člena 151, ali zaradi
 (a) če je del območja ali vse območje, ki je zajeto s predlaganim delov- obveznosti Oblasti, ki izvirajo iz blagovnih sporazumov ali aranžmajev,
 nim načrtom, vključeno v odobreni delovni načrt ali v prej vloženi katerih stranka je postala, kot je predvideno v odstavku 1 člena 151, izbira
 predlog delovnega načrta, o katerem Oblast še ni dokončno odločila; Oblast na podlagi objektivnih in nediskriminatorskih meril, predvidenih
 ---pagebreak--- 348 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 v njenih pravilih, predpisih in postopkih. razen če je Oblast prejela obvestilo po členu 4, ko mora Podjetje sprejeti
 svojo odločitev v razumnem roku. Podjetje lahko odloči, da bo izkoriš-
 čalo take sektorje s skupnimi vlaganji z zainteresirano državo ali pravnim
 subjektom.
 3. Pri uporabi odstavka 2 daje Oblast prednost tistim prosilcem:
 (a) ki dajo boljšo garancijo za izvajanje, upoštevajoč njihove finančne in
 tehnične sposobnosti ter njihove proizvodne dosežke, če jih je bilo, na
 podlagi prej odobrenih delovnih načrtov; 2. Podjetje lahko sklepa pogodbe za izvajanje dela svojih dejavnosti v
 skladu s členom 12 aneksa IV. Podjetje se lahko pridruži skupnim vlaga-
 (b) ki zagotavljajo, da se bo čimprej uresničil pričakovani dohodek za
 njem za opravljanje takih dejavnosti z vsakim pravnim subjektom, ki je
 Oblast, pri čemer se upošteva, kdaj je predviden začetek proizvodnje;
 sposoben za opravljanje dejavnosti v Coni po odstavku 2 člena 153 pod
 (c) ki so že vložili največ sredstev in naporov v iskanje in raziskovanje. (b). Pri proučevanju takih skupnih vlaganj Podjetje omogoča državam
 strankam, ki so države v razvoju, in njihovim državljanom, da aktivno
 sodelujejo pri teh dejavnostih.
 4. Prosilci, ki niso bili izbrani v nobenem obdobju, imajo prednost v
 naslednjih obdobjih, dokler ne dobijo dovoljenja za proizvodnjo.
 3. Oblast lahko v svojih pravilih, predpisih in postopkih predpiše meri-
 torne in postopkovne zahteve za odločanje ter pogoje, ki se nanašajo na
 5. Pri izbiri se upoštevajo potrebe po povečanju možnosti, da vse države omenjene pogodbe in skupna vlaganja.
 stranke ne glede na njihov družbeni in ekonomski sistem ali geografsko
 lego in brez diskriminacije katere koli države ali sistema sodelujejo pri
 dejavnostih v Coni ter da se prepreči monopoliziranje teh dejavnosti.
 4. Vsaka država stranka, ki je država v razvoju, ali katera koli fizična ali
 pravna oseba, za katero ta država ali kaka druga država v razvoju, ki je
 6. Kadar koli se izkorišča manj pridržanih sektorjev kot nepridržanih, sposobna za vlaganje prošenj, jamči in jo učinkovito nadzoruje, ali sku-
 imajo prednost vloge, predložene za dovoljenje za proizvodnjo v pina prej navedenih lahko sporoči Oblasti, da želi predložiti delovni načrt
 pridržanih sektorjih. po členu 6 tega aneksa za pridržani sektor. Delovni načrt se preuči, če
 Podjetje po prvem odstavku odloči, da nima namena opravljati dejavnosti
 na tem sektorju.
 7. Odločitve, na katere se nanaša ta člen, se sprejmejo čimprej po poteku
 vsakega obdobja.
 Člen 10
 Člen 8 Prednost in prvenstvo med prosilci
 Pridržanje sektorjev
 Izvajalec, ki mu je po odstavku 4 člena 3 pod (c) tega aneksa odobren
 delovni načrt samo za raziskovanje, ima prednost in prvenstvo med
 Vsaka vloga, razen tistih, ki jih predloži Podjetje ali kateri koli drug pravni
 prosilci za odobritev delovnega načrta za izkoriščanje glede na isti sektor
 subjekt za pridržane sektorje, pokriva celotno območje, za katero ni
 in ista bogastva. Vendar pa se lahko izvajalcu odvzame taka prednost ali
 nujno, da je enotna neprekinjena površina, vendar mora biti dovolj velika
 prvenstvo, če njegovo izvajanje del ne bi bilo zadovoljivo.
 in ocenjena kot komercialno dovolj vredna, da omogoča dve rudarski
 delovišči. Prosilec označi koordinate, s katerimi se območje deli na dva
 dela po presoji enake komercialne vrednosti, in predloži vse podatke, ki
 jih je preskrbel za oba dela. Ne da bi to posegalo v pooblastitve Oblasti
 po členu 17 tega aneksa, se podatki, ki jih je treba predložiti o polimetalnih
 gomoljih, nanašajo na kartografsko prikazovanje, vzorce, gostoto gomo- Člen 11
 ljev in njihovo kovinsko sestavo. V 45 dneh po prejemu takih podatkov
 Oblast določi, kateri del se pridrži izključno za njene dejavnosti, ki se izva-
 jajo prek Podjetja ali z združevanjem z državami v razvoju. Ta določitev Skupni aranžmaji
 se sme odložiti za nadaljnjih 45 dni, če Oblast zahteva, da naj neodvisen
 izvedenec oceni, ali so predloženi vsi podatki, ki so potrebni po tem členu.
 Določeni sektor postane pridržani sektor, kakor hitro se delovni načrt za
 nepridržani sektor potrdi in podpiše pogodba.
 1. V pogodbah se lahko predvidijo skupni aranžmaji med pogodbenikom
 in Oblastjo prek Podjetja v obliki skupnega vlaganja ali delitve proizvod-
 nje in tudi kakršna koli druga oblika skupnega aranžmaja ki je enako zava-
 rovana pred spremembo, prekinitvijo ali prenehanjem, kot pogodbe, skle-
 Člen 9
 njene z Oblastjo.
 Dejavnosti v pridržanih sektorjih
 2. Pogodbeniki, ki sklenejo navedene skupne aranžmaje s Podjetjem,
 1. Podjetju se da priložnost, da odloči, ali bo opravljalo dejavnosti v vsa- lahko dobijo finančne ugodnosti, kot je predvideno v členu 13 tega
 kem izmed pridržanih sektorjev. Ta odločitev se lahko sprejme kadar koli, aneksa.
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 349
 3. Stranke v skupnem vlaganju s Podjetjem morajo kriti plačila iz člena 13 3. Od dneva, ko začne pogodba veljati, plača pogodbenik letno fiksno
 tega aneksa v sorazmerju z njihovim deležem v skupnem vlaganju v pristojbino v višini enega milijona ZDA dolarjev. Če je odobreni začetek
 skladu s finančnimi ugodnostmi, predvidenimi v omenjenem členu. komercialne proizvodnje odložen zaradi zamude pri izdaji dovoljenja za
 proizvodnjo v skladu s členom 151, se letna fiksna pristojbina za odlo-
 ženi čas ne plača. Od dneva, ko se začne komercialna proizvodnja, plača
 pogodbenik bodisi s pristojbino za proizvodnjo bodisi letno fiksno
 pristojbino, odvisno od tega, katera je večja.
 Člen 12
 Dejavnosti, ki jih opravlja Podjetje
 4. Med letom, računajoč od začetka komercialne proizvodnje, izbira
 pogodbenik v skladu z odstavkom 3 med svojimi finančnimi prispevki
 1. Dejavnosti, ki jih v Coni opravlja Podjetje na podlagi odstavka 2 Oblasti tako, da
 člena 153 pod (a), so določene z določbami dela XI, pravili, predpisi in
 postopki Oblasti ter z njenimi ustreznimi odločitvami.
 (a) plača samo pristojbino za proizvodnjo; ali
 2. Vsakemu delovnemu načrtu, ki ga predloži Podjetje, se priložijo dokazi (b) plača pristojbino za proizvodnjo, kombinirano z delom čistega pri-
 o njegovih finančnih in tehničnih sposobnostih. hodka.
 5. (a) Če se pogodbenik odloči, da bo svoj finančni prispevek Oblasti pla-
 čal samo s pristojbino za proizvodnjo, se ta odmeri v odstotku
 Člen 13 tržne vrednosti predelanih kovin, pridobljenih iz polimetalnih
 gomoljev, dobljenih v pogodbenem sektorju. Ta odstotek se ugo-
 Finančna določila pogodb tavlja takole:
 (i) od 1. do 10. leta komercialne proizvodnje 5 odstotkov
 1. Pri sprejemanju pravil, predpisov in postopkov o finančnih določilih
 za pogodbo med Oblastjo in pravnimi subjekti iz odstavka 2 člena 153
 pod (b) ter pri pogajanju o teh finančnih določilih v skladu z delom XIin (ii) od 11. leta do konca komercialne proizvodnje 12 odstotkov.
 s temi pravili, predpisi in postopki se Oblast ravna v skladu z naslednjimi
 cilji:
 (b) Omenjena tržna vrednost se dobi kot zmnožek količine predela-
 nih kovin, pridobljenih iz polimetalnih gomoljev, dobljenih v
 (a) da zagotovi Oblasti največje možne dohodke iz prihodkov komer- pogodbenem sektorju, in povprečne cene za take kovine v ustrez-
 cialne proizvodnje; nem obračunskem letu, kot je določeno v sedmem in osmem
 odstavku.
 (b) da pritegne investicije in tehnologijo, raziskovanje in izkoriščanje
 Cone;
 6. Če se pogodbenik odloči, da bo svoj finančni prispevek Oblasti plačal
 (c) da zagotovi enako finančno obravnavanje in primerljive finančne tako, da pristojbino za proizvodnjo kombinira z delom čistega prihodka,
 obveznosti za pogodbenike; se tako plačilo odmerja takole:
 (d) da na enotni podlagi in brez diskriminacije spodbuja pogodbenike, da (a) pristojbina za proizvodnjo se določi v odstotku tržne vrednosti, ugo-
 sklenejo skupne aranžmaje s Podjetjem in državami v razvoju ali nji- tovljene v skladu s pododstavkom (b), predelanih kovin, pridobljenih
 hovimi državljani in da poleg tega spodbuja prenos tehnologije in iz polimetalnih gomoljev, dobljenih v pogodbenem sektorju. Ta
 usposabljanje osebja Oblasti in držav v razvoju; odstavek se določi takole:
 (e) da omogoči, da se Podjetje učinkovito ukvarja z globokomorskim
 rudarjenjem skupaj s pravnimi subjekti iz odstavka 2 člena 153 pod (i) v prvem obdobju komercialne proizvodnje 2 odstotka
 (b) in
 (ii) v drugem obdobju komercialne proizvodnje 4 odstotke.
 (f) da se kot rezultat finančnih ugodnosti, danih pogodbenikom po
 odstavku 14, po pogodbenih določilih, spremenjenih v skladu s čle-
 nom 19 tega aneksa, ali po členu 11 tega aneksa glede skupnih vla- Če v drugem obdobju komercialne proizvodnje, določene v pod-
 ganj, zagotovi, da pogodbeniki ne bi bili subvencionirani tako, da bi odstavku (d), pade dobiček od investicij v katerem koli obračunskem
 umetno dobili konkurenčno prednost glede na kopenske proizvajalce. letu, kot je določeno v pododstavku (m), pod 15 odstotkov zaradi
 plačila 4-odstotne pristojbine za proizvodnjo, znaša v tem obračun-
 skem letu pristojbina za proizvodnjo 2 odstotka namesto 4 odstot-
 kov.
 2. Za kritje administrativnih stroškov postopka za proučitev vlog za odo-
 britev delovnega načrta v obliki pogodbe se zaračunava pristojbina, dolo-
 čena v višini 500 000 ZDA dolarjev za vlogo. Svet občasno preveri (b) Omenjena tržna vrednost se dobi kot zmnožek količine predelanih
 pristojbino, da bi se zagotovilo, da se z njo krijejo administrativni stroški. kovin, pridobljenih iz polimetalnih gomoljev, dobljenih v pogodbe-
 Če so bili taki administrativni stroški Oblasti ob proučitvi prošnje manjši, nem sektorju, in povprečne cene za take kovine v zadevnem obra-
 kot pa je določeni znesek, Oblast vrne razliko prosilcu. čunskem letu, kot je določeno v sedmem in osmem odstavku.
 ---pagebreak--- 350 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 (c) (i) Delež Oblasti v čistem prihodku se vzame iz tistega dela rudarstvom, prevozom polimetalnih gomoljev in s proizvodnjo
 pogodbenikovega čistega prihodka, ki ustreza rudarskemu izko- predvsem treh predelanih kovin, t. j. kobalta, bakra in niklja, višina
 riščanju bogastev v pogodbenem sektorju, ki pa se v nadaljnjem ustreznega čistega prihodka ne sme biti manjša od 25 %
 besedilu navaja kot ustrezen čisti prihodek. pogodbenikovega čistega prihodka. S pridržkom določil v pod-
 odstavku (n) lahko Oblast v vseh drugih primerih, vštevši tiste, v kate-
 rih se pogodbenik ukvarja z rudarstvom, prevozom polimetalnih
 gomoljev in s proizvodnjo predvsem štirih predelanih kovin, t. j.
 kobalta, bakra, mangana in niklja, v svojih pravilih, predpisih in
 (ii) Delež Oblasti v ustreznem čistem prihodku se ugotovi v skladu postopkih določi ustrezne minimume, ki imajo v vsakem posamez-
 z naslednjo progresivno lestvico: nem primeru enako razmerje, kot ga ima minimum 25 % za tri
 kovine.
 Delež Oblasti
 Delež ustreznega čistega Drugo obdobje Prvo obdobje
 prihodka komercialne pro- komercialne proiz-
 izvodnje vodnje (f) „Čisti prihodek pogodbenika“ je pogodbenikov bruto prihodek,
 zmanjšan za njegove obratovalne stroške in kompenzirane razvojne
 Delež, ki ustreza 35 odstotkov 40 odstotkov stroške, kot je navedeno v pododstavku (j).
 dobičku od investicij, ki
 je večji od 0 odstotkov,
 toda manjši od 10
 odstotkov
 Delež, ki ustreza 42,5 odstotkov 50 odstotkov (g) (i) Če se pogodbenik ukvarja z rudarstvom, prevozom polimetalnih
 dobičku od investicij, ki gomoljev in proizvodnjo predelanih kovin, pomeni
 znaša 10 odstotkov ali „pogodbenikov bruto prihodek“ bruto prejemke od prodaje pre-
 več, toda manj kot 20 delanih kovin in vsak drug denar, ki se lahko razumno pripise
 odstotkov dejavnostim iz pogodbe v skladu s finančnimi pravili, predpisi in
 postopki Oblasti.
 Delež, ki ustreza 50 odstotkov 70 odstotkov
 dobičku od investicij, ki
 znaša 20 odstotkov ali
 več
 (ii) V vseh drugih primerih, razen tistih, ki so navedeni v pododstav-
 kih (g) (i) in (n) (iii), pomeni „pogodbenikov bruto prihodek“
 bruto prejemke od prodaje polpredelanih kovin, dobljenih iz
 polimetalnih gomoljev v pogodbenem sektorju, ter vsak drug
 denar, ki se lahko razumno pripiše dejavnostim iz pogodbe v
 skladu s finančnimi pravili, predpisi in postopki Oblasti.
 (d) (i) Prvo obdobje komercialne proizvodnje, omenjeno v pododstav-
 kih (a) in (c), se začenja v prvem obračunskem letu komercialne
 proizvodnje, končuje pa se v obračunskem letu, v katerem so
 pogodbenikovi razvojni stroški z obrestmi za njihov
 nekompenzirani del v celoti kompenzirani z njegovim gotovin-
 skim presežkom, kot sledi: V prvem obračunskem letu, v kate- (h) „Pogodbenikovi razvojni stroški“ pomenijo:
 rem so nastali razvojni stroški, so nekompenzirani razvojni stro-
 ški enaki razvojnim stroškom, zmanjšanim za presežek gotovine
 v tem letu. V vsakem naslednjem obračunskem letu so
 nekompenzirani razvojni stroški enaki nekompenziranim raz-
 vojnim stroškom na koncu predhodnega obračunskega leta, (i) Vse izdatke, nastale pred začetkom komercialne proizvodnje, ki
 skupaj z obrestmi nanje po letni 10 % obrestni meri, plus raz- se nanašajo neposredno na razvoj proizvodnega potenciala
 vojni stroški, nastali v tekočem obračunskem letu in zmanjšani pogodbenega sektorja in na s tem povezane dejavnosti za oprav-
 za pogodbenikov presežek gotovine v tekočem obračunskem ljanje del iz pogodbe v vseh primerih, razen v tistih, ki so
 letu. Obračunsko leto, v katerem so nekompenzirani razvojni navedeni v pododstavku (n), v skladu s splošno priznanimi
 stroški prvič znašali nič, je obračunsko leto, v katerem so obračunskimi načeli, vštevši med drugim stroške za stroje,
 pogodbenikovi razvojni stroški skupaj z obrestmi za njihov opremo, ladje, tovarne za predelavo, graditev poslopja, zemljišče,
 nekompenzirani del v celoti kompenzirani z njegovim gotovin- ceste, iskanje in raziskovanje v pogodbenem sektorju, znan-
 skim presežkom. Pogodbenikov gotovinski presežek v vsakem stveno raziskovanje in razvoj, obresti, potrebne zakupe in
 obračunskem letu je njegov bruto prihodek, zmanjšan za nje- najeme, licence in pristojbine; ter
 gove obratovalne stroške in njegova plačila Oblasti na podlagi
 pododstavka (c).
 (ii) Izdatke, ki so podobni tistim, ki so navedeni pod (i), nastali pa
 (ii) Drugo obdobje komercialne proizvodnje se začne v obračun- so po začetku komercialne proizvodnje in so potrebni za izvr-
 skem letu, ki sledi po končanem prvem obdobju komercialne ševanje delovnega načrta, razen tistih, ki se pripisujejo obrato-
 proizvodnje in se nadaljuje do prenehanja pogodbe. valnim stroškom.
 (e) „Ustrezen čisti prihodek“ je produkt čistega prihodka pogodbenika in
 razmerja med razvojnimi stroški v rudarskem sektorju in (i) Prihodki, dobljeni s prodajo osnovnih sredstev, in tržna vrednost
 pogodbenikovimi razvojnim stroški. Če se pogodbenik ukvarja z osnovnih sredstev, ki niso več potrebna za opravljanje del iz pogodbe
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 351
 in ki niso prodana, se odbijejo od pogodbenikovih razvojnih stroškov (iv) pomenijo „pogodbenikovi razvojni stroški“ vse izdatke, nastale
 med določenim obračunskim letom. Kadar ti odbitki presegajo pred začetkom komercialne proizvodnje, kot je navedeno v pod-
 pogodbenikove razvojne stroške, se presežek prišteje bruto prihodku odstavku (h) (i), ter vse izdatke, ki so nastali po začetku komer-
 pogodbenika. cialne proizvodnje, kot je navedeno v pododstavku (h) (ii), ki so
 neposredno povezani z rudarskim izkoriščanjem bogastev na
 pogodbenem sektorju v skladu s splošno priznanimi obračun-
 skim načeli;
 (j) Pred začetkom komercialne proizvodnje nastali pogodbenikovi raz-
 vojni stroški, navedeni v pododstavkih (h) (i) in (n) (iv), se kompen-
 zirajo v 10 enakih letnih obrokih, računajoč od dneva začetka komer-
 cialne proizvodnje. Pogodbenikovi razvojni stroški, ki so nastali po (v) pomenijo „pogodbenikovi obratovalni stroški“ stroške obratova-
 začetku komercialne proizvodnje, navedeni v pododstavkih (h) (ii) in nja pogodbenika, kot je navedeno v pododstavku (k), ki so
 (n) (iv), se vrnejo v 10 ali v manjšem številu enakih letnih obrokov, neposredno povezani z rudarskim izkoriščanjem pogodbenega
 tako da se zagotovi njihovo popolno vračilo do prenehanja pogodbe. sektorja v skladu s splošno priznanimi obračunskimi načeli;
 (vi) pomeni „investicijski donos“ v vsakem obračunskem letu raz-
 (k) „Pogodbenikovi obratovalni stroški“ pomenijo vse izdatke, ki so
 merje med pogodbenikovim čistim prihodkom v tem letu in
 nastali po začetku komercialne proizvodnje pri izkoriščanju proiz-
 pogodbenikovimi razvojnimi stroški. Za izračun tega razmerja
 vodnega potenciala pogodbenega sektorja in s tem povezanih dejav-
 vključujejo pogodbenikovi razvojni stroški izdatke za novo
 nostih za opravljanje del iz pogodbe v skladu s splošno priznanimi
 opremo ali za zamenjavo opreme, zmanjšane za prvotno ceno
 obračunskimi načeli, vštevši med drugim fiksno letno pristojbino ali
 zamenjane opreme.
 pristojbino za proizvodnjo, odvisno od tega, katera je večja, stroške
 za mezde, plače, podpore zaposlenim, material, storitve, prevoz, stro-
 ške predelave in trženja, obresti, komunalne storitve, varovanje mor-
 skega okolja, režijo in administrativne stroške, ki so v dejanski zvezi
 z dejavnostjo na podlagi pogodbe, in čiste izgube obratovanja, (o) Stroški, navedeni v pododstavkih (h), (k), (1) in (n) so glede obresti, ki
 prenesene v prihodnost ali v preteklost, kot je določeno spodaj. Čiste jih plača pogodbenik, dovoljeni v obsegu, v katerem v vseh okolišči-
 izgube obratovanja se smejo prenesti v bodočnost za dve zaporedni nah Oblast odobri po odstavku 1 člena 4 tega aneksa razumno raz-
 leti, razen v zadnjih dveh letih trajanja pogodbe, ko se smejo prenesti merje med dolgovi in lastnim kapitalom ter zmerne obrestne mere,
 v preteklost za dve predhodni leti. upoštevajoč obstoječo poslovno prakso.
 (p) Stroški, navedeni v tem odstavku, se ne smejo razlagati tako, da obse-
 (l) Če se pogodbenik ukvarja z rudarstvom, prevozom polimetalnih gajo plačilo davkov od prihodkov Podjetja ali podobne dajatve, ki jih
 gomoljev in proizvodnjo predelanih in polpredelanih kovin, pome- države pobirajo glede izvajalskih del pogodbenika.
 nijo razvojni stroški v rudarskem sektorju del pogodbenikovih raz-
 vojnih stroškov, ki so neposredno povezani z rudarskim izkorišča-
 njem bogastev pogodbenega sektorja v skladu s splošno priznanimi
 obračunskimi načeli in s finančnimi pravili, predpisi in postopki 7. (a) „Predelane kovine“, navedene v odstavku 5 in 6, so kovine v nji-
 Oblasti, vštevši med drugim pristojbino za vlogo, letno fiksno hovi najosnovnejši obliki, v kateri se z njimi običajno trguje na
 pristojbino in, glede na razmere, stroške za iskanje in raziskovanje v mednarodnih terminalnih trgih. V ta namen Oblast v svojih
 pogodbenem sektorju ter del stroškov za znanstveno raziskovanje in finančnih pravilih, predpisih in postopkih označi ustrezen medna-
 razvoj: rodni terminalni trg. Glede kovin, s katerimi se na takih trgih ne
 trguje, so „predelane kovine“ kovine v tisti njihovi najosnovnejši
 obliki, v kateri se z njimi običajno trguje po prostem dogovarjanju
 v normalnih transakcijah.
 (m) „Investicijski donos“ v vsakem obračunskem letu pomeni razmerje
 med ustreznim čistim prihodkom v tem letu in razvojnimi stroški v
 sektorju rudarstva. Za izračun tega razmerja vključujejo razvojni stro-
 ški v sektorju rudarstva izdatke za novo opremo ali za zamenjavo (b) Če Oblast ne more drugače ugotoviti količine predelanih kovin,
 opreme v sektorju rudarstva, zmanjšane za prvotno ceno zamenjane dobljenih iz polimetalnih gomoljev s pogodbenega sektorja iz
 opreme. odstavka 5 pod (b) in odstavka 6 pod (b), se količina ugotovi na
 podlagi deleža kovin v gomoljih, racionalnosti njihove predelave
 ter drugih pomembnih dejavnikov v skladu s pravili, predpisi in
 postopki Oblasti ter s splošno priznanimi obračunskimi načeli.
 (n) Kadar se pogodbenik ukvarja samo z rudarstvom:
 (i) pomeni „ustrezni čisti prihodek“ celoto čistega pogodbenikovega
 8. Če mednarodni terminalni trg omogoča reprezentativni mehanizem
 prihodka;
 oblikovanja cen predelanih kovin, polimetalnih gomoljev in polpredelanih
 kovin iz gomoljev, se uporabi povprečna cena, ki velja na takem trgu. V
 vseh drugih primerih Oblast po posvetu s pogodbenikom določi ugodno
 ceno za navedene proizvode v skladu z odstavkom 9.
 (ii) je „pogodbenikov čisti prihodek“ določen v pododstavku (f);
 9. (a) Vsi stroški, izdatki, prihodki in prejemki ter vsako določanje cen
 (iii) pomenijo „pogodbenikovi bruto prihodki“ bruto prejemke od in vrednosti, navedeni v tem členu, so rezultat delovanja svobod-
 prodaje polimetalnih gomoljev in vsa druga denarna sredstva, ki nega trga ali prostega dogovarjanja. Če teh ni, jih po posvetu s
 se lahko razumno pripišejo dejavnostim iz pogodbe v skladu s pogodbenikom določi Oblast, kot da so rezultat delovanja svobod-
 finančnimi pravili, predpisi in postopki Oblasti; nega trga ali prostega dogovarjanja, pri čemer upošteva relevantne
 ---pagebreak--- 352 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 transakcije na drugih trgih. presledkih, ki jih je določila, vse podatke, ki so tako potrebni kot
 pomembni za učinkovito izvajanje pooblastitev in izpolnjevanje nalog
 glavnih organov Oblasti glede sektorja, zajetega z delovnim načrtom.
 (b) Za zagotovitev spoštovanja določb tega odstavka in njihovo
 izvajanje se Oblast ravna po sprejetih načelih in razlagah za prosto
 dogovarjanje, ki so jih dale komisije za transnacionalne korpora-
 cije Združenih narodov, skupina ekspertov za pogodbe o pristoj- 2. Preneseni podatki, ki se nanašajo na sektor, zajet z delovnim načrtom,
 binah med državami v razvoju in razvitimi državami ter druge zavarovani s patentom, se smejo uporabljati zgolj za namene, navedene v
 mednarodne organizacije; v svojih pravilih, predpisih in postop- tem členu. Podatki, ki so potrebni, da bi Oblast lahko oblikovala pravila,
 kih pa Oblast natančneje določi enotna in mednarodno sprejem- predpise in postopke o varstvu morskega okolja in varnosti, ki pa niso
 ljiva pravila ter postopke za obračun, kot tudi načine, po katerih podatki o osnutku opreme, se ne štejejo za podatke, zavarovane s paten-
 bo pogodbenik izbral kvalificirane neodvisne finančne tom.
 strokovnjake, sprejemljive za Oblast, zaradi pregleda računov v
 skladu z omenjenimi pravili, predpisi in postopki.
 3. Podatkov, za katere se smatra, da so zavarovani s patentom, a so jih na
 Oblast prenesli preiskovalci, prosilci za sklenitev pogodbe ali pogodbe-
 niki, Oblast ne sme odkriti Podjetju ali komu drugemu zunaj nje, vendar
 10. Pogodbenik da finančnim strokovnjakom v skladu s finančnimi pra- pa se Podjetju smejo odkriti podatki o pridržanih sektorjih. Take podatke,
 vili, predpisi in postopki Oblasti na razpolago finančne podatke, ki so ki so jih omenjene osebe prenesle na Podjetje, to ne bo odkrivalo Oblasti
 potrebni, da se ugotovi, ali so bile določbe tega člena upoštevane. ali komu drugemu zunaj nje.
 11. Vsi stroški, izdatki, prihodki in prejemki ter vse cene in vrednosti,
 navedene v tem členu, se določijo v skladu s splošno sprejetimi Člen 15
 obračunskimi načeli ter finančnimi pravili, predpisi in postopki Oblasti.
 Programi usposabljanja
 12. Plačila v dobro Oblasti na podlagi odstavka 5 in 6 se izvršujejo s Pogodbenik izdela praktične programe za usposabljanje osebja Oblasti in
 prosto uporabljivimi valutami ali v valutah, ki se lahko prosto kupijo in držav v razvoju, vštevši sodelovanja takega osebja pri vseh dejavnostih v
 ki so efektivno uporabljive na glavnih deviznih trgih ali, po pogodbenikovi Coni, ki so zajete s pogodbo, v skladu z odstavkom 2 člena 144.
 izbiri, v ustrezni količini predelanih kovin po tržni vrednosti. Tržna
 vrednost se določi v skladu z odstavkom 5 pod (b). Prosto uporabljive
 valute in valute, ki se lahko prosto kupijo ter efektivno uporabijo na glav-
 nih deviznih trgih, se določijo v pravilih, predpisih in postopkih Oblasti v
 skladu s prevladujočo mednarodno monetarno prakso.
 Člen 16
 Izključna pravica do raziskovanja in izkoriščanja
 13. Vse finančne obveznosti pogodbenika do Oblasti in vse njegove pri-
 stojbine, stroški, izdatki, prihodki in prejemki, navedeni v tem členu, se
 usklajujejo tako, da se izkazujejo v stalnih določenih obdobjih glede na Po določbah dela XI in svojih pravilih, predpisih in postopkih dodeli
 bazično leto. Oblast izvajalcu izključno pravico do raziskovanja in izkoriščanja sekto-
 rja, zajetega z delovnim načrtom glede označene kategorije bogastev in
 zagotavlja, da drugi pravni subjekti ne opravljajo del v istem sektorju za
 drugo kategorijo bogastev na način, ki bi utegnil ovirati izvajalčevo delo.
 Izvajalcu je zajamčena pravica v skladu z odstavkom 6 člena 153.
 14. Upoštevajoč vsa priporočila ekonomsko-planske komisije ter pravne
 in tehnične komisije lahko Oblast sprejme pravila, predpise in postopke,
 v katerih na enotnih in nediskriminatorskih temeljih določi ugodnosti za
 pogodbenike za uresničevanje ciljev iz prvega odstavka.
 Člen 17
 15. V sporu med Oblastjo in pogodbenikom o razlagi ali o uporabi Pravila, predpisi in postopki oblasti
 pogodbenih finančnih določil, lahko vsaka stranka predloži spor obvezni
 trgovinski arbitraži, razen če se obe stranki strinjata, da v skladu z odstav-
 kom 2 člena 188 spor rešita kako drugače.
 1. V skladu z odstavkom 2 člena 160 pod (f) (ii) in odstavkom 2 člena 162
 pod (o) (ii) sprejema Oblast pravila, predpise in postopke in jih na enak
 način tudi uporablja, da bi izpolnjevala svoje naloge, predpisane v delu XI,
 med drugim glede naslednjih zadev:
 Člen 14 (a) administrativnih postopkov, ki se nanašajo na iskanje, raziskovanje in
 izkoriščanje v Coni;
 Prenos podatkov (b) izvajanja del:
 (i) velikosti sektorja;
 1. V skladu s pravili, predpisi in postopki oblasti ter modalitetami in
 pogoji delovnega načrta prenese izvajalce na Oblast v časovnih (ii) trajanja del;
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 353
 (iii) pogojev glede izvajanja, vštevši garancije v skladu z odstavkom predelave;
 6 člena 4 pod (e) tega aneksa;
 (iv) kategorije bogastev; (iii) trajanje izkoriščanja je v določenem razmerju do gospodarske
 življenjske dobe rudarskega projekta, upoštevajoč take dejavnike,
 kot so izčrpavanje rude, koristna življenjska doba rudarske
 (v) odpovedi pravici do sektorjev; opreme in sredstev za predelavo ter gospodarsko rentabilnost.
 Izkoriščanje naj traja dovolj dolgo, da omogoči pridobivanje rude
 (vi) poročila o napredovanju del; iz sektorja v komercialne namene, in mora zajemati razumno
 časovno obdobje za zgraditev tako obsežnega rudarskega in pred-
 elovalnega sistema, da je omogočena komercialna proizvodnja,
 (vii) predložitve podatkov; pri čemer v tem obdobju ni treba zahtevati proizvodnje v komer-
 cialne namene. Vendar pa mora biti celotno trajanje izkoriščanja
 (viii) inšpekcije in nadzorovanja del; tudi dovolj kratko, tako da ima Oblast možnost, da izboljša
 modalitete in pogoje delovnega načrta, ko preučuje njegovo
 obnavljanje v skladu s pravili, predpisi in postopki, ki jih je spre-
 (ix) preprečevanja oviranja drugih dejavnosti v morskem okolju; jela po odobritvi delovnega načrta.
 (x) prenosa pravic in obveznosti pogodbenika;
 (c) Pogoji za opravljanje proizvodnje:
 (xi) postopkov za prenos tehnologije na države v razvoju v skladu s
 členom 144 in zaradi njihovega neposrednega sodelovanja;
 Oblast zahteva, naj izvajalec del v raziskovalnem obdobju periodično
 uporablja sredstva, ki so v razumnem sorazmerju z velikostjo dela sek-
 (xii) rudarskih norm in prakse, vštevši tiste, ki se nanašajo na varnost torja, zajetega z delovnim načrtom, in da naj jih uporablja tako, kot je
 del, ohranitev bogastev in varovanje morskega okolja; to pričakovati od bona fide izvajalca del, ki ima namen začeti v sek-
 torju komercialno proizvodnjo v časovnih mejah, ki jih je določila
 (xiii) definiranja komercialne proizvodnje; Oblast. Zahtevanih stroškov ne bi bilo treba vzpostavljati na ravni, ki
 bi utegnila vzeti pogum bodočim izvajalcem z manj drago tehnolo-
 gijo od tiste, ki se največ uporablja. Oblast določi najdaljše časovno
 (xiv) meril za usposobljenost prosilcev; obdobje od končane raziskovalne faze pa do takrat, ko se v fazi izko-
 riščanja začne uresničevati komercialna proizvodnja. Pri določitvi
 omenjenega časovnega obdobja Oblast upošteva, da se lahko začne
 (e) finančnih vprašanj:
 graditev večjega rudarskega sistema šele po končani raziskovalni fazi
 in po začetku faze izkoriščanja. V zvezi s tem je treba pri določitvi
 (i) vzpostavitve enakih in nediskriminatorskih pravil za določitev časovnega obdobja, v katerem je treba v sektorju začeti komercialno
 stroškov in za obračunavanje ter za način izbire finančnih stro- proizvodnjo, upoštevati čas, potreben za omenjeno graditev po kon-
 kovnjakov; čani raziskovalni fazi, pri tem pa predvideti razumno toleranco za
 neizogibna odlaganja v gradbenem načrtu. Potem ko je dosežena
 komercialna proizvodnja, Oblast v razumnih mejah in upoštevajoč
 (ii) delitve prihodka od del; vse ustrezne dejavnike, zahteva od izvajalca, da vzdržuje komercialno
 proizvodnjo ves čas izvajanja delovnega načrta.
 (iii) ugodnosti, navedenih v členu 13 tega aneksa;
 (d) uresničevanja odločitev sveta, sprejetih po odstavku 10 člena 151 in
 odstavku 2 člena 164 pod (d). (d) Kategorije bogastev:
 2. Pravila, predpisi in postopki o naslednjih vprašanjih morajo v celoti Pri določanju kategorije bogastev, za katero se lahko odobri delovni
 odražati tale objektivna merila: načrt, Oblast med drugim posveti posebno pozornost naslednjim zna-
 čilnostim:
 (a) Velikost sektorjev:
 (i) da določena bogastva zahtevajo uporabo podobnih rudarskih
 Oblast določi ustrezne velikosti sektorjev za raziskovanje, ki so lahko metod; in
 enkrat večji od tistih za izkoriščanje, da bi se tako omogočilo inten-
 zivno raziskovalno delo. Velikost sektorja se izračuna tako, da se
 izpolnijo pogoji iz člena 8 tega aneksa, ki se nanašajo na pridržanje (ii) da se lahko določena bogastva pridobivajo istočasno, ne da bi se
 sektorjev, ter določeni pogoji za proizvodnjo, ki se ujemajo s čle- po nepotrebnem med seboj ovirali izvajalci, ki pridobivajo raz-
 nom 151 in so v skladu s pogodbenimi pogoji, upoštevajoč stanje lična bogastva na istem sektorju.
 tedaj dostopne tehnologije za globokomorsko rudarjenje in vplivne
 naravne značilnosti sektorjev. Sektorji ne smejo biti niti manjši niti
 večji, kot je potrebno, da bi se dosegel ta cilj.
 Ta pododstavek v ničemer ne ovira Oblasti, da odobri delovni načrt,
 ki se tiče več kot ene vrste bogastev v istem sektorju, istemu prosilcu.
 (b) Trajanje del:
 (i) iskanje je časovno neomejeno;
 (e) Odpoved pravicam v sektorjih:
 (ii) raziskovanje je dovolj dolgo, da je možno v celoti vzeti podatke
 o določenem sektorju, izdelati osnutke in zgraditi rudarsko Izvajalec ima pravico, da se kadar koli, ne da bi pri tem utrpel kakršne
 opremo za sektor, izdelati načrte in zgraditi majhne in srednje koli sankcije, odpove deloma ali v celoti, svojim pravicam v sektorju,
 tovarne za predelavo zaradi preizkušanja sistema rudarjenja in zajetem z delovnim načrtom.
 ---pagebreak--- 354 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 (f) Varovanje morskega okolja: nepravična ali neizvedljiva ali zaradi katerih ne bo možno uresničiti ciljev,
 določenih v njej ali v delu XI, začnejo stranke pogajanja, da bi dosegle
 Sestavljena naj bodo pravila, predpisi in postopki, da bi se zagotovilo ustrezne spremembe pogodbe.
 učinkovito varovanje morskega okolja pred škodljivimi vplivi, ki izvi-
 rajo neposredno iz dejavnosti v Coni ali iz predelave na ladji 2. Vsaka pogodba, sklenjena v skladu z odstavkom 3 člena 153, se lahko
 neposredno nad rudarskim nahajališčem, in sicer rud, ki so pridob- spremeni samo s soglasjem strank.
 ljene iz tega rudarskega nahajališča, upoštevajoč, v kakšni meri uteg-
 nejo biti ti škodljivi vplivi neposredno povzročeni z vrtanjem,
 bagranjem, odstranjevanjem vrhnje plasti in izkopavanjem, prav tako
 pa tudi z odlaganjem, potapljanjem in odmetavanjem v morsko oko- Člen 20
 lje sedimentov, odpadkov ali izpuščanjem drugih izlivov.
 Prenos pravic in obveznosti
 (g) Komercialna proizvodnja:
 Pravice in obveznosti iz pogodbe se lahko prenesejo samo s soglasjem
 Šteje se, da se je komercialna proizvodnja začela, če se je kak izvajalec Oblasti ter v skladu z njenimi pravili, predpisi in postopki. Oblast ne sme
 lotil pridobivanja velikega obsega in trajne narave, ki daje količino neutemeljeno zavrniti soglasja za tak prenos, če je domnevni prejemnik v
 materiala, katera dovolj jasno kaže, da je glavni namen proizvodnja vsakem pogledu usposobljen prosilec in prevzema vse obveznosti prenos-
 velikega obsega, ne pa proizvodnja, namenjena za zbiranje podatkov, nika in če prejemnik s prenosom ne dobi delovnega načrta, katerega odo-
 izdelavo analiz ali preizkušanje materiala ali naprav. britev je prepovedana po odstavku 3 člena 6 pod (d) tega aneksa.
 Člen 18 Člen 21
 Sankcije Pravo, ki se uporablja
 1. Pogodbenikove pravice na podlagi pogodbe se lahko suspendirajo ozi- 1. Pravo, ki se uporablja za pogodbo, sestavljajo določila same pogodbe,
 roma prenehajo le v tehle primerih: pravila, predpisi in postopki oblasti, del XI ter druga pravila mednarod-
 nega prava, ki niso v nasprotju s to konvencijo.
 (a) če je pogodbenik kljub opominom Oblasti opravljal svoje dejavnosti
 na način, s katerim je resno, trajno in namerno kršil bistvena določila 2. Vsaka dokončna odločba sodišča ali arbitražnega sodišča, pristojnega
 pogodbe, dela XI ter pravila, predpise in postopke Oblasti, ali po tej konvenciji, ki se nanaša na pravice in obveznosti Oblasti in pogod-
 benika, je izvršljiva na območju vsake države stranke.
 (b) če pogodbenik ni ugodil dokončni in obvezni odločbi telesa za reše-
 vanje sporov, ki se nanaša nanj. 3. Nobena država stranka ne more pogodbeniku vsiljevati pogojev, ki so
 v nasprotju z delom XI. Če pa država stranka uporabi zakone in predpise
 2. Za kakršno koli kršitev pogodbe, ki ni zajeta v odstavku 1 pod (a), ali zaradi varovanja okolja ali druge zakone in predpise glede pogodbenikov,
 namesto suspenzije ali prenehanja pravic po odstavku 1 pod (a) lahko za katere jamči, ali glede ladij, ki imajo izobešeno njeno zastavo, ki so
 oblast pogodbeniku izreče denarne kazni v sorazmerju s težo kršitve. strožji od tistih, ki jih je v pravilih, predpisih in postopkih določila Oblast
 po odstavku 2 člena 17 pod (f), se to ne šteje za neskladje z delom XI.
 3. Razen takrat, ko gre za nujne odredbe po odstavku 2 člena 162 pod
 (w), Oblast ne more izvršiti odločbe, ki vsebuje denarno kazen, suspenzijo
 ali prenehanje pravic, preden ni bila pogodbeniku dana primerna
 priloženost, da izčrpa pravna sredstva, ki jih ima na razpolago po poglavju Člen 22
 5 dela XI.
 Odgovornost
 Pogodbenik je odgovoren ali zavezan za vsako škodo, povzročeno z
 nedopustnimi dejanji pri opravljanju svojih del, pri čemer se upoštevajo
 Člen 19
 dejanja ali opustitve Oblasti, ki so prispevala k nastanku škode. Oblast je
 odgovorna ali zavezana tudi za vsako škodo, povzročeno z nedopustnimi
 Sprememba pogodbe dejanji pri izvrševanju svojih pooblastitev, vštevši kršitve po odstavku 2
 člena 168, pri čemer se upoštevajo dejanja ali opustitve pogodbenika, ki
 1. Če nastopijo okoliščine ali obstaja verjetnost, da bodo nastopile, zaradi so prispevali k nastanku škode. V vsakem primem je zavezana za
 katerih utegne postati pogodba po mnenju ene izmed pogodbenih strank poravnanje dejanske škode.
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 355
 ANEKS IV
 STATUT PODJETJA
 Člen 1 Člen 5
 Cilji Upravni odbor
 1. Upravni odbor sestavlja 15 članov, ki jih voli skupščina v skladu z
 1. Podjetje je organ Oblasti, ki po odstavku 2 člena 153 pod (a)
 odstavkom 2 člena 160 pod (c). Pri volitvi članov odbora je treba ustrezno
 neposredno opravlja dejavnosti v Coni, kakor tudi prevoz, predelavo in
 upoštevati načelo pravične geografske zastopanosti. Pri predlaganju
 trženje rud, dobljenih iz Cone.
 kandidatov, izmed katerih bodo izvoljeni člani odbora, članice Oblasti
 upoštevajo, da je treba predlagati najsposobnejše kandidate, ki so
 kvalificirani za ustrezna področja, da bi se zagotovila sposobnost za razvoj
 2. Pri uresničevanju svojih ciljev in izpolnjevanju svojih nalog deluje Pod- in uspeh Podjetja.
 jetje v skladu s to konvencijo ter v skladu s pravili, predpisi in postopki
 Oblasti.
 2. Člani odbora se volijo za štiri leta in so lahko ponovno izvoljeni, pri
 čemer je treba ustrezno pozornost nameniti načelu rotacije članov.
 3. Pri razvijanju bogastev Cone po prvem odstavku opravlja Podjetje po
 tej konvenciji dela v skladu z razumnimi načeli gospodarjenja.
 3. Člani odbora opravljajo svojo dolžnost, dokler niso izvoljeni njihovi
 nasledniki. Če mesto člana odbora postane nezasedeno, izvoli skupščina
 v skladu z odstavkom 2 člena 160 pod (o) drugega člana za ostanek man-
 data njegovega predhodnika.
 Člen 2
 Odnos do Oblasti
 4. Člani odbora delajo v osebnem svojstvu. Pri opravljanju svojih dolž-
 nosti ne smejo iskati niti prejemati navodil od nobene vlade niti iz katerega
 koli drugega vira. Članica Oblasti spoštuje avtonomni status članov
 1. Po členu 170 deluje Podjetje v skladu s splošno politiko skupščine in odbora in se vzdržuje vsakršnega poskusa, da bi nanje vplivala, dokler
 smernicami sveta. opravljajo svoje dolžnosti.
 5. Član odbora prejema denarno nadomestilo, ki se mu izplačuje iz
 2. V skladu z odstavkom 1 uživa Podjetje pri izvajanju svojih del avto- skladov Podjetja. Znesek nadomestila določi skupščina na priporočilo
 nomijo. sveta.
 3. Po tej konvenciji Podjetje v ničemer ni odgovorno za dejanja ali obvez- 6. Odbor redno dela v glavnem uradu Podjetja in se sestaja tolikokrat,
 nosti Oblasti in tudi Oblast nima obveznosti glede dejanj ali obveznosti kolikorkrat to zahtevajo posli Podjetja.
 Podjetja.
 7. Kvorumi tvorita dve tretjini članov odbora.
 Člen 3
 8. Vsak član odbora ima en glas. O vseh zadevah pred odborom se odloča
 Omejitev odgovornosti z večino glasov članov odbora. Če interesi kakega člana odbora pridejo v
 navzkrižje z zadevo, ki jo obravnava odbor, ta član v tej zadevi ne glasuje.
 Ne da bi to posegalo v odstavek 3 člena 11 tega aneksa, članica Oblasti ne
 sme biti samo zaradi svojega članstva odgovorna za dejanja in obveznosti
 Podjetja. 9. Vsaka članica Oblasti se lahko obrne na odbor za obvestilo o njegovih
 dejavnostih, ki se nanašajo posebej nanjo. Odbor si prizadeva dati taka
 obvestila.
 Člen 4
 Člen 6
 Sestava
 Pooblastitve in funkcije upravnega odbora
 Podjetje ima upravni odbor, generalnega direktorja ter osebje, potrebno za
 izpolnjevanje svojih nalog. Upravni odbor vodi posle Podjetja. V skladu s to konvencijo ima upravni
 ---pagebreak--- 356 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 odbor pooblastitve, ki so potrebne za uresničevanje ciljev Podjetja, in 2. Glavni direktor je zakoniti zastopnik Podjetja in njegov izvršilni šef;
 naslednje pooblastitve: upravnemu odboru je neposredno odgovoren za vodenje poslov Podjetja.
 Odgovoren je za organizacijo, vodenje, imenovanje in odpuščanje osebja
 v skladu s pravili in predpisi iz pododstavka (l) člena 6 tega aneksa. Brez
 (a) da izmed svojih članov izvoli predsednika; glasovalne pravice se udeležuje sestankov odbora ter ravno tako brez gla-
 sovalne pravice sej skupščine in sveta, kadar ti organi obravnavajo zadeve,
 ki se nanašajo na Podjetje.
 (b) da sprejme svoj poslovnik;
 (c) da izdela in predloži uradne pisne delovne načrte svetu v skladu z 3. Pri izbiri in postavitvi osebja ter pri določanju pogojev za njihovo
 odstavkom 3 člena 153 in odstavkom 2 člena 162 pod (j); službo je poglavitna zahteva, da je treba zagotoviti največjo učinkovitost
 in strokovno usposobljenost. V skladu s to zahtevo se potrebna pozor-
 nost namenja pomembnosti izbire osebja na pravični geografski podlagi.
 (d) da razvija delovne načrte in programe za opravljanje dejavnosti, kot
 je navedeno v členu 170;
 4. Pri opravljanju svojih dolžnosti generalni direktor in osebje ne smejo
 (e) da pripravi in predloži svetu prošnje za dovoljenje proizvodnje v iskati niti prejemati navodil katere koli vlade ali iz katerega koli drugega
 skladu z odstavki 2 do 7 člena 151; vira zunaj Podjetja. Vzdržujejo se vsakega dejanja, ki bi utegnilo vplivati
 na njihov položaj mednarodnih uslužbencev Podjetja, odgovornih edinole
 Podjetju. Vsaka država stranka prevzema obveznost, da bo spoštovala
 (f) da odobrava pogajanja zaradi pridobitve tehnologije, vštevši pogaja- izključno mednarodni status odgovornosti generalnega direktorja in
 nja, predvidena v odstavku 3 člena 5 pod (a), (c) in (d) aneksa III, in osebja in da ne bo skušala vplivati nanje pri uresničevanju njihove odgo-
 da odobrava rezultate takih pogajanj; vornosti.
 (g) da določi modalitete in pogoje ter odobrava pogajanja o skupnem
 posegu ter drugih oblikah skupnih aranžmajev, kot je določeno v 5. Odgovornosti, navedene v odstavku 2 člena 168, se enako uporabljajo
 členu 9 in 11 aneksa III, ter odobrava rezultate takih pogajanj; za osebje Podjetja.
 (h) da priporoči skupščini, kateri del čistega dohodka Podjetja je treba
 zadržati kot njegovo rezervo v skladu z odstavkom 2 člena 160 pod Člen 8
 (f) in členom 10 tega aneksa;
 Sedež
 (i) da odobrava letni proračun Podjetja;
 Glavni urad Podjetja je na sedežu Oblasti. Podjetje lahko na območju
 (j) da odobrava nabavo blaga in storitve v skladu z odstavkom 3 vsake države stranke ob njeni privolitvi ustanovi tudi druge urade in
 člena 12 tega aneksa; službe.
 (k) da predloži letno poročilo svetu v skladu s členom 9 tega aneksa:
 Člen 9
 (l) da predloži svetu zaradi odobritve po skupščini osnutek pravil o
 organizaciji, vodenju, imenovanju in odpuščanju osebja Podjetja in da Poročila in finančno stanje
 sprejema predpise za izvajanje teh pravil:
 1. Najpozneje tri mesece po vsakem končanem finančnem letu predloži
 (m) da si sposoja denarna sredstva in daje taka akcesorna jamstva in druge Podjetje svetu v obravnavo letno poročilo, ki vsebuje obračunski pregled
 garancije, ki jih določi v skladu z odstavkom 2 člena 11tega aneksa; stanja njegovih računov, ter v ustreznih časovnih obdobjih pošilja svetu
 sumarni pregled finančnega položaja ter stanje dobička in izgube, ki
 kažejo rezultate poslovanja Podjetja.
 (n) da vstopa v sodne postopke ter sporazume in posle ter opravlja katera
 koli druga dejanja v skladu s členom 13 tega aneksa; in
 2. Podjetje objavi svoje letno poročilo ter druga poročila, ki jih je po nje-
 (o) da v skladu z odobritvijo sveta prenese na glavnega direktorja in svoje govem mnenju treba objaviti.
 komisije katere koli pooblastitve, ki niso diskrecijske.
 3. Vsa poročila ter finančna stanja, navedena v tem členu, se pošiljajo čla-
 nicam Oblasti.
 Člen 7
 Glavni direktor in osebje Podjetja
 Člen 10
 Razporeditev čistega prihodka
 1. Potem ko ga je kandidiral upravni odbor in priporočil svet, skupščina
 izvoli generalnega direktorja Podjetja, ki ne sme biti član odbora. Gene-
 ralni direktor opravlja svojo dolžnost v določeni časovni dobi, ki ne more
 biti daljša od petih let, in je lahko ponovno izvoljen za naslednje man- 1. Ob upoštevanju odstavka 3 izvršuje Podjetje plačila Oblasti po
 date. členu 13 aneksa III ali daje njihov ekvivalent.
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 357
 2. Na podlagi priporočila upravnega odbora skupščina določi, kateri del prispevki, prilagojeno, da se upoštevajo države, ki niso članice
 čistega prihodka Podjetja se zadrži kot rezerva Podjetja. Ostanek se pre- Združenih narodov. Za dolgove Podjetja, nastale zaradi najemanja
 nese na Oblast. druge polovice sredstev, jamčijo vse države stranke po isti lestvici.
 (c) Če je seštevek zneskov finančnih prispevkov držav strank manjši
 3. Med začetnim obdobjem, potrebnim za osamosvojitev Podjetja, ki pa od sredstev, ki bi jih moralo dobiti Podjetje po pododstavku (a),
 ne sme biti daljše od desetih let od začetka njegove komercialne proiz- obravnava skupščina na svojem prvem sestanku velikost primanjk-
 vodnje, oprosti skupščina Podjetje plačil iz prvega odstavka in mu prepu- ljaja in s konsenzom sprejme ukrepe za njegovo kritje, pri čemer
 sti ves čisti prihodek za njegovo rezervo. upošteva obveznosti držav strank iz pododstavkov (a) in (b) ter pri-
 poročila pripravljalne komisije.
 Člen 11
 (d) (i) V 60 dneh potem, ko začne veljati ta konvencija, ali v 30 dneh
 po deponiranju ratifikacijskih ali pristopnih listin, odvisno od
 tega, kaj je pozneje, položi vsaka država stranka pri Podjetju
 Finance nepreklicno, neprenosljivo in brezobrestno lastno menico za
 znesek, ki ustreza deležu te države stranke v brezobrestnem
 posojilu iz pododstavka (b).
 1. Skladi Podjetja sestojijo iz:
 (ii) Čimprej, ko začne veljati ta konvencija, pozneje pa v letnih ali
 drugih primernih časovnih presledkih pripravi odbor po veli-
 (a) sredstev, prejetih od Oblasti v skladu z odstavkom 2 člena 173 pod kosti in času razporeditev svojih potreb po sredstvih za kritje
 (b); svojih administrativnih stroškov ter za izvrševanje dejavnosti
 Podjetja iz člena 170 in iz člena 12 tega aneksa.
 (b) prostovoljnih prispevkov držav strank za financiranje dejavnosti Pod-
 jetja;
 (iii) Podjetje nato prek Oblasti obvesti države stranke o njihovih
 ustreznih deležih v skladih v skladu z odstavkom 3 pod (b), ki
 (c) sredstev, ki si jih je Podjetje izposodilo v skladu z odstavkom 2 in 3; so potrebni za take stroške. Podjetje vnovči tiste zneske iz
 lastnih menic, ki so potrebni za kritje stroškov navedenih v
 razporeditvi, ki se nanaša na brezobrestna posojila.
 (d) prihodkov Podjetja od svojih dejavnosti;
 (iv) Po tem, ko so dobile obvestila, dajo države stranke na razpo-
 (e) drugih skladov, ki so dostopni Podjetju zaradi njegovega usposablja- lago svoje ustrezne deleže pri jamstvu za dolg Podjetja v
 nja za čimprejšnji začetek del ter za izpolnjevanje njegovih nalog. skladu s pododstavkom (b).
 2. (a) Podjetje ima pravico, da si izposoja sredstva in da daje akcesorna
 jamstva ter druge garancije, kot jih odredi. Preden se loti javne pro-
 daje svojih obveznic na denarnih trgih ali v valuti kake države (e) (i) Če Podjetje zahteva, lahko država stranka da dodatno jamstvo
 stranke, mora Podjetje dobiti soglasje te države stranke. Celoten k tistim, ki jih je dala v skladu z lestvico iz pododstavka (b).
 znesek posojil odobri svet na priporočilo upravnega odbora.
 (b) Države stranke si morajo na vse razumne načine prizadevati, da bi (ii) Namesto jamstva za dolg lahko da država stranka Podjetju
 podprle zahteve Podjetja po posojilih na denarnih trgih ali od med- prostovoljni prispevek v znesku, ki je enak delu dolgov, za
 narodnih finančnih ustanov. katere bi sicer bila zavezana jamčiti.
 3. (a) Podjetje dobiva sredstva, ki so potrebna za raziskovanje in izkoriš-
 čanje kakega rudnega nahajališča, ter za prevoz, predelavo in (f) Vračanje posojil z obrestmi ima prednost pred vračanjem
 trženje rud, ki so tam dobljene, t.j. niklja, bakra, kobalta in man- brezobrestnih posojil. Brezobrestna posojila se vračajo v skladu z
 gana, ter za kritje svojih začetnih administrativnih stroškov. Zneske razporeditvijo, ki jo sprejme skupščina na podlagi priporočila sveta
 navedenih sredstev ter merila in dejavnike za njihovo prilagajanje in nasveta odbora. Pri izpolnjevanju te naloge se odbor ravna po
 vključi pripravljalna komisija v osnutek pravil, predpisov in ustreznih določilih pravil, predpisov in postopkov Oblasti, ki upo-
 postopkov Oblasti. števajo, da je najpomembneje zagotoviti učinkovito delo Podjetja,
 zlasti pa njegovo finančno neodvisnost.
 (b) Vse države stranke dajo na razpolago Podjetju znesek, ki je enak
 polovici višine sredstev, navedenih v pododstavku (a), z dolgoroč-
 nimi, brezobrestnimi posojili v skladu z lestvico prispevkov red- (g) Sredstva, ki se dajo na razpolago Podjetju, morajo biti v prosto
 nemu proračunu Združenih narodov, veljavno v času, ko se dajo uporabljivih valutah, ki se prosto kupujejo in ki se dejansko lahko
 ---pagebreak--- 358 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 uporabijo na glavnih tujih deviznih trgih. Te valute se določijo v 4. Podjetje ima pravni naslov do vseh rud in predelanih snovi, ki jih je pri-
 pravilih, predpisih in postopkih Oblasti v skladu s prevladujočo dobilo.
 mednarodno monetarno prakso. S pridržkom odstavka 2 države
 stranke ne smejo vzdrževati ali nalagati omejitev Podjetju pri pose-
 sti, uporabi ali menjavi teh sredstev.
 5. Podjetje prodaja svoje proizvode brez diskriminacije. Podjetje ne daje
 nekomercialnih popustov.
 (h) „Jamstvo za dolg“ pomeni obljubo države stranke upnikom Pod-
 jetja, da bo v skladu z ustrezno lestvico pro rata plačevala finančne
 obveznosti Podjetja, krite z jamstvom, ko bodo upniki opomnili
 državo stranko, da Podjetje ni izpolnilo obveznosti. Postopki za 6. Ne da bi to posegalo v katero koli splošno ali posebno pooblastitev
 plačilo navedenih obveznosti so v skladu s pravili, predpisi in Podjetja po kaki drugi določbi te konvencije, ima Podjetje, kolikor je
 postopki Oblasti. potrebno take pooblastitve, ki so povezane z njegovim poslovanjem.
 4. Skladi, aktiva in stroški Podjetja se vodijo ločeno od tistih, ki pripa- 7. Podjetje se ne vmešava v politične zadeve nobene države stranke niti
 dajo Oblasti. Ta člen ni ovira, da se Podjetje sporazume z Oblastjo o služ- ne sme na njegove odločitve vplivati politični sistem države stranke. Za
 bah, osebju in storitvah ter o aranžmajih zaradi povračila administrativ- njegove odločitve so pomembni edinole komercialni razlogi, ki se nepri-
 nih stroškov, ki jih eden izmed njiju plača v imenu drugega. stransko presojajo, da bi se dosegli cilji iz 1a tega aneksa.
 Člen 13
 5. Dokumentacijo, knjige in račune Podjetja, vštevši njegova letna
 finančna poročila, enkrat na leto pregleda neodvisen finančni strokovnjak,
 ki ga določi svet. Pravni položaj, privilegiji in imunitete
 1. Da bi Podjetje lahko izpolnjevalo svoje naloge, se mu na območju
 Člen 12 vsake države stranke priznavajo pravni položaj, privilegiji in imunitete iz
 tega člena. Za uresničevanje tega načela lahko Podjetje in države stranke
 po potrebi sklenejo posebne sporazume.
 Dejavnosti
 2. Podjetje ima pravno in poslovno sposobnost, ki je potrebna za izpol-
 1. Podjetje predlaga svetu projekte za opravljanje dejavnosti v skladu s njevanje njegovih nalog ter uresničevanje njegovih ciljev, zlasti pa spo-
 členom 170. Ti predlogi vključujejo uradni pisni delovni načrt za sobnost:
 dejavnosti v Coni v skladu z odstavkom 3 člena 153 ter vsa druga obves-
 tila in podatke, ki so lahko občasno potrebni zaradi ocene, ki jo daje
 (a) da sklepa pogodbe, skupne aranžmaje ali druge aranžmaje, vštevši
 pravna in tehnična komisija, in odobritve sveta.
 sporazume z državami in mednarodnimi organizacijami;
 (b) da pridobiva nepremičnine in premičnine, jih daje v zakup, jih ima v
 posesti in da z njimi razpolaga;
 2. Po odobritvi sveta Podjetje izvaja projekt na podlagi uradnega pisnega
 delovnega načrta iz odstavka 1.
 (c) da je stranka v pravnih postopkih.
 3. (a) Če Podjetje nima na razpolago blaga in storitev, ki jih potrebuje za
 opravljanje svojih del, jih lahko nabavi. V ta namen razpiše 3. (a) Tožbe zoper Podjetje se lahko vložijo samo pri pristojnem sodišču
 licitacijo in sklepa pogodbe s ponudnikom, ki ponudi najugod- na območju vsake države stranke, v kateri:
 nejšo kombinacijo kakovosti, cene in dobavnih rokov.
 (i) ima Podjetje urad ali podobne službe;
 (b) Če je več ponudb z navedeno kombinacijo, se pogodba sklene v
 skladu:
 (ii) ima Podjetje imenovanega zastopnika za prejem procesnih
 vlog ali obvestil;
 (i) z načelom nediskriminacije zaradi političnih ali drugih razlo-
 gov, ki so nepomembni za skrbno in učinkovito opravljanje
 del; in (iii) je Podjetje sklenilo pogodbo glede blaga ali storitev;
 (ii) s smernicami, ki jih je potrdil svet, o prednostih, ki jih je treba (iv) je Podjetje izdalo vrednostne papirje ali
 dati blagu in storitvam, ki izvirajo iz držav v razvoju, vštevši
 mednje neobalne države in države z geografsko neugodnim
 položajem. (v) se je kako drugače vključilo v komercialno dejavnost.
 (c) Upravni odbor lahko sprejme pravila, s katerimi se določijo (b) Premoženje in aktiva Podjetja, kjer koli so in v čigar koli posesti bi
 posebne okoliščine, v katerih se lahko, v najboljšem interesu Pod- bila, so izvzeta iz vseh oblik zasega, odvzema ali izvršbe, dokler ni
 jetja, opusti razpis licitacije. izdana dokončna sodna odločba zoper Podjetje.
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 359
 4. (a) Premoženje in aktiva Podjetja, kjer koli so in v čigar koli posesti bi posebne privilegije za države v razvoju ali za njihove poslovne sub-
 bila, so izvzeta iz rekvizicije, konfiskacije, razlastitve ali katere koli jekte, uživa Podjetje take privilegije na podobni preferenčni osnovi.
 druge oblike zasega na podlagi izvršilnih ali zakonodajnih ukrepov.
 (e) Države stranke lahko predvidijo posebne spodbude, pravice, pri-
 (b) Premoženje in aktiva Podjetja, kjer koli so in v čigar koli posesti bi vilegije in imunitete za Podjetje, niso pa dolžne, da take spodbude,
 bila, so oproščena diskriminacijskih omejitev, predpisov, nadzora pravice, privilegije ali imunitete predvidijo tudi za druge
 in kakršnega koli moratorija. gospodarske subjekte.
 (c) Podjetje in njegovo osebje spoštujejo krajevne zakone in predpise 5. Podjetje se pogaja z državami gostiteljicami, v katerih so njegovi uradi
 v vsaki državi ali območju, v katerem lahko Podjetje ali njegovo in službe glede oprostitve neposrednih in posrednih davkov.
 osebje opravlja posle ali kako drugače deluje.
 6. Vsaka država stranka stori vse, kar je potrebno, da bi načela iz tega
 (d) Države stranke zagotovijo, da uživa Podjetje vse pravice, privile- aneksa bila učinkovita v njenem pravnem sistemu, in poroča Podjetju o
 gije in imunitete, ki jih države stranke priznavajo subjektom, ki posebnih dejanjih, ki se jih je lotila.
 vodijo posle na njihovih območjih. Te pravice, privilegiji in imu-
 nitete, ki se dajejo Podjetju, ne smejo biti manj ugodni od tistih, ki 7. Podjetje se lahko v obsegu in pod pogoji, ki jih določi, odpove kakrš-
 se priznavajo pravnim subjektom, ki se ukvarjajo s podobnimi nim koli privilegijem in imunitetam, ki so mu priznani po tem členu ali
 komercialnimi dejavnostmi. Če države stranke predvidevajo po posebnih sporazumih iz prvega odstavka.
 ---pagebreak--- 360 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 ANEKS V
 SPRAVA
 POGLAVJE 1 (d) V roku 30 dni po postavitvi vseh štirih konciliatorjev ti postavijo
 petega, ki ga izberejo s seznama iz člena 2 tega aneksa, in ta je
 predsednik. Če se postavitev ne opravi v omenjenem roku, lahko
 SPRAVNI POSTOPEK V SKLADU S POGLAVJEM 1 DELA XV. katera koli stranka v enem tednu po poteku tega roka zahteva, naj
 generalni sekretar Združenih narodov opravi postavitev v skladu s
 pododstavkom (e).
 Člen 1 (e) V roku 30 dni po prejemu zahteve po pododstavku (c) ali (d) opravi
 generalni sekretar Združenih narodov po posvetu s strankami v sporu
 Začetek postopka nujne postavitve s seznama iz člena 2 tega aneksa.
 (f) Vsa nezasedena mesta se zasedejo na način, ki je predpisan za prvotno
 Če so se stranke kakega spora v skladu s členom 284 sporazumele, da ga postavitev.
 dajo v spravni postopek po tem poglavju, lahko vsaka stranka začne
 postopek s pisnim sporočilom drugi stranki ali drugim strankam v sporu.
 (g) Dvoje ali več strank, ki sporazumno ugotovijo, da imajo isti interes,
 skupaj postavijo konciliatorja. Če ima dvoje ali več strank različne
 interese ali če ni soglasja o tem, ali imajo isti interes, postavijo
 konciliatorja ločeno.
 Člen 2
 Seznam konciliatorjev (h) V sporih, v katere je vpletenih več kot dvoje strank z različnimi inte-
 resi, ali če ni soglasja o tem, ali imajo isti interes, uporabijo stranke
 določbe iz pododstavkov (a) do (f) v toliko, kolikor je to mogoče.
 Generalni sekretar Združenih narodov sestavlja in vodi seznam
 konciliatorjev. Vsaka država stranka ima pravico imenovati štiri
 konciliatorje; vsak izmed njih je oseba, ki glede na nepristranskost, spo-
 sobnost in poštenost uživa največji ugled. Imena tako imenovanih oseb Člen 4
 sestavljajo seznam. Če kadar koli na tako sestavljenem seznamu ostanejo
 manj kot štirje konciliatorji, ki jih je imenovala kaka država stranka, ima
 ta država stranka pravico opraviti nadaljnja nujna imenovanja. Ime Postopek
 konciliatorja ostane na seznamu, dokler ga ne umakne stranka, ki ga je
 imenovala; v takem primeru tak konciliator nadaljuje svoje delo v vsaki
 izmed komisij za spravo, v katero je bil postavljen, dokler se postopek v Komisija za spravo določi svoj postopek, razen če se stranke niso
 njej ne konča. sporazumele drugače. Komisija lahko ob privolitvi strank v sporu povabi
 vsako državo stranko, naj ji ustno ali pisno izjavi svoja stališča. Odločitve,
 ki se nanašajo na vprašanja postopka, poročil in priporočil, komisija
 sprejme z večino glasov svojih članov.
 Člen 3
 Ustanovitev komisije za spravo Člen 5
 Prijateljska rešitev
 Komisija za spravo se, razen če se stranke ne sporazumejo drugače, usta-
 novi takole:
 (a) V skladu s pododstavkom (g) šteje komisija za spravo pet članov. Komisija lahko stranke v sporu opozori na vse ukrepe, ki bi utegnili olaj-
 šati prijateljsko rešitev spora.
 (b) Stranka, ki začne postopek, dostavi dva konciliatorja, ki morata biti
 izbrana predvsem s seznama iz člena 2 tega aneksa, od katerih je eden
 lahko njen državljan, razen če se stranke ne sporazumejo drugače.
 Takšne postavitve se vpišejo v sporočilo iz člena 1 tega aneksa.
 Člen 6
 (c) Druga stranka spora postavi dva konciliatorja na način iz pododstavka
 (b) v roku 21 dni po tem, ko dobi sporočilo iz člena 1 tega aneksa. Če
 postavitve niso bile opravljene v tem roku, lahko stranka, ki je začela Funkcije komisije
 postopek, v enem tednu po poteku navedenega roka bodisi konča
 postopek tako, da pošlje sporočilo drugi stranki, bodisi zahteva, naj
 generalni sekretar Združenih narodov opravi postavitve v skladu s Komisija zasliši stranke, preizkusi njihove zahteve in ugovore ter da pred-
 pododstavkom (e). loge, da bi se dosegla prijateljska rešitev.
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 361
 Člen 7 POGLAVJE 2
 Poročilo OBVEZNA PREDLOŽITEV SPORA V SPRAVNI POSTOPEK V SKLADU
 S POGLAVJEM 3 DELA XV.
 1. Komisija predloži poročilo v roku 12 mesecev po svoji ustanovitvi.
 Njeno poročilo vsebuje vse dosežene sporazume, če pa ti niso doseženi,
 pa njene sklepe o vseh dejanskih in pravnih vprašanjih, pomembnih za
 predmet spora, ter priporočila, za katera komisija meni, da utegnejo biti Člen 11
 ugodna za prijateljsko rešitev spora. Poročilo se deponira pri generalnem
 sekretarju Združenih narodov, ki ga takoj pošlje strankam spora. Začetek postopka
 1. Vsaka stranka v sporu, kateri se lahko v skladu s poglavjem 3 dela XV
 2. Poročilo komisije, vštevši njene sklepe ali priporočila, ne zavezuje
 predloži v spravo po tem poglavju, lahko začne postopek s pisnim
 strank.
 sporočilom drugim stranki ali drugi strankam v sporu.
 2. Vsaka stranka v sporu, obveščena po odstavku 1, mora sprejeti ta
 postopek.
 Člen 8
 Zaključek
 Člen 12
 Spravni postopek je končan, ko je dosežena rešitev, ko so stranke sprejele
 priporočila iz poročila ali ko je ena izmed strank pisno sporočila general- Če stranka ne odgovori ali ne privoli v spravo
 nemu sekretarju Združenih narodov, da zavrača ta priporočila, ali ko so
 potekli trije meseci od dneva izročitve poročila strankam. Če ena stranka ali stranke v sporu ne odgovorijo na sporočilo o začetku
 postopka ali če ne privolijo v ta postopek, to ni ovira za postopek.
 Člen 9
 Člen 13
 Denarna nadomestila in stroški
 Pristojnost
 Denarna nadomestila in stroške komisije krijejo stranke v sporu.
 Če ni soglasja glede pristojnosti komisije za spravo, ki deluje po tem
 poglavju, odloča ta komisija.
 Člen 10
 Člen 14
 Pravica strank, da spremenijo postopek
 Uporaba poglavja 1
 Stranke v sporu lahko s sporazumom, ki je uporaben edino za ta spor,
 spremenijo katero koli določbo tega aneksa. Členi 2 do 10 poglavja 1 tega aneksa se uporabljajo v skladu s tem poglav-
 jem.
 ---pagebreak--- 362 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 ANEKS VI
 STATUT MEDNARODNEGA SODIŠČA ZA POMORSKO MEDNARODNO PRAVO
 Člen 1 2. Najmanj tri mesece pred dnevom volitev se generalni sekretar Združe-
 nih narodov ob prvih volitvah, tajnik sodišča pa pri naslednjih volitvah
 Splošne določbe obrne na države stranke s pisnim povabilom, naj v dveh mesecih sporo-
 čijo svoje predloge za člane sodišča. Ta sestavi abecedni seznam vseh tako
 predlaganih oseb z oznako držav strank, ki so jih kandidirale, in ga pošlje
 1. Mednarodno sodišče za pomorsko mednarodno pravo se konstituira državam strankam najpozneje sedem dni pred potekom zadnjega meseca
 in deluje v skladu z določbami te konvencije in tega statuta. pred dnevom vsakih volitev.
 2. Sedež sodišča je v Svobodnem in hanzeatskem mestu Hamburg v
 Zvezni republiki Nemčiji. 3. Prve volitve se opravijo v roku šestih mesecev po uveljavitvi te kon-
 vencije.
 3. Sodišče lahko zaseda in opravlja svoje funkcije tudi kje drugje, kadar
 koli smatra, da je to zaželeno.
 4. Člani sodišča se volijo s tajnim glasovanjem. Volitve se opravijo na
 sestanku držav strank, ki ga skliče generalni sekretar Združenih narodov
 4. Sodišču se spor predloži v skladu z določbami dela XI in XV. ob prvih volitvah, na naslednjih volitvah pa po postopku, s katerim se stri-
 njajo države stranke. Sestanek je sklepčen, če sta navzoči dve tretjini držav
 strank, ki so navzoče in glasujejo, s tem da taka večina vključuje večino
 držav strank.
 POGLAVJE 1
 ORGANIZACIJA SODIŠČA Člen 5
 Trajanje mandata
 Člen 2
 Sestava
 1. Člani sodišča se volijo za devet let in so lahko ponovno izvoljeni;
 vendar pa sedmim članom, izvoljenim na prvih volitvah, mandat poteče
 1. Sodišče je zbor, ki ga sestavlja 21 neodvisnih članov, ki so izvoljeni ob koncu tretjega leta, mandat naslednjim sedmim članom pa ob koncu
 izmed oseb z najvišjim ugledom zaradi svoje nepristranskosti in šestega leta.
 poštenosti ter priznane strokovnosti na področju pomorskega mednarod-
 nega prava.
 2. Člani sodišča, katerih mandat poteče ob koncu prej omenjenih začet-
 2. V sodišču kot celoti se zagotovita zastopanost glavnih pravnih siste- nih tri in šestletnih obdobij, se določijo z žrebom, ki ga opravi generalni
 mov sveta ter pravična geografska razporeditev. sekretar Združenih narodov takoj po prvih volitvah.
 Člen 3 3. Člani sodišča opravljajo svoje dolžnosti vse dotlej, dokler jih ne nado-
 mestijo drugi. Tudi če so nadomeščeni, naj dokončajo vse zadeve, ki so jih
 Članstvo začeli reševati pred datumom njihove zamenjave.
 1. Dva člana sodišča ne moreta biti državljana iste države. Oseba, ki bi
 glede na članstvo sodišča lahko veljala za državljana več kakor ene države, 4. Če kak član sodišča odstopi, se pisno obvestilo o odstopu naslovi na
 se šteje za državljana tiste države, v kateri redno izvršuje svoje državljanske predsednika sodišča. S prejemom tega obvestila postane mesto
 in politične pravice. nezasedeno.
 2. Najmanj trije člani naj bodo iz vsake geografske skupine, ki jo je
 določila generalna skupščina Združenih narodov. Člen 6
 Nezasedena mesta
 Člen 4
 Predlaganje kandidatov in volitve
 1. Nezasedena mesta se zasedajo na isti način, kakor je predpisan za prve
 volitve, vendar v skladu z naslednjo določbo: sekretar v roku enega meseca
 1. Vsaka država stranka lahko kandidira največ dve osebi, ki imata kva- potem, ko postane mesto nezasedeno, razpošlje vabila, predpisana v
 lifikacije, predpisane v členu 2 tega aneksa. Člani sodišča se izvolijo s členu 4 tega aneksa, dan volitev pa določi predsednik sodišča po posvetu
 seznama tako kandidiranih oseb. z državami strankami.
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 363
 2. Član sodišča, ki je izvoljen, da nadomesti člana, ki mu mandat še ni Člen 11
 potekel, dokonča mandat svojega predhodnika.
 Slovesna izjava članov
 Vsak član sodišča da pred prevzemom svojih dolžnosti na javni seji slo-
 Člen 7 vesno izjavo, da bo nepristransko in vestno izpolnjeval svoje pooblastitve.
 Nezdružljive dejavnosti
 Člen 12
 1. Član sodišča ne sme opravljati nikakršne politične ali upravne funkcije Predsednik, podpredsednik in tajnik
 niti se ne sme aktivno vezati ali biti finančno zainteresiran za katero koli
 izmed dejavnosti v kakem podjetju, ki se ukvarja z raziskovanjem ali izko-
 riščanjem bogastev morja ali morskega dna ali druge komercialne uporabe 1. Sodišče si izvoli predsednika in podpredsednika za tri leta; oba smeta
 morja ali morskega dna. biti ponovno izvoljena.
 2. Sodišče postavi svojega tajnika in lahko poskrbi za postavitev drugih
 2. Noben član sodišča ne sme v nobeni zadevi nastopati kot posrednik, potrebnih uslužbencev.
 svetovalec ali odvetnik.
 3. Predsednik in tajnik morata prebivati na sedežu sodišča.
 3. Vsak dvom glede teh vprašanj se rešuje z večino glasov ostalih navzo-
 čih članov sodišča.
 Člen 13
 Kvorum
 Člen 8
 Pogoji, ki se nanašajo na sodelovanje članov v posebnem primeru 1. Zasedajo vsi razpoložljivi člani sodišča, pri čemer je za konstituiranje
 sodišča potreben kvorum 11 članov.
 1. Noben član sodišča ne sme sodelovati pri reševanju take zadeve, v 2. V skladu s členom 17 tega aneksa sodišče odloči, kateri člani bodo
 kateri je prej sodeloval kot posrednik, svetovalec ali odvetnik ene izmed sestavljali sodišče ob obravnavi določenega spora, pri čemer upošteva
 strank ali kot Član državnega ali mednarodnega sodišča ali v katerem koli uspešno delovanje senatov, predvidenih v členu 14 in 15 tega aneksa.
 drugem svojstvu.
 3. Sodišče obravnava vse predložene spore in zahteve in o njih odloča,
 razen kadar se uporabi člena 14 tega aneksa ali kadar stranke zahtevajo,
 2. Če kak član sodišča zaradi posebnega razloga meni, da ne bi smel sode- da se zadeva obravnava v skladu s členom 15 tega aneksa.
 lovati pri odločanju o kaki zadevi, obvesti o tem predsednika sodišča.
 Člen 14
 3. Če predsednik meni, da kateri koli član sodišča zaradi posebnega raz-
 loga ne bi smel sodelovati pri določeni zadevi, ga o tem obvesti.
 Senat za spore o morskem dnu
 Senat za spore o morskem dnu se ustanovi v skladu s poglavjem 4 tega
 4. Če je dvom o teh vprašanjih, se odloča z večino glasov ostalih navzo- aneksa. Njegova pristojnost, pooblastitve in delovanje so določeni v
 čih članov sodišča. poglavju 5 dela XI.
 Člen 9 Člen 15
 Posebni senati
 Posledice, če član preneha izpolnjevati zahtevane pogoje
 Če je kak član sodišča po soglasnem mnenju drugih članov prenehal izpol- 1. Sodišče lahko ustanovi take senate, ki jih sestavljajo trije ali več njego-
 njevati zahtevane pogoje, predsednik sodišča objavi, da je mesto vih izvoljenih članov, za katere meni, da so potrebni za obravnavanje
 izpraznjeno. določenih kategorij sporov.
 2. Sodišče ustanovi senat za obravnavanje določenega spora, ki mu je
 predložen, če to zahtevajo stranke. O sestavi takega senata odloča sodišče
 Člen 10 s privolitvijo strank.
 Privilegiji in imunitete
 3. Za hitro opravljanje del sodišče vsako leto ustanovi senat, ki ga sestav-
 lja 5 izvoljenih članov; ta lahko obravnava in odloča o sporih po kratkem
 Člani sodišča pri opravljanju sodnih zadev uživajo diplomatske privilegije postopku. Izvolita se dva člana namestnika, da bi nadomestila člane, ki ne
 in imunitete. morejo sodelovati v določenem postopku.
 ---pagebreak--- 364 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 4. Če stranke to zahtevajo, senati, predvideni v tem členu, obravnavajo 3. Podpredsednik dobi poseben dodatek za vsak dan, ko deluje kot
 spore in o njih odločajo. predsednik.
 5. Šteje se, da je sodbo, ki jo izda kak senat iz tega člena in iz člena 14 4. Člani, izbrani na podlagi člena 17 tega aneksa, ki niso voljeni člani
 tega aneksa, izreklo sodišče. sodišča, prejmejo nadomestila za vsak dan, ko opravljajo svoje funkcije.
 5. Plače, prejemki in nadomestila se občasno določijo na sestanku držav
 Člen 16 strank, upoštevajoč obremenjenost sodišča, in se ne smejo zmanjševati
 med službovanjem.
 Pravila sodišča
 6. Plača tajnika se določi na sestanku držav strank na predlog sodišča.
 Sodišče določa pravila, na podlagi katerih opravlja svoje funkcije. Sodišče
 predvsem določi pravila postopka.
 7. S predpisi, sprejetimi na sestanku držav strank, se določijo pogoji, pod
 katerimi se lahko članom sodišča in tajniku dodelijo pokojnine, ter pogoji,
 pod katerimi dobivajo člani sodišča in tajnik povračila za svoje potne stro-
 Člen 17 ške.
 Državljanstvo članov
 8. Navedene plače, dodatki in nadomestila so oproščeni vsakršnega
 davka.
 1. Člani sodišča, ki so državljani katere koli stranke v sporu, obdržijo
 svojo pravico do sodelovanja kot člani sodišča.
 Člen 19
 Stroški sodišča
 2. Če sodišče pri obravnavi kakega spora vključi med sodnike tudi člana,
 ki je državljan kake izmed strank, lahko vsaka druga stranka izbere osebo,
 ki bo sodelovala kot član sodišča.
 1. Stroški sodišča bremenijo države stranke in Oblast pod pogoji in na
 način, o katerih se odloči na sestankih držav strank.
 3. Če sodišče pri obravnavi kakega spora ne vključi med sodnike člana,
 ki je državljan strank, lahko vsaka stranka izbere osebo, ki bo sodelovala 2. Kadar je stranka v sporu pred sodiščem pravni subjekt, ki ni država
 kot član sodišča. stranka niti Oblast, določi sodišče znesek, ki ga mora ta stranka vplačati
 na račun stroškov sodišča.
 4. Ta člen se uporablja za senate, omenjene v členu 14 in 15 tega aneksa.
 V teh primerih pozove predsednik, potem ko se je posvetoval s strankami,
 določene člane sodišča, ki so v sestavi senata, da v potrebnem številu
 odstopijo mesto članom sodišča, ki so državljani zainteresiranih strank, če
 POGLAVJE 2
 pa takih ni ali če ne morejo prisostvovati, pa tistim članom, ki jih stranke
 posebej izberejo.
 PRISTOJNOST
 5. Če bi bilo več strank udeleženih v skupni zadevi, se pri uporabi
 predhodnih določb štejejo za eno stranko. V dvomu o tem odloči sodišče. Člen 20
 Pristop k sodišču
 6. Člani, izbrani v skladu z odstavkom 2, 3 in 4, morajo izpolnjevati
 pogoje iz člena 2, 8 in 11 tega aneksa; pri odločanju sodelujejo pod pogoji
 popolne enakosti s svojimi kolegi. 1. Sodišče je odprto za države stranke.
 2. Sodišče je odprto za pravne subjekte, ki niso države stranke, v vsakem
 Člen 18 primeru, izrecno določenem v delu XI, ali v vsakem sporu, ki je predložen
 v skladu s katerim koli drugim sporazumom, v katerem je določena pri-
 stojnost sodišča, sprejele pa so ga vse stranke v tem sporu.
 Osebni prejemki
 1. Vsak izvoljeni član sodišča prejema letno plačo in za vsak dan, ko Člen 21
 opravlja svojo funkcijo, poseben dodatek, s tem da skupni znesek, ki ga je
 treba izplačati članu kot poseben dodatek v enem letu, ne sme presegati Pristojnost
 zneska letne plače.
 Sodišče je pristojno za vse spore ter vse zahteve, ki so mu predložene v
 skladu s to konvencijo, in za stvari, ki so izrecno predvidene v vsakem
 2. Predsednik prejema poseben letni dodatek. drugem sporazumu, s katerim je določena pristojnost sodišča.
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 365
 Člen 22 2. Obravnava je javna, razen če sodišče ne odloči drugače ali če stranki
 zahtevata izključitev javnosti.
 Predložitev sporov iz drugih sporazumov
 Na podlagi sporazuma vseh strank kake veljavne pogodbe ali konvencije, Člen 27
 ki se nanaša na kako vprašanje iz te konvencije, se lahko v skladu s tem
 sporazumom predloži sodišču vsak spor o razlagi ali uporabi take
 pogodbe ali konvencije. Vodenje pravde
 Sodišče izdaja naloge za vodenje pravde, določa obliko in rok, v katerem
 mora vsaka stranka predložiti svoje razloge, in ukrene vse, kar je potrebno
 Člen 23 za izvajanje dokazov.
 Pravo, ki se uporablja
 Sodišče odloča o vseh sporih in zahtevah v skladu s členom 293. Člen 28
 Opustitve
 Če ena od strank ne pride pred sodišče ali če ne zagovarja svoje zadeve,
 sme druga stranka od sodišča zahtevati, naj nadaljuje postopek in sprejme
 POGLAVJE 3
 svojo odločitev. Izostanek ali opustitev stranke, da zagovarja svoje stali-
 šče, ne ovirata postopka. Sodišče se mora pred sprejetjem svoje odločitve
 POSTOPEK prepričati ne le o tem, da je pristojno za spor, temveč tudi o tem, da je
 zahteva stvarno in pravno dovolj utemeljena.
 Člen 24
 Člen 29
 Začetek postopka
 Večina, potrebna za odločanje
 1. Spori se v odvisnosti od primera predložijo sodišču bodisi z notifika-
 cijo posebnega sporazuma ali s pisno vlogo, naslovljeno tajniku. V obeh
 primerih je treba navesti predmet spora in stranke. 1. O vseh vprašanjih se odloča z večino glasov navzočih članov sodišča.
 2. Tajnik takoj seznani s posebnim sporazumom ali vlogo vse, na katere 2. Če so glasovi enako deljeni, odloča glas predsednika ali člana sodišča,
 se nanaša. ki ga nadomešča.
 3. Tajnik enako obvesti vse države stranke.
 Člen 30
 Sodba
 Člen 25
 Začasni ukrepi 1. V sodbi se navedejo razlogi, na katerih je utemeljena.
 1. V skladu s členom 290 sta sodišče in njegov senat za spore o morskem 2. Sodba vsebuje imena članov sodišča, ki so sodelovali pri odločanju.
 dnu pooblaščena, da predpišeta začasne ukrepe.
 3. Če sodba ne izraža v celoti ali deloma soglasnega menja članov sodišča,
 2. Če sodišče ne zaseda ali če število razpoložljivih članov ne dosega ima vsak član pravico dati svoje ločeno mnenje.
 kvoruma, predpiše začasne ukrepe senat za odločanje po kratkem
 postopku, ustanovljen na podlagi odstavka 3 člena 15 tega aneksa. Ne
 glede na odstavek 4 člena 15 se lahko taki začasni ukrepi predpišejo na
 zahtevo vsake stranke v sporu. Začasni ukrepi so podrejeni presoji in revi- 4. Sodbo podpišeta predsednik in tajnik. Sodba se prebere na javni seji,
 ziji sodišča. potem ko so stranke v sporu o tem po predpisih obveščene.
 Člen 26 Člen 31
 Obravnava Zahteva za intervencije
 1. Obravnavo vodi predsednik, če pa ne more predsedovati, 1. Če kaka država stranka meni, da utegne biti njen pravni interes ogro-
 podpredsednik. Če nobeden izmed njiju ne more predsedovati, predseduje žen z odločitvijo v kakem sporu, se lahko obrne na sodišče, da ji dovoli
 najstarejši v sodišču prisotni sodnik. intervenirati.
 ---pagebreak--- 366 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 2. O taki zahtevi odloča sodišče. 2. Pri izbiri članov senata je treba zagotoviti zastopanost glavnih
 svetovnih pravnih sistemov ter pravično geografsko razporejenost. Skup-
 ščina Oblasti lahko sprejme splošna priporočila, ki se nanašajo na tako
 3. Če je zahtevi po intervenciji ugodeno, je odločba sodišča o tem sporu zastopanost in razporejenost.
 obvezna za vložnika zahteve v mejah, v katerih se nanaša na stvar, zaradi
 katere je stranka intervenirala.
 3. Člani senata se izberejo vsaka tri leta in so lahko še enkrat izbrani.
 Člen 32
 4. Senat izvoli izmed svojih članov svojega predsednika, ki opravlja svojo
 dolžnost v dobi, za katero je bil senat izbran.
 Pravica do intervencije v primerih razlage ali uporabe
 5. Če je kak postopek še v teku ob izteku katere koli triletne dobe, za
 1. Kadar koli je vprašljiva razlaga ali uporaba te konvencije, tajnik brez katero je senat bil izbran, ga ta konča v svoji prvotni sestavi.
 odloga obvesti vse države stranke.
 6. Kadar je v senatu nezasedeno mesto, sodišče izbere izmed svojih
 2. Kadar koli je členu po 21 ali 22 tega aneksa vprašljiva razlaga ali
 izvoljenih članov naslednika, ki dokonča mandat svojega predhodnika.
 uporaba kakega mednarodnega sporazuma, tajnik obvesti vse stranke
 zadevnega sporazuma.
 7. Za konstituiranje senata je potreben kvorum 7 članov, katere izbere
 3. Vsaka stranka iz odstavka 1 in 2 ima pravico, da intervenira v sodišče.
 postopku; če to pravico uporabi, jo enako zavezuje razlaga v sodbi.
 Člen 36
 Člen 33
 Ad hoc senati
 Dokončnost in obveznost odločb
 1. Senat za spore o morskem dnu ustanovi ad hoc senat, ki ga sestavljajo
 1. Odločba sodišča je dokončna; v skladu z njo morajo ravnati vse stranke trije njegovi Člani, da bi obravnaval poseben spor, ki mu je predložen v
 spora. skladu z odstavkom 1 člena 188 pod (b). Sestavo takega senata določi s
 privolitvijo strank senat za spore o morskem dnu.
 2. Odločba je obvezna samo za stranke v tem konkretnem sporu.
 2. Če se stranke ne strinjajo s sestavo ad hoc senata, imenuje vsaka stranka
 v sporu po enega člana, ti pa sporazumno tretjega. Če se ne sporazumejo
 3. Sodišče da v sporu o smislu in dosegu odločbe razlago na zahtevo ali če ena stranka ne opravi imenovanja, opravi predsednik senata za spore
 katere koli stranke. o morskem dnu brez odloga imenovanje ali imenovanja izmed njegovih
 članov, potem ko se je posvetoval s strankami.
 Člen 34 3. Člani ad hoc senata ne smejo biti niti v službi niti biti državljani katere
 koli stranke v sporu.
 Stroški
 Če sodišče ne odloči drugače, obremenjujejo vsako stranko njeni lastni Člen 37
 stroški.
 Pristop
 Zbornica je odprta za vse države stranke, Oblast ter druge subjekte, ome-
 njene v poglavju 5 dela XI.
 POGLAVJE 4
 SENAT ZA SPORE O MORSKEM DNU
 Člen 38
 Pravo, ki se uporablja
 Člen 35
 Sestava Poleg določb iz člena 293 člena zbornica uporablja:
 (a) pravila, predpise in postopke Oblasti, sprejete v skladu s to konven-
 cijo; in
 1. Senat za spore o morskem dnu, omenjen v členu 14 tega aneksa,
 sestavlja enajst članov, ki jih izbere večina izvoljenih članov sodišča izmed (b) pogodbena določila, ki se nanašajo na dejavnosti v Coni, v stvareh iz
 svojih članov. omenjenih pogodb.
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 367
 Člen 39 POGLAVJE 5
 Izvrševanje odločb senata AMANDMAJI
 Odločbe senata so izvršljive na območjih držav strank enako kot sodbe ali
 odredbe najvišjega sodišča države stranke, na katere območju se zahteva
 izvršitev.
 Člen 41
 1. Amandmaji k temu aneksu, razen amandmajev k poglavju 4, se lahko
 Člen 40 sprejmejo edinole v skladu s členom 313 ali s konsenzom na konferenci,
 sklicani v skladu s to konvencijo.
 Uporaba drugih poglavij tega aneksa
 1. Druga poglavja tega aneksa, ki niso nezdružljiva s tem poglavjem, se 2. Amandmaji k poglavju 4 se lahko sprejmejo edinole v skladu s čle-
 uporabljajo za senat. nom 314.
 2. Pri opravljanju svojih funkcij, ki se nanašajo na svetovalna mnenja, se 3. Sodišče lahko predlaga k temu statutu take amandmaje, ki so po nje-
 senat ravna po določbah tega aneksa, ki se nanašajo na postopek pri govem mnenju potrebni tako, da jih pisno sporoči državam strankam, da
 sodišču v mejah, ki so po njegovem mnenju uporabne. jih obravnavajo v skladu z odstavkom 1 in 2.
 ---pagebreak--- 368 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 ANEKS VII
 ARBITRAŽA
 Člen 1 predsednika arbitražnega sodišča izmed omenjenih treh članov. Če v
 60 dneh po prejemu sporočila iz člena 1 tega aneksa stranke ne
 morejo doseči sporazuma o imenovanju enega ali več članov sodišča,
 Začetek postopka
 ki se določijo po sporazumu, ali o imenovanju predsednika, se pre-
 ostalo imenovanje ali imenovanja opravijo v skladu s pododstavkom
 (e) na zahtevo ene izmed strank spora. Taka zahteva se vloži v dveh
 V skladu z delom XV lahko vsaka stranka v sporu predloži spor v
 dneh po poteku omenjenih 60 dni.
 arbitražni postopek, predviden v tem aneksu, tako da to pisno sporoči
 drugi stranki ali drugim strankam spora. Sporočilu mora biti priložena
 izjava o zahtevku ter razlogih na katere se opira.
 (e) Razen če se stranke sporazumejo, da vsako imenovanje na podlagi
 pododstavkov (c) in (d) opravi oseba ali tretja država, ki jo te izberejo,
 opravi potrebno imenovanje predsednik mednarodnega sodišča za
 pomorsko mednarodno pravo. Če predsednik ne more delovati na
 Člen 2 podlagi tega pododstavka ali če je državljan kake stranke spora, opravi
 imenovanje naslednji najstarejši član mednarodnega sodišča za
 Seznam arbitrov pomorsko mednarodno pravo, ki je na razpolago in ki ni državljan
 nobene izmed stran. Imenovanja iz tega pododstavka se opravijo s
 seznama iz člena 2 tega aneksa v 30 dneh po prejemu zahteve in po
 posvetu s strankami. Tako imenovani člani morajo biti različnih
 1. Generalni sekretar Združenih narodov sestavlja in vodi seznam državljanstev in ne smejo biti niti v službi niti redno nastanjeni na
 arbitrov. Vsaka država stranka ima pravico imenovati štiri arbitre, pri območju katere koli izmed strank v sporu niti ne smejo biti njeni
 čemer mora biti vsak izmed njih izkušen v pomorskih zadevah in uživati državljani.
 največji ugled glede na nepristranskost, sposobnost in poštenost. Imena
 tako imenovanih oseb sestavljajo seznam.
 (f) Vsa nezasedena mesta se popolnijo na način, ki je predpisan za
 prvotno imenovanje.
 2. Če bi kadar koli tako sestavljeni seznam vseboval manj kot štiri arbitre,
 ki jih je imenovala država stranka, ima ta država stranka pravico do (g) Stranke, udeležene v skupni zadevi, imenujejo skupaj in sporazumno
 nadaljnjih potrebnih imenovanj. enega člana sodišča. Če je več strank z različnimi zahtevami ali če ni
 soglasja o tem, ali je njihova zadeva ista, vsaka izmed njih imenuje
 enega člana sodišča. Število članov sodišča, ki jih stranke imenujejo
 ločeno, mora biti vedno za enega člana manjše od števila članov
 3. Ime arbitra ostane na seznamu, dokler ga ne umakne država stranka, sodišča, ki jih stranke postavljajo skupaj.
 ki ga je imenovala, s tem da bo ta arbiter nadaljeval s svojim delom v vsa-
 kem arbitražnem sodišču, v katero je bil imenovan, dokler ne bo končan
 postopek pred tem arbitražnim sodiščem.
 (h) V sporih, v katere je vključenih več kot dvoje strank, se v največji
 možni meri uporabljajo določbe pododstavkov (a) do (f).
 Člen 3
 Člen 4
 Konstituiranje arbitražnega sodišča
 Funkcije arbitražnega sodišča
 Za postopke na podlagi tega aneksa se arbitražno sodišče konstituira,
 razen če se stranke ne sporazumejo drugače, na tale način:
 (a) Ob upoštevanju pododstavka (g) sestavlja arbitražno sodišče pet čla- Arbitražno sodišče, konstituirano na podlagi člena 3 tega aneksa, deluje v
 nov. skladu s tem aneksom in drugimi določbami te konvencije.
 (b) Stranka, ki začne postopek, imenuje enega člana, ki se izbere predvsem
 s seznama iz člena 2 tega aneksa in je lahko njen državljan. Imenova-
 nje se vključi v sporočilo iz člena 1 tega aneksa.
 Člen 5
 (c) Druga stranka spora imenuje v 30 dneh po prejemu sporočila iz
 člena 1 tega aneksa enega člana, ki ga izbere predvsem s seznama in
 ki je lahko njen državljan. Če imenovanje ni opravljeno v tem roku, Postopek
 lahko stranka, ki začne postopek, v dveh tednih po poteku tega roka
 zahteva, da se to imenovanje opravi v skladu s pododstavkom (e).
 (d) Ostali trije člani se imenujejo po sporazumu med strankami. Izberejo Razen če se stranke v sporu sporazumejo drugače, predpiše arbitražno
 se predvsem s seznama in so državljani tretjih držav, razen če se sodišče svoj postopek, tako da vsaki stranki v celoti omogoči, da bo
 stranke ne sporazumejo drugače. Stranke spora imenujejo zaslišana in da pojasni svojo zadevo.
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 369
 Člen 6 razsodbe se mora arbitražno sodišče prepričati o tem, ali je pristojno za
 spor, in o tem, ali je zahtevek stvarno in pravno utemeljen.
 Dolžnosti strank v sporu
 Stranke v sporu olajšujejo delo arbitražnega sodišča in v skladu s svojo
 pravno ureditvijo in s sredstvi, s katerimi razpolagajo, zlasti: Člen 10
 (a) preskrbijo sodišču vse ustrezne listine, sredstva in podatke; in Razsodba
 Razsodba arbitražnega sodišča je omejena na sporni predmet; v njej se
 (b) omogočijo, da sodišče po potrebi povabi priče ali strokovnjake in da navedejo razlogi, na katerih je utemeljena. V razsodbi se navedejo imena
 dobi njihove izjave ter da si ogleda ustrezne kraje, na katere se zadeva sodelujočih članov in datum njene izdaje. Vsak član sodišča lahko doda
 nanaša. razsodbi svoje ločeno ali nasprotno mnenje.
 Člen 7 Člen 11
 Stroški Dokončnost razsodbe
 Razsodba je dokončna in zoper njo ni pritožbe, razen če so se stranke
 Razen če arbitražno sodišče zaradi posebnih okoliščin primera odloči dru- spora vnaprej sporazumele o pritožbenem postopku. Stranke spora rav-
 gače, bremenijo stroški sodišča, vštevši plačila njegovim članom, stranke najo v skladu z odločitvijo.
 spora v enakih delih.
 Člen 12
 Člen 8
 Razlaga ali izvršitev razsodbe
 Večina, potrebna za odločanje
 1. Vsako nesoglasje, ki se utegne med strankami spora pojaviti v zvezi z
 Odločbe arbitražnega sodišča se sprejemajo z večino glasov njegovih čla- razlago ali načinom izvršitve razsodbe, lahko katera koli izmed strank
 nov. Odsotnost ali vzdržanje od glasovanja manj kot polovice njegovih predloži v odločitev arbitražnemu sodišču, ki je razsodbo sprejelo. V ta
 članov za sodišče ni ovira, da sprejme odločbo. Če je delitev glasov enaka, namen se vsako nezasedeno mesto v sodišču popolni na način, predviden
 je odločilen glas predsednika. za prvotna imenovanja članov sodišča.
 2. Vsako tako nesoglasje se lahko po sporazumu vseh strank spora pred-
 loži kakemu drugemu sodišču ali arbitražnemu sodišču iz člena 287.
 Člen 9
 Opustitev Člen 13
 Če ena izmed strank spora ne pride pred arbitražno sodišče ali če ne zago- Uporaba za pravne subjekte, ki niso države stranke
 varja svoje zadeve, lahko druga stranka od sodišča zahteva, naj nadaljuje
 postopek in sprejme svojo razsodbo. Izostanek ali opustitev stranke, da Določbe tega aneksa se mutatis mutandis uporabljajo za vsak spor, v
 zagovarja svojo zadevo, ni ovira za postopek. Pred sprejetjem svoje katerega so vključeni pravni subjekti, ki niso države stranke.
 ---pagebreak--- 370 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 ANEKS VIII
 POSEBNA ARBITRAŽA
 Člen 1 (a) Ob upoštevanju pododstavka (g) sestavlja posebno arbitražno sodišče
 pet članov.
 Začetek postopka
 (b) Stranka, ki začne postopek, imenuje dva člana, izbrana predvsem z
 S pridržkom določb v delu XV lahko katera koli stranka spora o razlagi ustreznega seznama ali s seznamov iz člena 2 tega aneksa, nanašajo-
 ali o uporabi členov te konvencije, ki se nanašajo na (1) ribolov, (2) varo- čih se na predmet spora; eden izmed njiju je lahko njen državljan.
 vanje in ohranitev morskega okolja, (3) znanstveno raziskovanje morja ali Imenovanja se vključijo v sporočilo, omenjeno v členu 1 tega aneksa.
 (4) plovbo, vštevši onesnaževanje z ladij in onesnaževanje s potapljanjem,
 tak spor predloži v poseben arbitražni postopek, predviden v tem aneksu,
 s pisnim sporočilom drugi stranki ali drugim strankam v sporu. Sporo- (c) Druga stranka v sporu imenuje v roku 30 dni po prejemu sporočila iz
 čilu mora biti priložena izjava o zahtevku in o razlogih, na katere se opira. člena 1 tega aneksa dva člana, izbrana predvsem z ustreznega seznama
 ali s seznamov, ki se nanašajo na predmet spora; eden izmed njiju je
 lahko njen državljan. Če imenovanja niso opravljena v navedenem
 roku, lahko stranka, ki začenja postopek, v dveh tednih po poteku
 Člen 2 tega roka zahteva, da se ta imenovanja opravijo v skladu s pododstav-
 kom (e).
 Seznami izvedencev
 (d) Stranke spora sporazumno imenujejo predsednika posebnega arbitra-
 žnega sodišča, ki ga izberejo predvsem z ustreznega seznama;
 1. Za vsako izmed področij, t.j. (1) ribolova, (2) varovanja in ohranitve predsednik je državljan tretje države, če se stranke ne sporazumejo
 morskega okolja, (3) znanstvenega raziskovanja morja in (4) plovbe, drugače. Če se v roku 30 dni po prejemu sporočila iz člena 1 tega
 vštevši onesnaževanje z ladij in s potapljanjem, se sestavi in vodi seznam aneksa stranke ne sporazumejo o imenovanju predsednika, se imeno-
 izvedencev. vanje opravi v skladu s pododstavkom (e) na predlog ene izmed strank
 v sporu. Tak predlog se vloži v dveh tednih po poteku prej omenje-
 nega tridesetdnevnega roka.
 2. Sezname izvedencev sestavlja in vodi: za področje ribolova Organiza-
 cija za prehrano in kmetijstvo Združenih narodov, za področje varovanja
 in ohranitev morskega okolja Program Združenih narodov za okolje, za (e) Razen če se stranke sporazumejo, da imenovanja opravi oseba ali
 področje znanstvenega raziskovanja morja Medvladna oceanografska tretja država, ki jo stranke izberejo, opravi generalni sekretar Združe-
 komisija, za področje plovbe, vštevši onesnaževanje z ladij in s potaplja- nih narodov potrebna imenovanja v roku 30 dni po prejemu pred-
 njem Mednarodna pomorska organizacija oziroma v vsakem posamez- loga po pododstavkih (c) in (d). Imenovanja, omenjena v tem pod-
 nem primeru ustrezno pomožno telo, ki mu je ta organizacija, program odstavku, se opravijo z ustreznega seznama ali s seznamov
 ali komisija zaupala to funkcijo. strokovnjakov, omenjenih v členu 2 tega aneksa, in po posvetu s
 strankami v sporu ter z ustrezno mednarodno organizacijo. Tako ime-
 novani člani morajo imeti različna državljanstva, ne smejo biti niti v
 službi niti redno nastanjeni na območju katere koli stranke v sporu in
 3. Vsaka država stranka ima pravico, da za vsako področje imenuje po tudi ne smejo biti njeni državljani.
 dva izvedenca, katerih usposobljenost je v pravnem, znanstvenem ali stro-
 kovnem pogledu na zadevnem področju ugotovljena in splošno priznana
 in ki uživata največji ugled glede na nepristranskost in poštenost. Imena (f) Vsa nezasedena mesta se popolnijo na način, ki je predpisan za
 tako imenovanih oseb za vsako področje sestavljajo ustrezen seznam. prvotno imenovanje.
 4. Če bi tako sestavljeni seznam kadar koli vseboval manj kot dva (g) Stranke, udeležene v skupni zadevi, imenujejo skupaj in sporazumno
 izvedenca,ki ju je imenovala država stranka, ima ta država stranka pra- dva člana sodišča. Če je več strank z različnimi zadevami ali če ni
 vico do nadaljnjih potrebnih imenovanj. soglasja o tem, ali je njihova zadeva ista, imenuje vsaka izmed njih
 enega člana.
 5. Ime izvedenca ostane na seznamu, dokler ga ne umakne država (n) V sporih, v katere je vpletenih več kot dvoje strank, se v največji
 stranka, ki ga je imenovala, s tem da ta izvedenec nadaljuje delo v vsakem možni meri uporabljajo določbe pododstavkov (a) do (f).
 posebnem arbitražnem sodišču, v katero je bil imenovan, do končanega
 postopka pred tem posebnim arbitražnim sodiščem.
 Člen 4
 Člen 3
 Splošne določbe
 Konstituiranje posebnega arbitražnega sodišča
 Za postopke po tem aneksu se posebno arbitražno sodišče konstituira, Aneks VII, členi 4 do 13 se mutatis mutandis uporabljajo za poseben
 razen če se stranke sporazumejo drugače, takole: arbitražni postopek v skladu s tem aneksom.
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 371
 Člen 5 2. Razen če se stranke sporazumejo drugače, se dejansko stanje, kot ga je
 ugotovilo posebno arbitražno sodišče, ki deluje v skladu z odstavkom 1,
 Ugotavljanje dejstev šteje za dokončno za stranke.
 1. Stranke kakega spora o razlagi ali uporabi določb te konvencije, ki se
 nanaša na (1) ribolov, (2) varovanje in ohranitev morskega okolja, (3) 3. Če to predlagajo vse stranke v sporu, lahko arbitražno sodišče sestavi
 znanstveno raziskovanje morja ali na (4) plovbo, vštevši onesnaževanje z priporočila, ki nimajo moči odločbe, temveč pomenijo le osnovo, da
 ladij in onesnaževanje s potapljanjem, se lahko kadar koli sporazumejo, stranke znova preučijo dejstva, ki so povzročila spor.
 da posebnemu arbitražnemu sodišču, konstituiranemu v skladu s čle-
 nom 3 tega aneksa, predlagajo, da opravi preiskavo in ugotovi dejstva, ki
 so povzročila spor. 4. S pridržkom določila v odstavku 2 ravna posebno arbitražno sodišče
 po določbah tega aneksa, razen če so se stranke sporazumele drugače.
 ---pagebreak--- 372 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 ANEKS IX
 SODELOVANJE MEDNARODNIH ORGANIZACIJ
 Člen 1 4. Sodelovanje take mednarodne organizacije v nobenem primeru ne
 povečuje predstavništva, do katerega bi njene države članice, ki so države
 Uporaba termina stranke, sicer bile upravičene, vštevši pravice pri sprejemanju odločitev.
 Za člen 305 in za ta aneks „mednarodna organizacija“ pomeni medvladno
 organizacijo, ki so jo ustanovile države in na katero so njene države čla- 5. Sodelovanje take mednarodne organizacije v nobenem primeru ne daje
 nice prenesle pristojnosti v zadevah urejenih s to konvencijo, vštevši pri- nikakršnih pravic na podlagi te konvencije državam, članicam organiza-
 stojnost, da sklepa pogodbe, ki se nanašajo na te zadeve. cije, ki niso stranke te konvencije.
 6. Če pride do kolizije med obveznostmi mednarodne organizacije po tej
 Člen 2 konvenciji in njenimi obveznostmi po sporazumu, s katerim je organiza-
 cija ustanovljena, ali po kakem drugem aktu, ki se nanaša nanjo, prevla-
 Podpis dajo obveznosti iz te konvencije.
 Mednarodna organizacija lahko podpiše to konvencijo, če jo je podpisala
 večina njenih držav članic. Pri podpisu mednarodna organizacija v izjavi
 posamično našteje zadeve, urejene s to konvencijo, glede katerih so njene Člen 5
 države članice, ki so podpisnice, prenesle pristojnost na organizacijo, ter
 naravo in obseg te pristojnosti. Izjave, notifikacije in obvestila
 Člen 3 1. Listina o formalni potrditvi ali o pristopu k mednarodni organizaciji
 mora vsebovati izjavo, ki posamično našteva zadeve, urejene s to konven-
 cijo, glede katerih so njene države članice, ki so stranke te konvencije, pre-
 Formalna potrditev in pristop nesle pristojnosti na organizacijo.
 1. Mednarodna organizacija lahko deponira svojo listino o formalni potr-
 2. Država članica kake mednarodne organizacije ob ratifikaciji ali pri-
 ditvi ali o pristopu, če večina njenih držav članic deponira ali je deponirala
 stopu h konvenciji ali takrat, ko organizacija deponira svojo listino o for-
 svoje ratifikacijske ali pristopne listine.
 malni potrditvi ali o pristopu, glede na to, kaj je poznejše, da izjavo, v
 kateri posamično našteje zadeve, urejene s to konvencijo, glede katerih je
 prenesla pristojnost na organizacijo.
 2. Listine, ki jih je deponirala mednarodna organizacija, vsebujejo obvez-
 nosti in izjave, predpisane v členu 4 in 5 tega aneksa.
 3. Domneva se, da imajo države stranke, ki so države članice kake med-
 narodne organizacije, ki je stranka te konvencije, pristojnost v vseh zade-
 Člen 4 vah, urejenih s to konvencijo, glede katerih niso posebej navedle,
 notificirale ali obvestile, da so jih prenesle na organizacijo po tem členu.
 Obseg sodelovanja ter pravice in obveznosti
 4. Mednarodna organizacija in njene države članice, ki so države stranke,
 morajo brez odloga sporočiti depozitarju te konvencije vsako spremembo
 1. Listina o formalni potrditvi ali o pristopu mednarodne organizacije
 pri delitvi pristojnosti, vštevši nove prenose pristojnosti, posamično
 mora vsebovati obveznost, da se prevzamejo pravice in obveznosti držav
 naštete v izjavah po prvem in drugem odstavku.
 iz te konvencije v zvezi z zadevami, glede katerih so njene države članice,
 stranke te konvencije, nanjo prenesle pristojnost.
 5. Vsaka država stranka sme od mednarodne organizacije in njenih držav
 2. Mednarodna organizacija je stranka te konvencije v obsegu, v katerem članic, ki so države stranke, zahtevati obvestila o tem, kdo ima, medna-
 ji pripada pristojnost v skladu z izjavami, obvestili ali notifikacijami, ome- rodna organizacija ali njene države članice, pristojnost glede vsakega
 njenimi v členu 5 tega aneksa. posebnega vprašanja, ki je nastalo. Organizacija in države članice, na
 katere se to nanaša, morajo dati to obvestilo v razumnem roku. Medna-
 rodna organizacija in države članice lahko dajo tako obvestilo tudi na
 lastno pobudo.
 3. Taka mednarodna organizacija izvršuje pravice in izpolnjuje obvez-
 nosti, ki bi jih njene države članice, ki so stranke, sicer imele po tej kon-
 venciji v zadevah, glede katerih so te države članice nanjo prenesle pri-
 stojnost. Države članice take mednarodne organizacije ne smejo izvrševati 6. V izjavah, notiflkacijah in obvestilih po tem členu se posamično
 pristojnosti, ki so jo prenesle nanjo. navedeta narava in obseg prenesene pristojnosti.
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 373
 Člen 6 Člen 8
 Odgovornost Uporabnost dela XVII
 1. Stranke, ki imajo pristojnost po členu 5 tega aneksa, so odgovorne za Del XVII se mutatis mutandis uporablja za mednarodno organizacijo,
 opustitve pri izpolnjevanju obveznosti ali za vsako drugo kršitev te kon- razen glede naslednjega:
 vencije.
 2. Vsaka država stranka sme od mednarodne organizacije ali njenih držav
 članic, ki so države stranke, zahtevati obvestila o tem, kdo je odgovoren (a) listina o formalni potrditvi ali o pristopu kake mednarodne organiza-
 za vsako posamezno zadevo. Organizacije in države članice, na katere se cije se ne upošteva pri uporabi odstavka 1 člena 308;
 to nanaša, morajo dati tako posebno obvestilo. Če v razumnem roku ne
 dajo takega obvestila ali če je to protislovno, povzroči to skupno in
 individualno odgovornost. (b) (i) mednarodna organizacija ima glede uporabe člena 312 do 315
 izključno sposobnost v obsegu, v katerem ji gre pristojnost po
 členu 5 tega aneksa nad celotno tvarino amandmajev;
 Člen 7 (ii) listina o formalni potrditvi ali o pristopu mednarodne organiza-
 cije h kakemu amandmaju nad vso tvarino, za katero je medna-
 rodna organizacija pristojna po členu 5 tega aneksa, se šteje za
 Reševanje sporov
 ratifikacijsko ali pristopno listino vsake države članice, ki je
 država stranka, za namene uporabe odstavka 1, 2 in 3 člena 316;
 1. Ob deponiranju svoje listine o formalni potrditvi ali o pristopu ali
 kadar koli potem, lahko mednarodna organizacija s pisno izjavo izbere
 eno ali več sredstev za reševanje sporov o razlagi ali uporabi te konven- (iii) listina o formalni potrditvi ali o pristopu mednarodne organiza-
 cije, ki so navedena v odstavku 1 člena 287 pod (a), (c) ali (d). cije se ne upošteva pri uporabi odstavka 1 in 2 člena 316 glede
 vseh drugih amandmajev;
 2. Del XV se mutatis mutandis uporablja za vsak spor med strankami te
 konvencije, od katerih je ena ali več izmed njih mednarodna organizacija. (c) (i) mednarodna organizacija ne more odpovedati te konvencije v
 skladu s členom 317, če je katera koli njenih držav članic država
 stranka in če še naprej izpolnjuje pogoje, ki so pobliže navedeni
 3. Kadar so mednarodna organizacija in ena ali več njenih držav članic v členu 1 tega aneksa;
 pridružene stranke kakega spora ali so stranke v skupni zadevi, se šteje,
 da je organizacija sprejela enake postopke za reševanje sporov kot države
 članice; kadar pa je kaka država članica izbrala samo Mednarodno sodišče (ii) mednarodna organizacija odpove to konvencijo, če niti ena izmed
 na podlagi člena 287, se šteje, da so organizacija in države članice, ki jih njenih držav članic ni država stranka ali če mednarodna organi-
 to zadeva, sprejele arbitražo v skladu z aneksom VII, razen če se stranke zacija ne izpolnjuje več pogojev, ki so pobliže navedeni v 1u tega
 spora sporazumejo drugače. aneksa. Taka odpoved učinkuje takoj.
 ---pagebreak--- 374 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 SPORAZUM
 o izvajanju dela XI. konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne
 10. decembra 1982
 DRŽAVE POGODBENICE TEGA SPORAZUMA, KI
 PRIZNAVAJO pomemben prispevek Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne
 10. decembra 1982 (v nadaljevanju „konvencija“) za ohranitev miru, pravičnosti in napredka za vsa ljudstva sveta,
 PONOVNO ZATRJUJEJO, da so morsko dno in njegovo podzemlje zunaj meja državne jurisdikcije (v nadaljevanju „Cona“) kot
 tudi bogastva Cone skupna dediščina človeštva,
 SE ZAVEDAJO pomena konvencije za varovanje in ohranjanje morskega okolja in naraščajoče skrbi za globalno okolje,
 SO PROUČILE poročilo generalnega sekretarja Združenih narodov o izidih neformalnih posvetovanj med državami v času od
 1990 do 1994 o odprtih vprašanjih, ki se nanašajo na del XI, in ustrezna določila konvencije (v nadaljevanju „del XI“),
 UPOŠTEVAJO politične in gospodarske spremembe, vključno s tržno usmerjenimi pristopi, ki vplivajo na izvajanje dela XI,
 V ŽELJI, da bi olajšale univerzalno sodelovanje v konvenciji,
 SO MENILE, da bi temu cilju najbolje ustrezal sporazum o izvajanju XI. dela,
 SO SE SPORAZUMELE:
 Člen 1 Člen 3
 Izvajanje dela XI
 Podpis
 1. Države pogodbenice tega sporazuma se zavezujejo, da bodo
 XI. del izvajale v skladu s tem sporazumom.
 Ta sporazum je na voljo za podpis vsem državam in subjektom,
 navedenim v (a), (c), (d), (e) in (f) odstavka člena 305 konvencije,
 2. Aneks je sestavni del tega sporazuma. na sedežu Združenih narodov 12 mesecev od datuma njegovega
 sprejema.
 Člen 2
 Člen 4
 Razmerje med tem sporazumom in delom XI
 1. Določbe tega sporazuma in dela XI se razlagajo in uporabljajo Privolitev v zavezanost
 skupaj kot en instrument. V primeru neskladnosti med tem
 sporazumom in XI. delom prevladajo določbe tega sporazuma.
 1. Po sprejetju tega sporazuma pomeni vsaka listina o ratifikaciji
 2. Členi 309 do 319 konvencije se uporabljajo za ta sporazum ali uradni potrditvi ali pristopu h konvenciji tudi privolitev v
 tako, kot se uporabljajo za konvencijo. zavezanost s tem sporazumom.
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 375
 2. Nobena država ali subjekt ne more privoliti v zavezanost s tem sedem od teh držav navedenih v (a) odstavka 1 resolucije II Tretje
 sporazumom, če ni pred tem ali hkrati privolil v zavezanost s konference Združenih narodov o pomorskem mednarodnem
 konvencijo. pravu (v nadaljevanju „resolucija II“) in da je med temi državami
 najmanj pet razvitih držav. Če so ti pogoji za začetek veljavnosti
 izpolnjeni pred 16. novembrom 1994, začne ta sporazum veljati
 16. novembra 1994.
 3. Država ali v členu 3 navedeni subjekt lahko izrazi svojo
 privolitev v zavezanost s tem sporazumom s:
 (a) podpisom brez pridržka ratifikacije, uradne potrditve ali 2. Za vsako državo ali subjekt, ki privoli v zavezanost s tem
 postopka, določenega v členu 5; sporazumom po izpolnitvi zahtev iz odstavka 1 začne ta
 sporazum veljati trideseti dan od dne, ko privoli v zavezanost.
 (b) podpisom s pridržkom ratifikacije ali uradne potrditve in ki
 mu sledi ratifikacija ali uradna potrditev;
 Člen 7
 (c) podpisom, po postopku, opisanem v členu 5; ali
 Začasna uporaba
 (d) pristopom.
 4. Uradna potrditev s strani subjektov, navedenih v (f) odstavka
 1 člena 305 konvencije, mora biti v skladu z aneksom IX kon- 1. Če ta sporazum ne začne veljati 16. novembra 1994, ga do
 vencije. začetka njegove veljavnosti začasno uporabljajo:
 5. Listine o ratifikaciji, uradni potrditvi ali pristopu se deponirajo (a) države, ki so privolile v njegovo sprejetje v Generalni skup-
 pri generalnem sekretarju Združenih narodov. ščini Združenih narodov, razen držav, ki pred 16. novembrom
 1994 depozitarja pisno obvestijo, da tega sporazuma bodisi
 ne bodo tako uporabljale ali pa bodo privolile v takšno
 uporabo le z naknadnim podpisom ali pisno notifikacijo;
 Člen 5
 (b) države in subjekti, ki podpišejo ta sporazum, razen tistih držav
 Poenostavljeni postopek ali subjektov, ki ob podpisu depozitarja pisno obvestijo, da
 tega sporazuma ne bodo tako uporabljale;
 1. Za državo ali subjekt, ki je pred sprejetjem tega sporazuma
 deponiral listino o ratifikaciji ali uradni potrditvi konvencije ali (c) države in subjekti, ki privolijo v začasno uporabo in o tem
 pristopu h konvenciji in ki je podpisal ta sporazum v skladu s (c) depozitarja pisno obvestijo;
 odstavka 3 člena 4, velja, da je privolil v zavezanost s tem
 sporazumom 12 mesecev po datumu sprejema sporazuma, razen
 če ta država ali subjekt pred tem datumom pisno ne obvesti depo-
 zitarja, da ne bo uporabil poenostavljenega postopka, opisanega (d) države, ki pristopijo k temu sporazumu.
 v tem členu.
 2. V primeru takšne notifikacije je treba privolitev v zavezanost s 2. Vse te države in subjekti začasno uporabljajo ta sporazum v
 tem sporazumom dati v skladu s členom 4(3)(b). skladu s svojimi državnimi ali notranjimi zakoni in predpisi od
 16. novembra 1994 ali datuma podpisa, notifikacije o privolitvi
 ali pristopu, če je to kasneje.
 Člen 6
 3. Začasna uporaba preneha z dnem začetka veljavnosti tega
 Začetek veljavnosti
 sporazuma. V vsakem primeru pa začasna uporaba preneha
 16. novembra 1998, če do tega dne najmanj sedem držav (od
 katerih mora biti vsaj pet razvitih držav) od tistih, navedenih v (a)
 1. Ta sporazum začne veljati 30 dni od dne, ko 40 držav privoli odstavka 1 resolucije II, ne izpolni zahteve po privolitvi v zavez-
 v zavezanost v skladu s členom 4 in 5, pod pogojem, daje najmanj anost s tem sporazumom iz odstavka 1 člena 6.
 ---pagebreak--- 376 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 Člen 8 Člen 9
 Depozitar
 Države pogodbenice
 Generalni sekretar Združenih narodov je depozitar tega
 sporazuma.
 1. Za namene tega sporazuma pomeni izraz „države pogodbe-
 nice“ države, ki so privolile v zavezanost s tem sporazumom in za
 katere velja ta sporazum.
 Člen 10
 2. Ta sporazum se uporablja mutatis mutandis za subjekte, Verodostojna besedila
 navedene v (c), (d), (e) in (f) odstavka 1 člena 305 konvencije, ki
 postanejo pogodbenice tega sporazuma v skladu s pogoji, ustrez- Izvirno besedilo tega sporazuma, katerega arabsko, kitajsko,
 nimi za vsako pogodbenico, in v tem smislu se izraz „države angleško, francosko, rusko in špansko besedilo je enako verodo-
 pogodbenice“ nanaša na te subjekte. stojno, se hrani pri generalnem sekretarju Združenih narodov.
 V potrditev tega so spodaj podpisani pooblaščenci, za to pravilno pooblaščeni, podpisali ta
 sporazum.
 Sestavljeno v New Yorku osemindvajsetega julija tisoč devetsto štiriindevetdeset.
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 377
 ANEKS
 POGLAVJE 1
 STROŠKI DRŽAV POGODBENIC IN INSTITUCIONALNI ARANŽMAJI
 1. Mednarodna oblast za morsko dno (v nadaljevanju „Oblast“) je organizacija, preko katere države pogodbenice
 konvencije v skladu z režimom, ki je za Cono določen v delu XI in tem sporazumu, organizirajo in nadzorujejo
 dejavnosti v Coni, predvsem upravljanje bogastev Cone. Pristojnosti in naloge Oblasti so tiste, ki so ji izrecno zaupane
 s konvencijo. Oblast ima takšna priložnostna pooblastila v skladu s konvencijo, ki so nujna in potrebna za izvajanje
 tistih pristojnosti in nalog, ki se nanašajo na dejavnosti v Coni.
 2. Da bi kar najbolj zmanjšali stroške držav pogodbenic, morajo biti vsi organi in pomožna telesa, ustanovljeni po
 tej konvenciji in tem sporazumu, stroškovno učinkoviti. To načelo velja tudi za pogostnost, trajanje in razporejanje
 sestankov.
 3. Ustanovitev in delovanje organov in pomožnih teles Oblasti temeljita na razvojnem pristopu ob upoštevanju
 funkcionalnih potreb teh organov in pomožnih teles, da bi lahko učinkovito opravljali svoje obveznosti na različnih
 stopnjah razvoja dejavnosti v Coni.
 4. Začetne naloge Oblasti izvajajo po začetku veljavnosti konvencije Skupščina, Svet, Sekretariat, Pravna in tehnična
 komisija in Odbor za finance. Dejavnosti Ekonomsko-planske komisije izvaja Pravna in tehnična komisija, dokler Svet
 drugače ne odloči ali do odobritve prvega delovnega načrta za izkoriščanje.
 5. Med začetkom veljavnosti konvencije in odobritvijo prvega delovnega načrta za izkoriščanje se Oblast osredotoči
 na:
 (a) obravnavanje vlog za odobritev delovnih načrtov za raziskovanje v skladu z delom XI in tem sporazumom;
 (b) izvajanje odločitev Pripravljalne komisije za Mednarodno oblast za morsko dno in za Mednarodno sodišče za
 pomorsko mednarodno pravo (v nadaljevanju „Pripravljalna komisija“), ki se nanašajo na registrirane pionirske
 investitorje in njihove države, vključno z njihovimi pravicami in obveznostmi v skladu z odstavkom 5 člena 308
 konvencije in odstavkom 13 resolucije II;
 (c) nadzor usklajenosti z delovnimi načrti za raziskovanje, odobrenimi v obliki pogodb;
 (d) spremljanje in proučevanje trendov ter razvoja, ki se nanašajo na rudarske dejavnosti na globokomorskem dnu,
 vključno z redno analizo pogojev na svetovnem trgu kovin in ceno kovin, trendi in pričakovanji;
 (e) proučevanje možnega vpliva proizvodnje rud iz Cone na gospodarstva držav v razvoju kopenskih proizvajalk teh
 rud, ki bodo verjetno najresneje prizadete, z namenom, da bi zmanjšali njihove težave in jim pomagali pri njihovi
 gospodarski prilagoditvi ob upoštevanju dela, ki ga je v zvezi s tem opravila Pripravljalna komisija;
 (f) sprejem pravil, predpisov in postopkov, potrebnih za vodenje dejavnosti v Coni, tako kot se te razvijajo. Kljub
 določilom (b) in (c) odstavka 2 člena 17 aneksa III konvencije morajo biti takšna pravila, predpisi in postopki
 upoštevati pogoje tega sporazuma, podaljšano zakasnitev komercialnega globokomorskega rudarjenja in verjetno
 hitrost dejavnosti v Coni;
 (g) prejem pravil, predpisov in postopkov, ki vključujejo uporabne standarde, predpisane za varovanje in ohranjanje
 morskega okolja;
 (h) pospeševanje in spodbujanje znanstvenega raziskovanja morja glede na dejavnosti v Coni ter zbiranja in širjenja
 dosežkov takšnih raziskav in analiz, kadar so ti na voljo, s posebnim poudarkom na raziskovanju, ki se nanaša
 na vpliv dejavnosti v Coni na okolje;
 ---pagebreak--- 378 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 (i) pridobivanje znanstvenega znanja in spremljanje razvoja morske tehnologije glede na dejavnosti v Coni, predvsem
 tehnologije, ki se nanaša na varovanje in ohranjanje morskega okolja;
 (j) ocena razpoložljivih podatkov, ki se nanašajo na iskanje in raziskovanje;
 (k) pravočasna izdelava pravil, predpisov in postopkov za izkoriščanje, vključno s tistimi, ki se nanašajo na varovanje
 in ohranjanje morskega okolja.
 6. (a) Vlogo za odobritev delovnega načrta za raziskovanje obravnava Svet po prejemu priporočila vloge, ki ga
 posreduje Pravna in tehnična komisija. Obravnava vloge za odobritev delovnega načrta za raziskovanje mora
 biti v skladu z določili konvencije, vključno z njenim aneksom III in s tem sporazumom ter pod naslednjimi
 pogoji:
 (i) za delovni načrt za raziskovanje, predložen v imenu države ali pravnega subjekta ali kakršne koli sestavne
 enote takšnega subjekta, navedenega v (ii) ali (iii) (a) odstavka 1 resolucije II, ki ni registrirani pionirski
 investitor, ki je že izvajal znatne dejavnosti v Coni pred začetkom veljavnosti konvencije, ali pa naslednik
 njegovih upravičenj, velja, daje v skladu s finančnimi in tehničnimi pogoji, ki so potrebni za odobritev
 delovnega načrta, če država ali države, ki zanj jamčijo potrdijo, da je investitor porabil znesek v vrednosti
 najmanj 30 milijonov USD za raziskovanje in raziskovalne dejavnosti ter porabil najmanj 10 % tega
 zneska za krajevno določitev, pregled in oceno sektorja, na katerega se delovni načrt nanaša. Če delovni
 načrt sicer ustreza zahtevam konvencije in katerim koli pravilom, predpisom in postopkom, sprejetim v
 skladu z njo, ga odobri Svet v obliki pogodbe. Določila odstavka 11 poglavja 3 tega aneksa se razlagajo
 in uporabljajo skladno s tem;
 (ii) kljub določilom (a) odstavka 8 resolucije II lahko registrirani pionirski investitor zahteva odobritev
 delovnega načrta za raziskovanje v 36 mesecih po začetku veljavnosti konvencije. Delovni načrt za
 raziskovanje sestavljajo dokumenti, poročila in drugi podatki, predloženi Pripravljalni komisiji tako pred
 kot po registraciji, ter potrdilo o izpolnjenih obveznostih, sestavljeno iz poročila o dejanskem
 izpolnjevanju obveznosti po režimu pionirskega investitorja, ki ga izda Pripravljalna komisija v skladu z
 (a) odstavka 11 resolucije II. Za takšen delovni načrt velja, da je odobren. Tako odobreni delovni načrt ima
 obliko pogodbe, sklenjene med Oblastjo in registriranim pionirskim investitorjem v skladu z delom XI in
 tem sporazumom. Taksa 250 000 USD, plačana v skladu z (a) odstavka 7 resolucije II, se nanaša na fazo
 raziskovanja v skladu z odstavkom 3 poglavja 8 tega aneksa. Odstavek 11 poglavja 3 tega aneksa se tudi
 tako razlaga in uporablja;
 (iii) v skladu z načelom nediskriminacije mora pogodba z državo ali pravnim subjektom ali katerim koli
 sestavnim delom takšnega subjekta, navedenega v (i) pododstavka (a), vsebovati aranžmaje, ki so podobni
 in ne manj ugodni od tistih, o katerih je dogovorjeno s katerim koli registriranim pionirskim investitorjem,
 navedenim v (ii) pododstavka (a). Če so kateri koli od držav ali pravnih subjektov, navedenih v (i)
 pododstavka (a), podeljeni ugodnejši aranžmaji, se mora Svet dogovoriti za podobne in ne manj ugodne
 aranžmaje glede na pravice in obveznosti, ki jih prevzamejo registrirani pionirski investitorji, navedeni v
 (ii) pododstavka (a), pod pogojem, da takšni aranžmaji ne vplivajo na interese Oblasti ali pa vanje ne
 posegajo;
 (iv) država, ki jamči za vlogo za delovni načrt v skladu z določbami (i) ali (ii) pododstavka (a), je lahko država
 pogodbenica ali država, ki ta sporazum uporablja začasno v skladu s členom 7, ali pa država, ki je članica
 Oblasti na začasni osnovi v skladu z odstavkom 12;
 (v) pododstavek (c) odstavka 8 resolucije II se razlaga in uporablja v skladu s (iv) pododstavka (a).
 (b) Odobritev delovnega načrta za raziskovanje mora biti v skladu z odstavkom 3 člena 153 konvencije.
 7. Vlogo za odobritev delovnega načrta spremljata ocena možnih vplivov predlaganih dejavnosti na okolje in opis
 programa oceanografskih in ekoloških študij v skladu s pravili, predpisi in postopki, ki jih je sprejela Oblast.
 8. Vloga za odobritev delovnega načrta za raziskovanje se s pridržkom (i) ali (ii) pododstavka (a) odstavka 6
 obravnava v skladu s postopki, določenimi v odstavku 11 poglavja 3 tega aneksa.
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 379
 9. Delovni načrt za raziskovanje se odobri za dobo petnajstih let. Ob izteku delovnega načrta za raziskovanje zaprosi
 izvajalec za delovni načrt za izkoriščanje, če tega ni že storil ali pridobil podaljšanja delovnega načrta za raziskovanje.
 Izvajalci lahko zaprosijo za takšna podaljšanja rokov za obdobja največ 5 let za vsak načrt. Takšna podaljšanja se
 odobrijo, če si je izvajalec prizadeval v dobri veri izpolniti zahteve delovnega načrta, vendar pa zaradi vzrokov, na
 katere ni mogel vplivati, ni mogel izpolniti potrebnih pripravljalnih del za prehod na stopnjo izkoriščanja, ali pa če
 prevladujoče gospodarske okoliščine ne upravičujejo prehoda na stopnjo izkoriščanja.
 10. Pridržani sektor za Oblast v skladu s členom 8 aneksa III konvencije se določi v povezavi z odobritvijo vloge
 za delovni načrt za raziskovanje ali odobritvijo vloge za delovni načrt za raziskovanje in izkoriščanje.
 11. Kljub določilom odstavka 9 pa odobreni delovni načrt za raziskovanje, za katerega jamči le ena država, ki
 začasno uporablja ta sporazum, preneha veljati, če takšna država preneha začasno uporabljati ta sporazum in ni
 postala članica na začasni osnovi v skladu z odstavkom 12 ali pa ni postala država pogodbenica.
 12. Ob začetku veljavnosti tega sporazuma lahko države in subjekti, navedeni v členu 3 tega sporazuma, ki ga
 začasno uporabljajo v skladu s členom 7 in za katere ne velja, še naprej ostanejo člani Oblasti na začasni osnovi do
 začetka njegove veljavnosti za te države in subjekte v skladu z naslednjimi pododstavki:
 (a) če začne ta sporazum veljati pred 16. novembrom 1996, lahko takšne države in subjekti še naprej sodelujejo kot
 člani Oblasti na začasni osnovi, tako depozitarja sporazuma obvestijo o svojem namenu, da bodo sodelovali kot
 člani na takšni osnovi. To članstvo preneha bodisi 16. novembra 1996 ali ob začetku veljavnosti tega sporazuma
 in konvencije za takšnega člana, odvisno od tega, kaj se zgodi prej. Svet lahko na zahtevo prizadete države ali
 subjekta takšno članstvo podaljša po 16. novembru 1996 za nadaljnje obdobje ali obdobja, ki niso daljša od skupaj
 dveh let, če je Svet prepričan, da si prizadeta država ali subjekt v dobri veri prizadeva postati pogodbenica tega
 sporazuma in konvencije;
 (b) če ta sporazum začne veljati po 15. novembru 1996, lahko takšne države in subjekti zaprosijo Svet, da jim
 omogoči neprekinjeno članstvo v Oblasti na začasni osnovi za obdobje ali obdobja, ki ne trajajo dlje kot do
 16. novembra 1998. Svet lahko takšno članstvo odobri z veljavnostjo od datuma zahteve, če je prepričan, da si
 država ali subjekt v dobri veri prizadeva postati pogodbenica tega sporazuma in konvencije;
 (c) države in subjekti, člani Oblasti na začasni osnovi, uporabljajo v skladu s pododstavkom (a) ali (b) določbe dela
 XI in tega sporazuma v skladu s svojimi državnimi ali notranjimi zakoni, predpisi in letnimi proračunskimi sredstvi
 ter imajo enake pravice in obveznosti kot druge članice, vključno z:
 (i) obveznostjo, da prispevajo v administrativni proračun Oblasti v skladu z lestvico prispevkov;
 (ii) pravico, da jamčijo za vlogo za odobritev delovnega načrta za raziskovanje. V primeru pravnih subjektov,
 katerih sestavni deli so fizične ali pravne osebe z državljanstvom več kot ene države, se delovni načrt za
 raziskovanje ne odobri, če niso vse države, katerih fizične ali pravne osebe sestavljajo te subjekte, države
 pogodbenice ali članice na začasni osnovi;
 (d) kljub določbam odstavka 9 pa odobreni delovni načrt za raziskovanje, ki ima obliko pogodbe, in katerega je v
 skladu z (ii) pododstavka (c) jamčila država, ki je bila članica na začasni osnovi, preneha veljati, če takšno članstvo
 preneha in država ali subjekt ni postal država pogodbenica;
 (e) če takšna članica ni plačala svojih odmerjenih prispevkov ali sicer ni izpolnjevala svojih obveznosti v skladu s tem
 odstavkom, njeno članstvo na začasni osnovi preneha.
 13. Sklicevanje v členu 10 aneksa III konvencije na izvajanje, ki ni bilo zadovoljivo, se razlaga tako, da izvajalec ni
 izpolnil zahtev odobrenega delovnega načrta, čeprav ga je Oblast na to pisno opozorila ali opozarjala.
 14. Oblast ima svoj lastni proračun. Do konca leta, ki sledi letu, v katerem začne ta sporazum veljati, se
 administrativni stroški Oblasti krijejo iz proračuna Združenih narodov. Po tem pa administrativne stroške Oblasti
 krijejo odmerjeni prispevki njenih članic, vključno s katerimi koli članicami na začasni osnovi v skladu z (a) člena 171
 ---pagebreak--- 380 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 in členom 173 konvencije in tega sporazuma, dokler nima Oblast zadostnih sredstev iz drugih virov za pokritje teh
 stroškov. Oblast ne izvaja pooblastila iz odstavka 1 člena 174 konvencije o izposojanju sredstev za financiranje
 svojega administrativnega proračuna.
 15. Oblast v skladu z (ii) pododstavka (o) odstavka 2 člena 162 konvencije izdela in sprejme pravila, predpise in
 postopke po načelih iz poglavja 2, 5, 6, 7 in 8 tega aneksa kot tudi vsa dodatna pravila, predpise in postopke, ki so
 potrebni za pospešitev odobritve delovnega načrta za raziskovanje in izkoriščanje v skladu z naslednjimi pododstavki:
 (a) svet lahko to stori, ko presodi, da so potrebna vsa ali nekatera od takšnih pravil, predpisov ali postopkov za
 izvajanje dejavnosti v Coni ali kadar ugotovi, da se bliža komercialno izkoriščanje, ali na zahtevo države, katere
 državljan namerava zaprositi za odobritev delovnega načrta za izkoriščanje;
 (b) če da zahtevo država, navedena v pododstavku (a), Svet v skladu z (o) odstavka 2 člena 162 konvencije sprejme
 takšna pravila, predpise in postopke v dveh letih po zahtevi;
 (c) če Svet v predpisanem času ne izdela pravil, predpisov in postopkov, ki se nanašajo na izkoriščanje, in je v
 postopku vloga za odobritev delovnega načrta za izkoriščanje, mora Svet vsaj obravnavati in začasno odobriti
 takšen delovni načrt, ki temelji na določbah konvencije in na katerem koli od pravil, predpisov in postopkov, ki
 jih je Svet začasno sprejel, ali na osnovi v konvenciji vsebovanih norm ter pogojev in načel iz tega aneksa in
 upoštevaje načelo nediskriminacije med izvajalci.
 16. Osnutke pravil, predpisov in postopkov ter vseh priporočil, ki se nanašajo na določbe dela XI, kot jih vsebujejo
 poročila in priporočila Pripravljalne komisije, Oblast upošteva pri sprejetju pravil, predpisov in postopkov v skladu
 z delom XI tega sporazuma.
 17. Ustrezne določbe poglavja 4 dela XI konvencije se razlagajo in uporabljajo v skladu s tem sporazumom.
 POGLAVJE 2
 PODJETJE
 1. Sekretariat Oblasti opravlja naloge Podjetja, dokler le-to ne začne delovati neodvisno od Sekretariata. Generalni
 sekretar Oblasti izmed osebja Oblasti imenuje začasnega generalnega direktorja, ki nadzoruje opravljanje teh nalog
 Sekretariata.
 Te naloge so:
 (a) spremljanje in pregled trendov in razvoja globokomorskega rudarjenja, vključno z redno analizo pogojev na
 svetovnem trgu ter cen kovin, trendi in pričakovanji;
 (b) ocena dosežkov izvajanja znanstvenega raziskovanja morja glede na dejavnosti v Coni s posebnim poudarkom
 na raziskovanju vpliva dejavnosti v Coni na okolje;
 (c) ocena razpoložljivih podatkov, ki se nanašajo na iskanje in raziskovanje, vključno z merili za takšne dejavnosti;
 (d) ocena tehnološkega razvoja, potrebnega za dejavnosti v Coni, predvsem tehnologije, ki se nanaša na varovanje
 in ohranjanje morskega okolja;
 (e) ovrednotenje informacij in podatkov, ki se nanašajo na sektorje, pridržane za Oblast;
 (f) ocena pristopov do poslov skupnih vlaganj;
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 381
 (g) zbiranje informacij o razpoložljivi usposobljeni delovni sili;
 (h) proučevanje načinov vodstvene politike pri upravljanju Podjetja na različnih stopnjah njegovega delovanja.
 2. Podjetje izvaja svoja začetna globokomorska rudarska dela preko skupnih vlaganj. Ob odobritvi delovnega načrta
 za izkoriščanje za pravni subjekt, ki ni Podjetje, ali ko Svet sprejme vlogo za posel skupnih vlaganj s Podjetjem, se
 o vsebini delovanja Podjetja Svet odloči neodvisno od Sekretariata Oblasti. Če so posli skupnih vlaganj s Podjetjem
 skladni z zdravimi komercialnimi načeli, izda Svet v skladu z 2. odstavkom 170. člena konvencije navodilo, ki
 zagotavlja takšno neodvisno delovanje.
 3. Obveznost držav pogodbenic, da financirajo eno rudarsko polje Podjetja v skladu z odstavkom 3 člena 11 aneksa
 IV konvencije, ne velja in države pogodbenice niso dolžne financirati del na nobenem rudarskem polju, ki jih izvaja
 Podjetje ali v okviru njegovih aranžmajev skupnih vlaganj.
 4. Za Podjetje veljajo obveznosti, ki se uporabljajo za izvajalce. Kljub določilom odstavka 3 člena 153 in odstavka
 5 člena 3 aneksa III konvencije ima delovni načrt za Podjetje ob odobritvi obliko pogodbe, sklenjene med Oblast jo
 in Podjetjem.
 5. Izvajalec, ki je prispeval določeni sektor za Oblast kot pridržani sektor, ima pravico, da prvi odkloni vstop v
 aranžma skupnih vlaganj s Podjetjem za raziskovanje in izkoriščanje tega sektorja. Če Podjetje ne predloži vloge za
 delovni načrt za dejavnosti glede na takšen pridržani sektor v petnajstih letih od začetka svojega delovanja neodvisno
 od Sekretariata Oblasti ali v petnajstih letih od dne, ko je bil ta sektor pridržan za Oblast, kar je kasneje, ima izvajalec,
 ki je sektor prispeval, pravico zaprositi za delovni načrt za ta sektor, če v dobri veri ponuja, da bo Podjetje vključil
 kot partnerja v skupnih vlaganjih.
 6. Odstavek 4 člena 170, aneks IV in druge določbe konvencije, ki se nanašajo na Podjetje, se razlagajo in uporabljajo
 v skladu s tem poglavjem.
 POGLAVJE 3
 ODLOČANJE
 1. Skupščina določa splošno politiko Oblasti v sodelovanju s Svetom.
 2. V organih Oblasti se praviloma odloča s konsenzom.
 3. Če so bila izčrpana vsa prizadevanja za odločanje s konsenzom, se o vprašanjih postopka v Skupščini odloča z
 glasovanjem večine članov, ki so navzoči in glasujejo, o vsebinskih vprašanjih pa odloča dvotretjinska večina članov,
 ki so navzoči in glasujejo, kot je določeno v odstavku 8 člena 159 konvencije.
 4. Odločitve Skupščine o kateri koli zadevi, za katero je pristojen tudi Svet, ali o kateri koli administrativni,
 proračunski ali finančni zadevi temeljijo na priporočilih Sveta. Če za kakšno zadevo Skupščina ne sprejme priporočila
 Sveta, zadevo vrne Svetu v nadaljnje obravnavanje. Svet ponovno obravnava zadevo z vidika stališč, ki jih je izrazila
 Skupščina.
 5. Če so bila izčrpana vsa prizadevanja za odločanje s konsenzom, se o vprašanjih postopka v Svetu odloča z
 glasovanjem večine članov, ki so navzoči in glasujejo, o vsebinskih vprašanjih, razen v primerih, ko konvencija
 predpisuje odločanje s konsenzom v Svetu, pa odloča dvotretjinska večina članov, ki so navzoči in glasujejo, če
 takšnim odločitvam ne nasprotuje večina v kateri od zbornic, na katere se nanaša 9. odstavek. Pri odločanju si Svet
 prizadeva zastopati interese vseh članic Oblasti.
 ---pagebreak--- 382 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 6. Svet lahko odloži odločanje, da bi olajšal nadaljnja pogajanja, kadar je videti, da niso bila izčrpana vsa
 prizadevanja za dosego konsenza o določenem vprašanju.
 6. Odločitve Skupščine ali Sveta, ki se nanašajo na finančne ali proračunske zadeve, temeljijo na priporočilih Odbora
 za finance.
 7. Določbe (b) in (c) odstavka 8 člena 161 konvencije se ne uporabljajo.
 8. (a) Vsaka skupina držav, izvoljenih v skladu z (a) do (c) odstavka 15, se obravnava kot zbornica za namene
 glasovanja v Svetu. Države v razvoju, izvoljene v skladu z (d) in (e) odstavka 15, se za namene glasovanja v
 Svetu obravnavajo kot ena zbornica.
 (b) Pred izvolitvijo članic Sveta določi Skupščina sezname držav, ki izpolnjujejo merila za članstvo v skupinah
 držav iz (a) do (d) odstavka 15. Če država izpolnjuje merila za članstvo v več kot eni skupini, jo lahko za
 izvolitev v Svet predlaga samo ena skupina in pri glasovanju v Svetu predstavlja samo to skupino.
 10. Vsako skupino držav v (a) do (d) odstavka 15 v Svetu predstavljajo tiste članice, ki jih imenuje ta skupina. Vsaka
 skupina imenuje samo toliko kandidatov, kot je število sedežev, ki jih zaseda ta skupina. Kadar je število možnih
 kandidatov v vsaki od skupin, navedenih v (a) do (e) odstavka 15, večje od števila razpoložljivih sedežev v vsaki od
 teh skupin, velja praviloma načelo rotacije. Države članice vsake od teh skupin določijo, kako se bo to načelo
 uporabljalo v teh skupinah.
 11. (a) Svet odobri priporočilo Pravne in tehnične komisije za odobritev delovnega načrta, če dvotretjinska večina
 njegovih članov, ki so navzoči in glasujejo, vključno z večino članov, ki so navzoči in glasujejo v vsaki od
 zbornic Sveta, ne odloči, da delovnega načrta ne odobri. Če Svet o priporočilu za odobritev delovnega načrta
 ne odloča v predpisanem roku, se po koncu tega roka šteje, kot da je Svet priporočilo odobril. Predpisani rok
 je običajno 60 dni, če se Svet ne odloči za daljše obdobje. Če komisija ne priporoča odobritve delovnega načrta
 ali ne izda priporočila, lahko Svet kljub temu odobri delovni načrt v skladu s svojimi pravili postopka za
 odločanje o vsebinskih vprašanjih.
 (b) Določbe (j) odstavka 2 člena 162 konvencije se ne uporabljajo.
 12. V primeru spora v zvezi z zavrnitvijo delovnega načrta za takšen spor veljajo postopki za reševanje sporov,
 določeni v konvenciji.
 13. V Pravni in tehnični komisiji se odločitve sprejemajo z glasovanjem večine članov, ki so navzoči in glasujejo.
 14. Podpoglavji (B) in (C) poglavja 4 dela XI konvencije se razlagajo in uporabljajo v skladu s tem poglavjem.
 15. Svet sestavlja 36 članov Oblasti, ki jih izvoli Skupščina po naslednjem vrstnem redu:
 (a) štirje člani izmed tistih držav pogodbenic, ki so v zadnjih petih letih, za katera so na voljo statistični podatki,
 porabile več kot 2 odstotka vrednosti skupne svetovne porabe ali pa so imele neto uvoz v vrednosti več kot 2
 odstotka vrednosti od skupnega svetovnega uvoza blaga, izdelanega iz kategorij rud, pridobljenih iz Cone, pod
 pogojem, da ti štirje člani vključujejo eno državo iz vzhodnoevropske regije, ki ima največje gospodarstvo na tem
 območju glede na bruto domači proizvod, in državo, ki je imela na dan začetka veljavnosti konvencije največje
 gospodarstvo glede na bruto domači proizvod, če te države želijo biti predstavljene v takšni skupini;
 (b) štirje člani izmed osmih držav pogodbenic, ki so največ vložile v pripravo in izvajanje dejavnosti v Coni, bodisi
 neposredno ali po svojih državljanih;
 (c) štirje člani izmed držav pogodbenic, ki so na osnovi proizvodnje v območjih pod njihovo jurisdikcijo, glavne neto
 izvoznice kategorij rud, pridobljenih iz Cone, vključno z najmanj dvema državama v razvoju, pri katerih izvoz
 takšnih rud znatno vpliva na njihovo gospodarstvo;
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 383
 (d) šest članov izmed držav pogodbenic v razvoju, ki predstavljajo posebne interese. Posebni interesi, ki morajo biti
 predstavljeni, vključujejo interese držav s številnim prebivalstvom, neobalnih držav ali držav z geografsko
 neugodnim položajem, otoških držav, držav, ki so glavne uvoznice kategorij rud, pridobljenih iz Cone, držav, ki
 so možne proizvajalke takšnih rud, in najmanj razvitih držav;
 (e) osemnajst članov, izvoljenih skladno z načelom zagotavljanja pravične geografske zastopanosti mest v Svetu kot
 celoti, pod pogojem, da ima vsaka geografska regija najmanj enega člana, izvoljenega v skladu s tem
 pododstavkom. Geografske regije v ta namen so Afrika, Azija, Vzhodna Evropa, Latinska Amerika, Karibi,
 Zahodna Evropa in drugi.
 16. Določbe odstavka 1 člena 161 konvencije se ne uporabljajo.
 POGLAVJE 4
 REVIZIJSKA KONFERENCA
 Določbe, ki se nanašajo na revizijsko konferenco v odstavku 1, 3 in 4 člena 155 konvencije, se ne uporabljajo. Kljub
 določbam odstavka 2 člena 314 konvencije lahko Skupščina kadar koli na priporočilo Sveta prouči zadeve, navedene
 v odstavku 1 člena 155 konvencije. Za amandmaje k temu sporazumu in XI. delu veljajo postopki iz člena 314, 315
 in 316 konvencije pod pogojem, da se ohranijo načela, režim in druge določbe, navedene v odstavku 2 člena 155
 konvencije, ter da niso prizadete pravice, navedene v 5. odstavku tega člena.
 POGLAVJE 5
 PRENOS TEHNOLOGIJE
 1. Poleg določb člena 144 konvencije veljajo za prenos tehnologije za namene XI. dela naslednja načela:
 (a) podjetje in države v razvoju, ki želijo pridobiti tehnologijo za globokomorsko rudarjenje, si prizadevajo takšno
 tehnologijo pridobiti pod poštenimi in razumnimi komercialnimi pogoji in pogoji na prostem trgu ali z aranžmaji
 skupnih vlaganj;
 (b) če podjetje ali države v razvoju ne morejo pridobiti tehnologije za globokomorsko rudarjenje, lahko Oblast
 zahteva od vseh ali od katerega koli izvajalca in države ali držav, ki zanje jamčijo, da z njo sodelujejo pri
 omogočanju pridobitve tehnologije za globokomorsko rudarjenje za Podjetje ali njihova skupna vlaganja ali pa
 za državo v razvoju ali države, ki si prizadevajo pridobiti takšno tehnologijo pod poštenimi in razumnimi
 komercialnimi pogoji in pogoji, v skladu z učinkovitim varstvom pravic intelektualne lastnine. Države
 pogodbenice se zavežejo v ta namen popolnoma in učinkovito sodelovati z Oblastjo in zagotoviti, da tudi izvajalci,
 za katere jamčijo, v celoti sodelujejo z Oblastjo;
 (c) države pogodbenice praviloma spodbujajo medna- rodno tehnično in znanstveno sodelovanje glede dejavnosti
 v Coni, bodisi med zadevnimi pogodbenicami ali z razvijanjem programov usposabljanja, tehnične pomoči in
 znanstvenega sodelovanja v znanosti o morju in tehnologiji ter varovanjem in ohranjanjem morskega okolja.
 2. Določbe člena 5 aneksa III konvencije se ne uporabljajo.
 POGLAVJE 6
 PROIZVODNA POLITIKA
 1. Proizvodna politika Oblasti temelji na naslednjih načelih:
 (a) razvoj bogastev Cone poteka v skladu z zdravimi komercialnimi načeli;
 (b) za dejavnosti v Coni se uporabljajo določbe Splošnega sporazuma o carinah in trgovini, njegove ustrezne zbirke
 predpisov ter nasledstveni sporazumi ali sporazumi, ki jih nadomestijo;
 ---pagebreak--- 384 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 (c) za dejavnosti v Coni zlasti ni subvencioniranja, razen kolikor to dovoljujejo sporazumi, navedeni v pododstavku
 (b). Subvencioniranje za namene teh načel je določeno v pogojih sporazumov, navedenih v pododstavku (b);
 (d) ni diskriminacije glede rud, pridobljenih iz Cone, in tistih iz drugih virov. Za takšne rude ali za uvoz blaga,
 izdelanega iz takšnih rud, ni prednostnega dostopa do trgov, in sicer predvsem:
 (i) z uporabo carinskih in necarinskih ovir; in
 (ii) če ga dodelijo države pogodbenice za takšne rude ali blago, ki ga izdelajo njihova državna podjetja ali fizične
 ali pravne osebe, ki imajo njihovo državljanstvo ali pa jih nadzorujejo same ali njihovi državljani;
 (e) delovni načrt za izkoriščanje, ki ga odobri Oblast za vsako rudarsko polje, vsebuje pričakovan časovni razpored
 proizvodnje, ki vključuje oceno največjih letnih količin rud, v skladu z delovnim načrtom;
 (f) za reševanje sporov, v zvezi z določbami sporazumov, navedenih v pododstavku (b), velja naslednje:
 (i) kadar so zadevne države pogodbenice pogodbenice teh sporazumov, so jim na voljo postopki, ki jih za
 reševanje sporov določajo takšni sporazumi;
 (ii) kadar ena ali več zadevnih držav pogodbenic niso pogodbenice teh sporazumov, so jim na voljo postopki za
 reševanje sporov, ki so navedeni v konvenciji;
 (g) v okoliščinah, ko je po v pododstavku (b) navedenih sporazumih ugotovljeno, da država pogodbenica daje
 subvencije, ki so prepovedane ali pa imajo za posledico škodljive učinke za interese druge države pogodbenice,
 pa zadevna država pogodbenica ali države pogodbenice ne sprejmejo primernih ukrepov, lahko država
 pogodbenica zaprosi Svet, da ustrezno ukrepa.
 2. Načela iz prvega odstavka ne vplivajo na pravice in obveznosti po kateri koli določbi sporazumov, navedenih v
 (b) odstavka 1, kot tudi ne na sporazume o prosti trgovini in sporazume o carinski uniji v razmerju med državami
 pogodbenicami, ki so pogodbenice v takšnih sporazumih.
 3. Če izvajalec prejme subvencije, ki niso dovoljene po sporazumih, navedenih v (b) odstavka 1, pomeni to kršitev
 bistvenih določil pogodbe, ki sestavlja delovni načrt za izvajanje dejavnosti v Coni.
 4. Vsaka država pogodbenica, ki ima razloge, da verjame, da so kršene zahteve iz (b) do (d) odstavka 1 ali odstavka
 3, lahko sproži postopke za reševanje sporov v skladu s (f) ali (g) odstavka 1.
 5. Država pogodbenica lahko kadar koli opozori Svet na dejavnosti, ki so po njenem mnenju neskladne z zahtevami
 iz (b) do (d) odstavka 1.
 6. Oblast oblikuje pravila, predpise in postopke, ki zagotavljajo izvajanje določb tega poglavja, vključno z ustreznimi
 pravili, predpisi in postopki, ki urejajo odobritev delovnih načrtov.
 7. Določbe odstavka 1 do 7 in 9 člena 151, (q) odstavka 2 člena 162, (n) odstavka 2 člena 165, odstavka 5 člena 6
 aneksa III in člena 7 konvencije se ne uporabljajo.
 POGLAVJE 7
 GOSPODARSKA POMOČ
 1. Politika Oblasti pri pomoči državam v razvoju, ki občutijo resne škodljive učinke na svojih izvoznih zaslužkih
 ali gospodarstvu kot posledica znižanja cen zadevne rude ali obsega izvoza te rude, če takšno znižanje povzročijo
 dejavnosti v Coni, temelji na naslednjih načelih:
 (a) Oblast ustanovi sklad za gospodarsko pomoč iz dela sredstev Oblasti, ki presega potrebna sredstva za kritje
 administrativnih stroškov Oblasti. Na priporočilo Odbora za finance Svet občasno v ta namen določi rezervirani
 znesek. Za ustanovitev sklada za gospodarsko pomoč se uporabljajo le sredstva od plačil, sprejetih od izvajalcev,
 vključno s Podjetjem, ter od prostovoljnih prispevkov;
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 385
 (b) države v razvoju kopenske proizvajalke, na katerih gospodarstvo resno vpliva proizvodnja rud z
 globokomorskega dna, prejemajo pomoč iz sklada za gospodarsko pomoč Oblasti;
 (c) kjer je to primerno, zagotovi Oblast iz sklada pomoč prizadetim državam v razvoju kopenskim proizvajalkam,
 v sodelovanju z obstoječimi globalnimi ali regionalnimi institucijami za razvoj, ki imajo infrastrukturo in znanje
 za izvajanje takšnih programov pomoči;
 (d) obseg in trajanje takšne pomoči se določita od primera do primera. Pri tem je treba upoštevati naravo in veličino
 problemov, na katere naletijo prizadete države v razvoju kopenske proizvajalke.
 2. Odstavek 10 151. člena konvencije se izvaja s po-močjo ukrepov gospodarske pomoči, navedenih v odstavku
 1. Pododstavek (1) odstavka 2 člena 160, (n) odstavka 2 člena 162, (d) odstavka 2 člena 164., pododstavek (f)
 člena 171 in (c) odstavka 2 člena 173 konvencije se tako razlagajo.
 POGLAVJE 8
 FINANČNA DOLOČILA POGODB
 1. Osnova za določitev pravil, predpisov in postopkov za finančna določila pogodb so naslednja načela:
 (a) sistem plačil Oblasti mora biti pravičen tako za izvajalca kot tudi za Oblast in mora zagotavljati izvajalcu primeren
 način za določanje usklajenosti s takšnim sistemom;
 (b) stopnje plačil po sistemu so v okviru obsega tistih, ki prevladujejo pri kopenskem pridobivanju iste ali podobnih
 rud, da bi se tako izognili dajanju umetne konkurenčne prednosti proizvajalcem rud z globokomorskega dna ali
 pa jim vsilili konkurenčno neugoden položaj;
 (c) sistem naj ne bo zapleten in naj ne povzroča večjih administrativnih stroškov za Oblast ali izvajalca. Upošteva
 naj se sprejem sistema pristojbin ali kombinacija sistema pristojbin in delitve dobička. Če je sprejet alternativni
 sistem, ima izvajalec pravico, da izbere sistem, ki je uporaben za njegovo pogodbo. O vsaki naknadni spremembi
 pri izbiri alternativnih sistemov pa se Oblast in izvajalec sporazumno dogovorita;
 (d) letna fiksna pristojbina se plačuje od dne začetka komercialne proizvodnje. Ta pristojbina se lahko kreditira iz
 drugih plačil, obveznih po sistemu, sprejetem v skladu s pododstavkom (c). Znesek pristojbine določi Svet;
 (e) sistem plačil se lahko občasno pregleda z vidika spremenljivih okoliščin. Vse spremembe se uporabljajo na
 nediskriminacijski način. Takšne spremembe lahko veljajo za obstoječe pogodbe le po volji izvajalca. O vsaki
 naknadni spremembi izbire med alternativnimi sistemi se Oblast in izvajalec sporazumno dogovorita;
 (f) spori o razlagi ali uporabi pravil in predpisov, ki temeljijo na teh načelih, se rešujejo po postopkih za reševanje
 sporov, določenih v konvenciji.
 2. Določbe odstavka 3 do 10 člena 13 aneksa III konvencije se ne uporabljajo.
 3. Glede na izvajanje odstavka 2 člena 13 aneksa III konvencije je pristojbina za obravnavo vlog za odobritev
 delovnega načrta, omejenega na eno fazo, bodisi na fazo raziskovanja ali fazo izkoriščanja, 250 000 USD.
 POGLAVJE 9
 ODBOR ZA FINANCE
 1. Ustanovi se Odbor za finance. Odbor sestavlja 15 članov, primerno usposobljenih v finančnih zadevah. Države
 pogodbenice imenujejo kandidate po najvišjih merilih usposobljenosti in osebne integritete.
 ---pagebreak--- 386 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 2. V Odboru za finance ne sme biti več kot en državljan iste države pogodbenice.
 3. Člane Odbora za finance voli Skupščina, pri čemer upošteva potrebo po pravični geografski porazdelitvi in
 zastopanju posebnih interesov. Vsako skupino držav, navedenih v (a), (b), (c) in (d) odstavka 15 poglavja 3 tega aneksa,
 zastopa v Odboru najmanj en član. Dokler Oblast razen odmerjenih prispevkov nima zadostnih sredstev za pokrivanje
 svojih administrativnih stroškov, so člani Odbora predstavniki petih držav, ki finančno največ prispevajo v
 administrativni proračun Oblasti. Nato pa se po en član iz vsake skupine izvoli na predlog članov ustrezne skupine,
 pri čemer se ne posega v možnost, da so tudi drugi člani izvoljeni iz vsake take skupine.
 4. Člani Odbora za finance se izvolijo za pet let z možnostjo ponovne izvolitve za naslednje obdobje.
 5. Ob smrti, nezmožnosti ali odstopu člana Odbora za finance pred iztekom mandata, izvoli Skupščina za
 preostanek obdobja člana iz iste geografske regije ali skupine držav.
 6. Člani Odbora za finance ne smejo imeti finančnega interesa za nobeno dejavnost, ki se nanaša na zadeve, za katere
 je Odbor odgovoren sprejemati priporočila. Tudi po prenehanju svojih funkcij ne smejo razkriti nobenih zaupnih
 informacij, do katerih so prišli med opravljanjem svojih dolžnosti za Oblast.
 7. Skupščina in Svet morata pri svojih odločitvah upoštevati priporočila Odbora za finance o naslednjih vprašanjih:
 (a) osnutki finančnih pravil, predpisov in postopkov organov Oblasti in finančno vodenje ter notranja finančna
 administracija Oblasti;
 (b) odmera prispevkov članic v administrativni proračun Oblasti v skladu z (e) odstavka 2 člena 160 konvencije;
 (c) vse pomembne finančne zadeve, vključno s predlaganim letnim proračunom, ki ga pripravi generalni sekretar
 Oblasti, v skladu s členom 172 konvencije in finančni vidiki izvedbe delovnih programov Sekretariata;
 (d) administrativni proračun;
 (e) finančne obveznosti držav pogodbenic po tem sporazumu in dela XI ter administrativne in proračunske posledice
 predlogov in priporočil, ki vključujejo porabo iz skladov Oblasti;
 (f) pravila, predpisi in postopki o pravični porazdelitvi finančnih in drugih gospodarskih koristi, ki so posledica
 dejavnosti v Coni, ter odločitve v zvezi s tem.
 8. V Odboru za finance se odločitve o vprašanjih postopka sprejemajo z večino članov, ki so navzoči in glasujejo.
 Odločitve o vsebinskih vprašanjih se sprejemajo s konsenzom.
 9. Zahtevi iz (y) odstavka 2 člena 162 konvencije po ustanovitvi pomožnega organa za urejanje finančnih zadev
 je zadoščeno z ustanovitvijo Odbora za finance v skladu s tem poglavjem.
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 387
 ANEKS II
 LISTINA EVROPSKE SKUPNOSTI O FORMALNI POTRDITVI
 Evropska skupnost izraža spoštovanje generalnemu sekretarju Združenih narodov in ji je v čast, da
 deponira listino formalne potrditve Konvencije Združenih narodov z dne 10. decembra 1982 o Zakonu
 o pomorskem mednarodnem pravu in Sporazumu, ki ga je sprejela generalna skupščina Organizacije
 združenih narodov z dne 28. julija 1994 o izvajanju dela XI Konvencije Združenih narodov z dne
 10. decembra 1982 o pomorskem mednarodnem pravu.
 Z deponiranjem te listine je Skupnosti v čast, da sprejema pravice in obveznosti, določene za države v
 Konvenciji in sporazumu, v zvezi z zadevami, za katere so tiste države članice, ki so pogodbenice
 Konvencije, prenesle pristojnost na njo. Priložena je izjava o pristojnostih iz člena 5(1) Priloge IX h
 Konvenciji.
 Skupnost tudi želi izjaviti v skladu s členom 310 Konvencije, da nasprotuje vsaki izjavi ali stališču, ki
 izključujeta ali spreminjata pravni obseg določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem
 mednarodnem pravu in zlasti tistih, ki se nanašajo na ribolovne aktivnosti. Skupnost meni, da Konvencija
 ne priznava pravic in jurisdikcije obalnih držav glede izkoriščanja, ohranjevanja in upravljanja ribolovnih
 virov, razen sedentarnih vrst zunaj njihove izključne gospodarske cone.
 Skupnost si pridržuje pravico do naknadnih izjav o Konvenciji in Sporazumu ter do odgovora do
 bodočih izjav in stališč.
 Skupnost izkorišča priložnost, da znova izreče generalnemu sekretarju Združenih narodov svoje največje
 spoštovanje.
 ---pagebreak--- 388 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 IZJAVA O PRISTOJNOSTI EVROPSKE KOMISIJE GLEDE ZADEV, KI JIH UREJA KONVENCIJA
 ZDRUŽENIH NARODOV O POMORSKEM MEDNARODNEM PRAVU Z DNE
 10. DECEMBRA 1982 IN SPORAZUM O IZVAJANJU DELA XI KONVENCIJE Z DNE
 28. JULIJA 1994
 (Izjava na podlagi člena 5(1) Aneksa IX h Konvenciji in člena 4(4) Sporazuma)
 Člen 5(1) Priloge IX Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu določa, da mora
 listina o formalni potrditvi mednarodne organizacije vsebovati izjavo o posamičnih zadevah, urejenih
 s Konvencijo, glede katerih so njene države članice, ki so stranke Konvencije (1), prenesle pristojnost na
 organizacijo.
 Člen 4(4) Sporazuma o izvajanju dela XI Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem
 pravu z dne 10. decembra 1982 (2) določa, da mora formalna potrditev s strani mednarodne organizacije
 biti v skladu s Prilogo IX Konvencije.
 Evropske skupnosti so bile ustanovljene s Pariško (ESPJ) in Rimsko pogodbo (EGS in Euratom),
 podpisanima 18. aprila 1951 oziroma 25. marca 1957. Ko so jih države podpisnice ratificirale, so začele
 veljati 25. julija 1952 in 1. januarja 1958. Pogodbi sta bili spremenjeni s Pogodbo o Evropski uniji, ki
 je bila podpisana 7. februarja 1992 in ki je začela veljati, ko so jo ratificirale države podpisnice
 1. novembra 1993, in nedavno s Pogodbo o pristopu, ki je bila podpisana 24. junija 1994 v Krfu in ki
 je začela veljati 1. januarja 1995 (3).
 Sedanji člani Skupnosti so Kraljevina Belgija, Kraljevina Danska, Zvezna republika Nemčija, Helenska
 republika, Kraljevina Španija, Republika Francija, Irska, Republika Italija, Veliko vojvodstvo Luksemburg,
 Kraljevina Nizozemska, Republika Avstrija, Republika Portugalska, Republika Finska, Kraljevina Švedska,
 Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske.
 Konvencija Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu in Sporazum o izvajanju dela XI
 Konvencije se v zvezi s pristojnostmi, prenesenih na Evropsko skupnost, uporablja za območja, v katerih
 se uporablja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, in pod pogoji, določenimi v navedeni pogodbi
 in zlasti v njenem členu 227.
 Ta izjava se ne uporablja za območja držav članic, v katerih se navedena pogodba ne uporablja in je brez
 vpliva na take ukrepe in stališča, ki jih lahko sprejmejo zadevne države članice po Konvenciji in
 Sporazumu v imenu in interesu navedenih območij.
 V skladu z določbami, navedenimi zgoraj, ta izjava navaja pristojnost v zadevah, ki jih urejata Konvencija
 in Sporazum, ki so jo države članice po pogodbah prenesle na Skupnost.
 (1) Ko je Skupnost podpisala Konvencijo, je dala potrebno izjavo v skladu s členom 2 Aneksa IX, v kateri je posamično naštela zadeve,
 urejene s to konvencijo, glede katerih so njene države članice prenesle pristojnost na njo.
 (2) Skupnost ga je podpisala 29. julija 1994 in ga začasno uporabljala z veljavnostjo od 16. novembra 1994.
 (3) Pariška pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo je bila registrirana 15. marca 1957 pri sekretariatu
 Združenih narodov pod št. 3729; Rimski pogodbi o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in Evropske skupnosti za
 jedrsko energijo (Euratom) sta bili registrirani 21. aprila oziroma 24. aprila 1958 pod št. 4300 in 4301. Pogodba o Evropski uniji
 je bila registrirana 28. decembra 1993 pod št. 30615; Pristopna pogodba z dne 24. junija 1994 je bila objavljena v Uradnem listu
 Evropskih skupnosti C 241 z dne 29. avgusta 1994.
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 389
 Obseg in izvajanje take pristojnosti Skupnosti sta po svoji naravi predmet neprestanega razvoja in
 Skupnost po potrebi dopolni ali spremeni to izjavo v skladu s členom 5(4) Priloge IX h Konvenciji.
 Skupnost ima izključno pristojnost za nekatere zadeve in deli pristojnost s svojimi državami članicami
 v nekaterih drugih zadevah.
 1. Zadeve, o katerih ima Skupnost izključno pristojnost
 — Skupnost navaja, da so njene države članice glede ohranjevanja in upravljanja z morskimi
 ribolovnimi viri prenesle pristojnost nanjo. Zato ima na tem področju pravico, da sprejema
 ustrezna pravila in predpise (ki jih uveljavljajo države članice) in v okviru svoje pristojnosti
 prevzema zunanje obveznosti s tretjimi državami ali pristojnimi mednarodnimi organizacijami.
 Ta pristojnost se uporablja za vode pod nacionalno jurisdikcijo za ribištvo in za odprto morje.
 Države članice pa imajo pristojnost glede ukrepov v zvezi z izvajanjem jurisdikcije nad plovili,
 dodeljevanjem zastave in registracijo plovil ter uveljavitve kazenskih in administrativnih sankcij,
 kolikor spoštujejo pravo Skupnosti. Pravo Skupnosti tudi določa administrativne sankcije,
 — na podlagi trgovinske in carinske politike ima Skupnost pristojnost glede tistih določb delov X
 in XI Konvencije in Sporazuma z dne 28. julija 1994, ki se nanašajo na mednarodno trgovino.
 2. Zadeve, o katerih Skupnost deli pristojnost z državami članicami
 — glede ribištva je za nekatere zadeve, ki niso neposredno povezane z ohranjevanjem in
 upravljanjem morskih ribolovnih virov, na primer raziskovanje in tehnološki razvoj ter
 sodelovanje pri razvoju, deljena pristojnost,
 — glede določb o pomorskem transportu, varnosti pomorskega transporta in preprečevanja
 onesnaževanja morja, ki jih med drugim vsebujejo deli II, III, V, VII in XII Konvencije, ima
 Skupnost izključno pristojnost zgolj v obsegu, kadar take določbe Konvencije ali pravni
 instrumenti, sprejeti za njeno izvajanje, vplivajo na skupna pravila, ki jih je postavila Skupnost.
 Kadar pravila Skupnosti obstajajo, vendar ni vpliva nanje, zlasti v primerih določb Skupnosti, ki
 vzpostavljajo samo minimalne standarde, imajo države članice pristojnost, brez vpliva na
 pristojnost Skupnosti, da delujejo na tem področju. Sicer pa pristojnost ostaja pri državah
 članicah.
 V dodatku je naveden seznam zadevnih aktov Skupnosti. Obseg pristojnosti Skupnosti, ki izhaja
 iz teh aktov, je treba oceniti s primerjavo podrobnih določb vsakega ukrepa in zlasti v obsegu,
 v katerem te določbe vzpostavljajo skupna pravila;
 — glede določb dela XIII in XIV Konvencije se pristojnost Skupnosti nanaša večinoma na
 spodbujanje sodelovanja pri raziskovanju in tehnološkem razvoju z državami nečlanicami in
 mednarodnimi organizacijami. Aktivnosti, ki jih izvaja Skupnost, tu dopolnjujejo aktivnosti
 držav članic. V tem primeru se pristojnost izvaja s sprejetjem programov, navedenih v dodatku.
 3. Možen vpliv drugih politik Skupnosti
 — Treba je omeniti politike in aktivnosti Skupnosti na področju nadzorovanja nelojalnih
 gospodarskih praks, javnih naročil in industrijske konkurence, kakor tudi na področju razvojne
 pomoči. Te politike so lahko pomembne pri Konvenciji in Sporazumu, zlasti v zvezi z nekaterimi
 določbami delov VI in XI Konvencije.
 ---pagebreak--- 390 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 Dodatek
 AKTI SKUPNOSTI, KI SE NANAŠAJO NA ZADEVE, KI JIH UREJATA KONVENCIJA IN SPORAZUM
 — Na področjih pomorske varnosti in preprečevanja onesnaževanja morja
 Odločba Sveta 92/143/EGS z dne 25. februarja 1992 o radijskih navigacijskih sistemih za Evropo (UL L 59,
 4.3.1992, str. 17)
 Direktiva Sveta 79/115/EGS z dne 21. decembra 1978 o pilotaži plovil v Severnem morju in Rokavskem prelivu
 s piloti za odprto morje (UL L 33, 8.2.1979, str. 32)
 Direktiva Sveta 93/75/EGS z dne 13. septembra 1993 o minimalnih zahtevah za plovila, ki so namenjena v
 pristanišča Skupnosti ali jih zapuščajo in ki prevažajo nevarno blago ali blago, ki onesnažuje morje (UL L 247,
 5.10.1993, str. 19)
 Direktiva Sveta 93/103/ES z dne 23. novembra 1993 o minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtevah pri delu
 na ribiških plovilih (trinajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (UL L 307,
 13.12.1993, str. 1)
 Direktiva Sveta 94/57/ES z dne 22. novembra 1994 o splošnih pravilih in standardih za organizacije za pregled
 in nadzor ladij in za s tem povezane naloge pomorskih uprav (Direktiva o razvrščanju družb) (UL L 319,
 12.12.1994, str. 20)
 Direktiva Sveta 94/58/ES z dne 22. novembra 1994 o minimalni ravni usposabljanja pomorščakov (UL L 319,
 12.12.1994, str. 28)
 Direktiva Sveta 95/21/ES z dne 19. junija 1995 o uveljavitvi mednarodnih standardov za varnost ladij,
 preprečevanje onesnaževanja ter pogojev za življenje in delo na ladjah, ki uporabljajo pristanišča Skupnosti in
 plovejo v vodah v pristojnosti držav članic (pomorska inšpekcija) (UL L 157, 7.7.1995, str. 1)
 Direktiva Sveta 96/98/ES z dne 20. decembra 1996 o pomorski opremi (UL L 46, 17.2.1997, str. 25)
 Uredba Sveta (EGS) št. 613/91 z dne 4. marca 1991 o prenosu ladij iz enega registra v drugega znotraj Skupnosti
 (UL L 68, 15.3.1991, str. 1) in Uredba Komisije (EGS) št. 2158/93 z dne 28. julija 1993 o uporabi sprememb
 Mednarodne konvencije o varstvu človeškega življenja na morju, 1974, in Mednarodne konvencije o
 preprečevanju onesnaževanja morja z ladij, 1973, za namen Uredbe Sveta (EGS) št. 613/91 (UL L 194, 3.8.1993,
 str. 5)
 Uredba Sveta (ES) št. 2978/94 z dne 21. novembra 1994 o izvajanju Resolucije Mednarodne pomorske
 organizacije (IMO) A.747(18) o izmeritvi balastnih prostorov na tankerjih z ločenimi balastnimi tanki (UL L 319,
 12.12.1994, str. 1)
 Uredba Sveta (ES) št. 3051/95 z dne 8. decembra 1995 o varnem upravljanju ro-ro potniških trajektov (UL L 320,
 30.12.1995, str. 14)
 — Na področju varovanja in ohranjevanja morskega okolja del XII Konvencije
 Odločba Sveta 81/971/EGS z dne 3. decembra 1981 o uvedbi informacijskega sistema Skupnosti za nadzor in
 zmanjševanje onesnaževanja zaradi izpusta ogljikovodikov v morje (UL L 355, 10.12.1981, str. 52)
 Odločba Sveta 86/85/EGS z dne 6. marca 1986 o uvedbi informacijskega sistema Skupnosti za nadzor in
 zmanjševanje onesnaževanja zaradi razlitja ogljikovodikov in drugih škodljivih snovi v morje (UL L 77,
 22.3.1986, str. 33)
 Direktiva Sveta 75/439/ES z dne 16. junija 1975 o odlaganju odpadnih olj (UL L 194, 25.7.1975, str. 23)
 Direktiva Sveta 75/442/EGS z dne 15. julija 1975 o odpadkih (UL L 194, 25.7.1975, str. 39)
 Direktiva Sveta 76/160/EGS z dne 8. decembra 1975 o kakovosti kopalne vode (UL L 31, 5.2.1976, str. 1)
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 391
 Direktiva Sveta 76/464/EGS z dne 4. maja 1976 o onesnaževanju zaradi odvajanja posameznih nevarnih snovi
 v vodno okolje Skupnosti (UL L 129, 18.5.1976, str. 23)
 Direktiva Sveta 78/176/EGS z dne 20. februarja 1978 o odpadkih iz industrije titanovega dioksida (UL L 54,
 25.2.1978, str. 19)
 Direktiva Sveta 79/923/EGS z dne 30. oktobra 1979 o zahtevani kakovosti voda za lupinarje (UL L 281,
 10.11.1979, str. 47)
 Direktiva Sveta 80/779/EGS z dne 15. julija 1980 o mejnih vrednostih kakovosti zraka in priporočenih vrednostih
 žveplovega dioksida in suspendiranih delcev (UL L 229, 30.8.1980, str. 30)
 Direktiva Sveta 82/176/EGS z dne 22. marca 1982 o mejnih vrednostih in zahtevah za kakovost pri izpuščanju
 živega srebra v industriji, ki uporablja kloralkalno elektrolizo (UL L 81, 27.3.1982, str. 29)
 Direktiva Sveta 82/501/EGS z dne 24. junija 1982 o nevarnostih večjih nesreč pri nekaterih industrijskih
 aktivnostih (UL L 230, 5.8.1982, str. 1)
 Direktiva Sveta 82/883/EGS z dne 3. decembra 1982 o nadzorstvu in spremljanju okolja, ki ga zadevajo odpadki
 iz industrije titanovega dioksida (UL L 378, 31.12.1982, str. 1)
 Direktiva Sveta 82/884/EGS z dne 3. decembra 1982 o mejni vrednosti svinca v zraku (UL L 378, 31.12.1982,
 str. 15)
 Direktiva Sveta 83/513/EGS z dne 26. septembra 1983 o mejnih vrednostih in zahtevah glede kakovosti pri
 izpuščanju kadmija (UL L 291, 24.10.1983, str. 1)
 Direktiva Sveta 84/156/EGS z dne 8. marca 1984 o mejnih vrednostih in zahtevah glede kakovosti pri odvajanju
 živega srebra v industriji, ki ne uporablja kloralkalne elektrolize (UL L 74, 17.3.1984, str. 49)
 Direktiva Sveta 84/360/EGS z dne 28. junija 1984 o boju proti onesnaževanju zraka iz industrijskih obratov
 (UL L 188, 16.7.1984, str. 20)
 Direktiva Sveta 84/491/EGS z dne 9. oktobra 1984 o mejnih vrednostih in zahtevah glede kakovosti pri
 izpuščanju heksaklorocikloheksana (UL L 274 , 17.10.1984, str. 11)
 Direktiva Sveta 85/203/EGS z dne 7. marca 1985 o standardih kakovosti zraka za dušikov dioksid (UL L 87,
 27.3.1985, str. 1)
 Direktiva Sveta 85/337/EGS z dne 27. junija 1985 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na
 okolje (UL L 175, 5.7.1985, str. 40)
 Direktiva Sveta 86/280/EGS z dne 12. junija 1986 o mejnih vrednostih in zahtevah glede kakovosti pri izpuščanju
 nekaterih nevarnih snovi, vključenih v seznam I Priloge Direktive 76/464/EGS (UL L 181, 4.7.1986, str. 16)
 Direktiva Sveta 88/609/EGS z dne 24. novembra 1988 o omejevanju emisij nekaterih onesnaževal v zrak iz velikih
 kurilnih naprav (UL L 336, 7.12.1988, str. 1)
 Direktiva Sveta 89/369/EGS z dne 8. junija 1989 o preprečevanju onesnaževanja zraka iz novih sežigalnic
 komunalnih odpadkov (UL L 163, 14.6.1989, str. 32)
 Direktiva Sveta 89/429/EGS z dne 21. junija 1989 o zmanjševanju onesnaževanja zraka iz obstoječih sežigalnic
 komunalnih odpadkov (UL L 203, 15.7.1989, str. 50)
 Direktiva Sveta 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode (UL L 135, 30.5.1991,
 str. 40)
 Direktiva Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaženjem z nitrati iz kmetijskih
 virov (UL L 375, 31.12.1991, str. 1)
 Direktiva Sveta 91/689/EGS z dne 12. decembra 1991 o nevarnih odpadkih (UL L 377, 31.12.1991, str. 20)
 Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 12. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in
 rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7)
 ---pagebreak--- 392 SL Uradni list Evropske unije 04/Zv. 3
 Direktiva Sveta 92/112/EGS z dne 15. decembra 1992 o postopkih za uskladitev programov za zmanjšanje in
 poznejšo odpravo onesnaževanja zaradi odpadkov iz industrije titanovega dioksida (UL L 409, 31.12.1992,
 str. 11)
 Direktiva Sveta 94/67/ES z dne 16. decembra 1994 o sežiganju nevarnih odpadkov (UL L 365, 31.12.1994,
 str. 34)
 Uredba Sveta (EGS) št. 259/93 z dne 1. februarja 1993 o nadzorovanju in kontroli pošiljk odpadkov znotraj
 Evropske skupnosti, v njo in iz nje (UL L 30, 6.2.1993, str. 1)
 — Na področju raziskovanja in znanstvenega ter tehnološkega sodelovanja v morskem okolju
 Program „Znanost in pomorska tehnologija“
 Program „Okolje in klima“
 Sodelovanje z državami nečlanicami in mednarodnimi organizacijami: Program znanstvenega in tehnološkega
 sodelovanja z državami v razvoju (INCO-DC)
 — Konvencije, katerih pogodbenica je Skupnost
 Konvencija za preprečevanje onesnaževanja morja iz kopenskih virov, Pariz, 4. junija 1974 (Sklep Sveta
 75/437/EGS z dne 3. marca 1975, objavljen v UL L 194 z dne 25.7.1975, str. 5)
 Protokol o spremembi Konvencije za preprečevanje onesnaževanja morja iz kopenskih virov, Pariz,
 26. marca 1986 (Sklep Sveta 87/57/EGS z dne 28. decembra 1986, objavljen v UL L 24, 27.1.1987, str. 47)
 Protokol za varovanje Sredozemskega morja pred onesnaževanjem iz kopenskih virov, Atene, 17. maja 1980
 (Sklep Sveta 83/101/EGS z dne 28. februarja 1983, objavljen v UL L 67, 12.3.1983, str. 1)
 Konvencija za varovanje Sredozemskega morja pred onesnaževanjem in Protokol za preprečevanje onesnaževanja
 Sredozemskega morja s potapljanjem odpadkov z ladij in letal, Barcelona, 16. februarja 1976 (Sklep Sveta
 77/585/EGS z dne 25. julija 1977, objavljen v UL L 240, 19.9.1997, str. 1)
 Protokol o sodelovanju pri boju proti onesnaževanju Sredozemskega morja z nafto in drugimi škodljivimi snovmi
 v sili, Barcelona, 16. februar 1976 (Sklep Sveta 81/420/EGS z dne 19. maja 1981, objavljen v UL L 162,
 19.6.1981, str. 4)
 Konvencija o čezmejnem onesnaževanju zraka na velike razdalje, Ženeva, 13. novembra 1979 (Sklep Sveta
 81/462/EGS z dne 11. junija 1981, objavljen v UL L 171, 27.6.1981, str. 11)
 Protokol z dne 2. in 3. aprila 1982 o posebno zaščitenih območjih v Sredozemlju, Ženeva, 3. april 1982 (Sklep
 Sveta 84/132/EGS z dne 1. marca 1984, objavljen v UL L 68, 10.3.1984, str. 36)
 Sporazum o sodelovanju pri ravnanju z onesnaževanjem Severnega morja z nafto in drugimi nevarnimi snovmi,
 Bonn, 13. september 1983 (Sklep Sveta 84/358/EGS z dne 28. junija 1984, objavljen v UL L 188, 16.7.1984,
 str. 7)
 Sporazum o sodelovanju za varovanje obal in voda severovzhodnega Atlantika pred onesnaževanjem, Lizbona,
 17. oktobra 1990 (Sklep Sveta 93/550/EGS z dne 20. oktobra 1993, objavljen v UL L 267, 28.10.1993, str. 20)
 Baselska konvencija o nadzorovanju čezmejnih prenosov nevarnih odpadkov in njihovo odlaganje, podpisana
 22. marca 1989 v Baslu (Sklep Sveta 93/98/EGS z dne 1. februarja 1993, objavljen v UL L 39, 16.12.1993, str. 1)
 ---pagebreak--- 04/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 393
 PRILOGA III
 MANDAT DELOVNE SKUPINE ZA POMORSKO MEDNARODNO PRAVO
 Delovna skupina za pomorsko mednarodno pravo stalno zasleduje pregled vprašanj, povezanih s
 Konvencijo Združenih narodov za pomorsko mednarodno pravo, ki je začela veljati 16. novembra 1994.
 Njeno delo tlakuje pot za razprave Sveta Evropske unije in tako prispeva k ustvarjanju politik Skupnosti
 na področjih, ki so pomembna za pomorsko mednarodno pravo. Pri pripravi za sestanke Sveta priskrbi
 mnenja Odboru stalnih predstavnikov (in kjer je ustrezno, Političnemu odboru) o združljivosti takih
 politik z mednarodnim pravom in zlasti s Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem
 pravu, bodisi na zahtevo navedenega Odbora ali na svojo pobudo.
 Mandat delovne skupine obsega:
 1. pripravo sklepa Sveta, ki zaključuje Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu in
 Sporazum, ki se nanaša na izvajanje dela XI h Konvenciji;
 2. pripravo izjav, določenih v členu 5(1) in (4) Priloge IX h Konvenciji Združenih narodov o pomorskem
 mednarodnem pravu;
 3. pripravo izjav, določenih v členih 287 in 310 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu;
 4. pripravo osnutka stališč Skupnosti znotraj teles, ustanovljenih na podlagi Konvencije, o vprašanjih v okviru
 pristojnosti Skupnosti;
 5. koordinacijo aktivnosti Skupnosti in njenih držav članic v Mednarodni oblasti za morsko dno in njenih teles ter
 posvetovanja z namenom izdelave osnutka skupnih stališč o vprašanjih splošnega interesa, ki pripadajo skupni
 zunanji in varnostni politiki (SZVP);
 6. priprava osnutkov skupnih stališč o zunanjepolitičnih vprašanjih splošnega interesa glede razvoja pomorskega
 prava in njegovo povratno delovanje na zunanjo politiko Evropske unije;
 7. pregled skladnosti projektov in predlogov, predloženih Svetu, z mednarodnim pravom glede pomorskega prava,
 in zlasti s Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu.
 Stališča o vprašanjih znotraj pristojnosti Skupnosti se sprejemajo po običajnem postopku.
 Vprašanja, ki spadajo pod zunanjo politiko Evropske unije, ureja naslov V Pogodbe o Evropski uniji.