type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 21982D1216(02)
 Decisione n. 2/82 della Commissione mista CEE-Svizzera (transito comunitario), del 15 ottobre 1982, che modifica l'accordo tra la Comunità economica europea e la Confederazione svizzera sull'applicazione della normativa in materia relativa al transito comunitario
 Gazzetta ufficiale n. L 355 del 16/12/1982 pag. 0052 - 0055
 DECISIONE N. 2/82 DELLA COMMISSIONE MISTA CEE-SVIZZERA (transito comunitario) del 15 ottobre 1982 che modifica l'accordo tra la Comunità economica europea e la Confederazione svizzera sull'applicazione della normativa in materia di transito comunitarioLA COMMISSIONE MISTA, visto l'accordo tra la Comunità economica europea e la Confederazione svizzera sull'applicazione della normativa in materia di transito comunitario, in particolare l'articolo 16, paragrafo 3, lettere a) e b), considerando che il regolamento relativo al transito comunitario ha subito talune modifiche tecniche che hanno in particolare per oggetto la soppressione delle referenze al documento TIF, il termine di ripresentazione delle merci, le condizioni di liberazione del garante dai suoi impegni e la dispensa della garanzia nel traffico aereo; considerando, inoltre, che il regolamento che riguarda le disposizioni d'applicazione nonché le misure di semplificazione del regime del transito comunitario ha subito parimenti talune modifiche tecniche concernenti in particolare la soppressione dell'elenco delle compagnie aeree alle quali si applica l'esonero dalla garanzia, le misure rese necessarie dalla soppressione del certificato di circolazione delle merci DD3 e l'applicazione del visto sulle lettere di vettura internazionali che accompagnano le spedizioni inoltrate con i documenti T; considerando che detti regolamenti figurano nelle appendici I e II all'accordo e che di conseguenza è opportuno adattare queste appendici; considerando che dette modifiche rendono necessari taluni adattamenti dell'accordo stesso; considerando che la decisione n. 2/78 della commissione mista ha aggiunto all'accordo un'appendice II A relativa all'introduzione, a titolo sperimentale, di un formulario di dichiarazione di transito comunitario che può essere utilizzato in un sistema di trattamento automatico o elettronico delle informazioni ; che questa appendice II A è stata modificata con la decisione n. 2/79 ; che dette decisioni si applicano sino al 31 dicembre 1982; considerando che è risultato necessario prorogare oltre questa data l'impiego di detto formulario ; che è quindi opportuno rinnovare le decisioni precitate, DECIDE:Articolo 1L'accordo tra la Comunità economica europea e la Confederazione svizzera sull'applicazione della normativa in materia di transito comunitario è modificato come segue: 1) all'articolo 8, è aggiunto il paragrafo seguente: «7. Per i trasporti di cui all'articolo 53, paragrafo 1 e paragrafo 2, primo comma, del regolamento che stabilisce le disposizioni d'applicazione e le misure di semplificazione del regime del transito comunitario (appendice II), e che si concludono in Svizzera, l'esemplare 2 della lettera di vettura internazionale o del bollettino di spedizione colli espressi internazionali deve essere presentato all'ufficio doganale dal quale dipende l'ultima stazione interessata dall'operazione di transito comunitario. L'ufficio vi appone il suo visto previo accertamento che il trasporto di merci è scortato dal (dai) documento(i) di transito comunitario al quale (ai quali) è fatto riferimento»; 2) all'articolo 13, il paragrafo 1 è sostituito dal testo seguente: «1. Non sono applicabili le disposizioni racchiuse tra parentesi quadre riportate nelle appendici I e II ed enumerate qui di seguito: appendice I: articolo 1, paragrafi 4 e 5 ; articolo 2, paragrafo 2, secondo comma ; articoli 3, 4, 10 ; articolo 12, paragrafo 1, ultima frase ; articolo 22, paragrafo 1, ultima frase ; articolo 26, paragrafo 2 ; articolo 29 ; articolo 30, paragrafo 3 ; articolo 32, paragrafo 1, secondo comma e paragrafo 3 ; articolo 39, paragrafo 1, ultima frase ; articolo 41 ; articolo 44, paragrafi 1 e 2 ; articolo 47 ; articolo 48, paragrafo 2 ; articoli 50-53, 55-61; appendice II: Articolo 1, paragrafo 3, paragrafo 6, prima frase e paragrafo 9 ; articolo 2, paragrafo 11 ; articolo 4; articolo 7, paragrafo 3 ; articoli 10-14 ; articolo 15, paragrafo 2 ; articolo 22 ; articolo 24, paragrafo 5, secondo comma, ultima frase ; articoli 27-34 ; articolo 35, lettera a) ; articolo 42, paragrafi 2 e 4 ; articolo 50, lettera a), articolo 50, lettera i), paragrafi 2 e 3, paragrafo 3 bis, secondo comma, seconda frase e paragrafo 5 ; articolo 51 ; articolo 53, paragrafo 2, secondo comma ; articolo 54, secondo comma ; articolo 68, paragrafo 1 ; articolo 68 bis - quinquies ; articolo 74. Nondimeno restano applicabili negli Stati membri gli articoli 4 e 41, l'articolo 44, paragrafi 1 e 2, gli articoli 47 e 50-53 dell'appendice I nonché l'articolo 24, paragrafo 5, secondo comma, ultima frase, gli articoli 27-34, l'articolo 35, lettera a), l'articolo 42, paragrafi 2 e 4, l'articolo 50, lettera a), l'articolo 50, lettera i), paragrafi 2 e 3, paragrafo 3 bis, secondo comma, seconda frase e paragrafo 5, l'articolo 51, l'articolo 53, paragrafo 2, secondo comma l'articolo 54, secondo comma l'articolo 68, paragrafo 1, l'articolo 68 bis - quinquies e l'articolo 74 dell'appendice II». Articolo 2L'appendice I dell'accordo è modificata come segue: 1) all'articolo 1, paragrafo 3, il testo della lettera b) è sostituito dal testo seguente: «b) Le merci contemplate dal trattato che istituisce la Comunità europea del carbone e dell'acciaio, che sono in libera pratica nella Comunità conformemente al trattato stesso, denominate in appresso "merci comunitarie"»; 2) il seguente paragrafo è aggiunto all'articolo 1: «[5. Le disposizioni del trattato che istituisce la Comunità economica europea relative alla libera circolazione delle merci si applicano alle merci che, a norma dell'articolo 1, paragrafo 2, lettera b), circolano conformemente alla procedura del transito comunitario esterno e che non sono state esportate a destinazione di paesi terzi, a condizione che sia presentato un documento di transito comunitario interno redatto per giustificare il carattere comunitario di tali merci e rilasciato dopo l'espletamento delle formalità doganali d'esportazione relative alle misure comunitarie che hanno richiesto l'esportazione di tali merci verso i paesi terzi]»; 3) all'articolo 7, il paragrafo 1 è sostituito dal testo seguente: «1. In deroga all'articolo 1, il regime di transito comunitario non si applica ai trasporti di merci effettuati sotto scorta di carnet TIR (convenzione TIR) o in quello del Manifesto renano (articolo 9 della convenzione riveduta per la navigazione sul Reno) a condizione che tali trasporti abbiano avuto inizio o debbano aver termine all'esterno della Comunità»; 4) all'articolo 7, paragrafo 3, il secondo comma è sostituito dal testo seguente: «Su tale documento di transito comunitario interno dovranno essere indicati il regime e il relativo documento»; 5) l'articolo 15 è soppresso; 6) il seguente paragrafo è aggiunto all'articolo 26: «3. Quando le merci vengono ripresentate all'ufficio di destinazione dopo la scadenza del termine fissato dall'ufficio di partenza e il mancato rispetto del termine è dovuto a circostanze debitamente giustificate con soddisfazione dell'ufficio di destinazione e non imputabili al trasportatore o all'obbligato principale, si considera che quest'ultimo abbia rispettato il termine fissato»; 7) all'articolo 35, il secondo comma è sostituito dal testo seguente: «Il garante è del pari liberato dalle sue obbligazioni alla scadenza di un periodo di dodici mesi dalla data di allibramento della dichiarazione T1, qualora non sia stato avvisato dalle autorità doganali competenti dello Stato membro di partenza del non appuramento del documento T1»; 8) il seguente comma è aggiunto all'articolo 35: «Allorché, entro il termine stabilito dal secondo comma, il garante è stato avvisato dalle autorità doganali competenti del non appuramento del documento T1, gli deve essere notificato anche che egli è tenuto o potrà essere tenuto al pagamento delle somme di cui è garante per l'operazione di transito comunitario in questione. Tale notifica deve pervenire al garante nel termine di tre anni dall'allibramento della dichiarazione T1. In mancanza di tale notifica nel termine suddetto, il garante è del pari liberato dei propri obblighi»; 9) all'articolo 42, il paragrafo 2 è sostituito dal testo seguente: «2. L'articolo 19, paragrafi 2 e 3 e gli articoli 21, 22 e 41 non si applicano ai trasporti di merci per ferrovia»; 10) all'articolo 44, il paragrafo 2 è sostituito dal testo seguente: «2. Il paragrafo 1 non si applica: - quando le merci sono soggette a misure comunitarie che comportino il controllo della loro utilizzazione o destinazione - quando il trasporto delle merci per mare, nel contesto di un unico contratto di trasporto, debba essere seguito oltre il porto di sbarco da un trasporto terrestre o fluviale soggetto al regime del transito comunitario, a meno che il trasporto oltre tale porto non debba essere effettuato, in applicazione all'articolo 7, paragrafo 2, sotto il regime del Manifesto renano]»; 11) all'articolo 45, il paragrafo 2 è sostituito dal testo seguente: «2. Nel caso in cui si ricorre ad una procedura di transito comunitario per un trasporto effettuato totalmente o parzialmente per via aerea, non occorre prestare alcuna garanzia a copertura del percorso aereo dei trasporti effettuati da imprese autorizzate ad effettuare negli Stati membri trasporti commerciali con voli regolari o voli non regolari»; 12) all'articolo 51, paragrafo 2, il secondo comma è soppresso; 13) all'articolo 57, paragrafo 1, il testo della lettera a) è sostituito dal testo seguente: «a) per l'attuazione del presente regolamento, ad eccezione degli articoli 1, 5, 6, 20, 21, 22, 26-31, 33, 36, 37 e 40»; 14) all'articolo 57, paragrafo 1, l'ultimo comma è soppresso. Articolo 3L'appendice II all'accordo è modificata come segue: 1) a) il titolo che precede l'articolo 26 è soppresso; b) l'articolo 26 è abrogato; 2) l'articolo 48 è sostituito dal testo seguente: «Articolo 48 Le merci che costituiscono oggetto di un trasporto di cui all'articolo 46, paragrafo 1 o all'articolo 47, paragrafo 1, sono considerate merci che circolano vincolate alla procedura del transito comunitario esterno, a meno che per le merci medesime non venga presentato il certificato di transito comunitario interno T2L rilasciato per comprovare il carattere comunitario delle merci»; 3) l'articolo 50o è sostituito dal testo seguente: «Articolo 50o Le merci che costituiscono oggetto di un trasporto di cui all'articolo 50m, paragrafo 1 o all'articolo 50n, paragrafo 1, sono considerate merci che circolano vincolate alla procedura del transito comunitario esterno, a meno che per le merci medesime non venga presentato un certificato di transito comunitario interno T2L rilasciato per giustificare il carattere comunitario delle merci»; 4) all'articolo 53, il paragrafo 2 è sostituito dal testo seguente: «2. In questo caso occorre fare un chiaro riferimento al (ai) documento(i) di transito comunitario utilizzato(i) al momento della compilazione della lettera di vettura internazionale o del bollettino di spedizione colli espressi internazionali rispettivamente nel riquadro 32 o nel riquadro 20 di questi documenti. Tale riferimento deve comportare l'indicazione della specie, dell'ufficio di rilascio, della data e del numero del (dei) documento(i) usato(i). [Inoltre, l'esemplare n. 2 della lettera di vettura internazionale o del bollettino di spedizione colli espressi internazionali deve recare il visto dell'amministrazione ferroviaria dalla quale dipende l'ultima stazione interessata dall'operazione di transito comunitario. Tale amministrazione vi appone il proprio visto dopo aver accertato che il trasporto delle merci è coperto dal (dai) documento(i) di transito comunitario al (ai) quale(i) è fatto riferimento]»; 5) il seguente testo è inserito dopo l'articolo 68 quater: «Disposizioni relative ai vagoni ferroviari [Articolo 68 quinquies Ferme restando le disposizioni applicabili in materia d'importazione temporanea dei vagoni ferroviari, le disposizioni del trattato che istituisce la Comunità economica europea relative alla libera circolazione delle merci si applicano a tutti i vagoni di merci appartenenti ad una compagnia ferroviaria di uno Stato membro della Comunità: a) a condizione che il numero di codice ed il marchio di proprietà (sigla) su di essi apposti ne dimostrino in modo certo il carattere comunitario; b) negli altri casi, su presentazione di un documento di transito comunitario interno]»; 6) l'allegato XIV è soppresso. Articolo 4Le decisioni n. 2/78 e n. 2/79 della commissione mista, prorogate una prima volta dalla decisione n. 1/80 della commissione mista, vengono prorogate sino al 31 dicembre 1984.Articolo 5La presente decisione entra in vigore il 1° gennaio 1983.Fatto a Bruxelles, addì 15 ottobre 1982. Per la Commissione mista Il Presidente F. KLEIN


type: legislation

text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 5.7.2016.
 COM(2016) 442 final
 2016/0204(APP)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o uspostavi Višegodišnjeg okvira Agencije Europske unije za temeljna prava za 2018. – 2022.
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 •Razlozi i ciljevi prijedloga
 Vijeće je 15. veljače 2007. donijelo Uredbu (EZ) br. 168/2007 (Uredba)
 1
 o osnivanju Agencije Europske unije za temeljna prava (Agencija). Agencija je započela s radom 1. ožujka 2007.
 Cilj je Agencije pružiti relevantnim institucijama, tijelima, uredima, agencijama i državama članicama Unije pomoć i stručno znanje o temeljnim pravima pri provedbi prava Unije te podršku kad poduzimaju mjere ili određuju smjer djelovanja unutar svojih područja nadležnosti kako bi potpuno poštovala temeljna prava. Zadaće povjerene Agenciji utvrđene su u članku 4. Uredbe i odnose se na prikupljanje, analizu i širenje pouzdanih i usporedivih informacija i podataka, razvijanje metoda i standarda za poboljšanje usporedivosti, objektivnosti i pouzdanosti podataka na europskoj razini te sastavljanje zaključaka i mišljenja o određenim temama za institucije Unije i države članice. Agencija uz to povećava informiranost javnosti o temeljnim pravima i širi informacije o svojem radu. Agencija obavlja svoje zadaće unutar područja primjene prava Unije. Agencija se pritom poziva na temeljna prava utvrđena u članku 6. Ugovora o Europskoj uniji. Agencija nije zakonodavno ili normizacijsko tijelo. Ona nije ovlaštena odlučivati o zakonitosti akata Unije ili o tome ispunjuju li države članice obveze propisane pravom Unije. Njezin rad od ključne je važnosti za pružanje podataka, pomoći i stručnosti u područjima temeljnih prava u cilju podupiranja donošenja politika na temelju dokaza u cijelom EU-u, a time doprinosi i razvoju kulture temeljnih prava u EU-u.
 U skladu s člankom 5. Uredbe, tematska područja djelovanja Agencije utvrđuju se u petogodišnjem Višegodišnjem okviru. Agencija obavlja svoje zadaće unutar tematskih područja utvrđenih u tom okviru. Višegodišnji okvir nije program rada. Programe rada Agencije svake godine donosi njezin upravni odbor unutar tematskih područja utvrđenih Višegodišnjim okvirom i to nakon što Komisija da svoje mišljenje. Na temelju zahtjeva Europskog parlamenta, Vijeća ili Komisije u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkama (c) i (d) Uredbe, Agencija može raditi izvan tih tematskih područja ako za to ima dovoljno financijskih i ljudskih resursa.
 Ovim prijedlogom nastoji se uspostaviti Višegodišnji okvir za Agenciju za godine 2018. – 2022. u skladu s člankom 5. Uredbe. Trenutačni Višegodišnji okvir (2013. – 2017.) ističe na kraju 2017.
 Petogodišnji Višegodišnji okvir Agencije mora se temeljiti na nizu elemenata propisanih člankom 5. Uredbe, primjerice:
 i. u pripremi prijedloga Komisija se savjetuje s Upravnim odborom;
 ii. Višegodišnji okvir mora biti usklađen s prioritetima Unije, uzimajući u obzir smjernice iz rezolucija Europskog parlamenta i zaključaka Vijeća u području temeljnih prava;
 iii. u Višegodišnjem okviru mora se primjereno voditi računa o financijskim i ljudskim resursima Agencije;
 iv. Višegodišnji okvir mora sadržavati odredbe kojima se osigurava komplementarnost s ovlastima drugih tijela, ureda i agencija Unije, kao i s Vijećem Europe i drugim međunarodnim organizacijama aktivnima u području temeljnih prava;
 v. tematska područja Višegodišnjeg okvira moraju uključivati borbu protiv rasizma, ksenofobije i povezanih oblika netrpeljivosti.
 Komisija je pripremajući ovaj prijedlog uzela u obzir i sljedeća pitanja:
 i. potrebu da se osigura da je Agencija u svojem radu usmjerena na ključna područja uzimajući u obzir njezine financijske i ljudske resurse;
 ii. potrebu da se osigura kontinuitet rada Agencije, posebno s obzirom na to da je važno da Agencija tijekom godina dostavlja relevantne, objektivne, pouzdane i usporedive podatke;
 iii. savjetovanja koja obavlja Agencija te njezine unutarnje i vanjske evaluacije.
 Predložene teme:
 Komisija na temelju navedenog predlaže postupanje u skladu s mišljenjem Upravnog odbora Agencije u kojem se predlaže potvrđivanje prethodnih tematskih područja i uklanjanje isključivanja pravosudne suradnje u kaznenim stvarima i dodavanje upućivanja na policijsku suradnju. Nadalje, u okviru teme povezane s integracijom Roma pojačali bi se aspekti socijalnog uključivanja. Predložena tematska područja za Višegodišnji okvir Agencije za godine 2018. – 2022. stoga su sljedeća:
 (a)
 pristup pravosuđu i žrtve zločina;
 (b)
 jednakost i nediskriminacija;
 (c)
 informacijsko društvo i, posebno, poštovanje privatnosti te zaštita osobnih podataka;
 (d)
 pravosudna i policijska suradnja;
 (e)
 migracije, granice, azil i integracija izbjeglica i migranata;
 (f)
 rasizam, ksenofobija i povezana netrpeljivost;
 (g)
 prava djeteta;
 (h)
 integracija i socijalno uključivanje Roma.
 • Usklađenost s postojećim propisima u tom području politike i drugim politikama Unije
 Trenutačni Višegodišnji okvir (2013. – 2017.) uspostavljen je 11. ožujka 2013. Odlukom Vijeća br. 252/2013/EU
 2
 . U članku 2. te Odluke utvrđena su sljedeća tematska područja:
 (a)
 pristup pravosuđu;
 (b)
 žrtve kriminala, uključujući naknadu žrtvama kriminala;
 (c)
 informacijsko društvo a posebno poštovanje privatnosti i zaštita osobnih podataka;
 (d)
 integracija Roma;
 (e)
 pravosudna suradnja, osim u kaznenim stvarima;
 (f)
 prava djeteta;
 (g)
 diskriminacija na temelju spola, rase, boje kože, etničkog ili socijalnog podrijetla, genetskih obilježja, jezika, vjere ili uvjerenja, političkog ili bilo kakvog drugog mišljenja, pripadnosti nacionalnoj manjini, imovine, rođenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije;
 (h)
 imigracija i integracija migranata, vize i granična kontrola te azil;
 i)
 rasizam, ksenofobija i povezana netrpeljivost.
 Ovim prijedlogom potvrđuje se za sljedeće petogodišnje razdoblje važnost tematskih područja utvrđenih za Agenciju za razdoblje 2013. – 2017. Nije povučena niti jedna tema. Potvrđivanjem postojećih tema osigurat će se kontinuitet i dosljednost rada Agencije. Omogućit će joj se da nastavi s aktivnostima koje su u tijeku i ponovi opsežne studije u tim područjima kako bi poboljšala usporedivosti i utvrdila trendove. Povrh toga, omogućit će joj se da poveća pouzdanost, objektivnost, relevantnost i usporedivost podataka koji su prikupljeni i koji će biti prikupljeni u tim područjima. Agencija će, uz to, moći razviti i povećati svoju stručnost u tim područjima.
 Člankom 5. stavkom 2. točkom (c) propisano je da Višegodišnji okvir mora biti usklađen s prioritetima Unije, uzimajući u obzir smjernice iz rezolucija Europskog parlamenta i zaključaka Vijeća u području temeljnih prava. Pitanja povezana s temeljnim pravima navedena u rezolucijama Europskog parlamenta
 3
 izaključcima Vijeća
 4
 tijekom posljednje tri godine u velikoj mjeri potvrđuju važnost tema predloženih za Višegodišnji okvir 2018. – 2022. Upućuju i na važnost uključivanja policijske suradnje i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima.
 Nadalje, rasizam, ksenofobija i povezani oblici netrpeljivosti i dalje su glavna tema rada Agencije u prijedlogu, što je u skladu s člankom 5. stavkom 2. točkom (b) Uredbe i s potrebom da se podacima i stručnošću Komisiji i državama članicama pruža potporapza provedbu Okvirne odluke Vijeća 2008/913/PUP o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije kaznenopravnim sredstvima
 5
 .
 Uz to, trajnom usmjerenošću na jednakost i borbu protiv diskriminacije, prava djeteta, migraciju i azil, zaštitu osobnih podataka, pristup pravosuđu, prava žrtava i pravosudnu suradnju dodatno će se podržati provedba propisa i politika EU-a u drugim važnim područjima temeljnih prava
 6
 . Integracija Roma i dalje je važan prioritet i područje u kojem Agencija ima još mnogo posla. Isticanje socijalne uključenosti u tom pogledu, kako je predložio Upravni odbor Agencije, u skladu je s promjenama u EU-u u tom području
 7
 .
 Naposljetku, u skladu s člankom 5. stavkom 2. točkom (e) Uredbe, prijedlog uključuje odredbe kojima se osigurava komplementarnost s ovlastima drugih tijela, ureda i agencija Unije, kao i Vijećem Europe i drugim međunarodnim organizacijama aktivnima u području temeljnih prava
 8
 . Najvažnije agencije i tijela Unije za ovaj prijedlog jesu Europski potporni ured za azil (EASO)
 9
 , Europska agencija za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama država članica (FRONTEX)
 10
 , Europski institut za ravnopravnost spolova (EIGE)
 11
 , Europski nadzornik za zaštitu podataka (EDPS)
 12
 , Agencija Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost (ENISA)
 13
 , Ured Europske unije za pravosudnu suradnju (EUROJUST)
 14
 , Europski policijski ured (EUROPOL)
 15
 , Europska policijska akademija (CEPOL)
 16
 , Europska zaklada za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (EUROFOUND)
 17
 i Europska agencija za operativno upravljanje opsežnim informatičkim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA).
 18
 .
 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST
 •Pravna osnova
 Pravna osnova odluke o uspostavi Višegodišnjeg okvira za razdoblje 2018. – 2022. jest članak 352. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). To je bila pravna osnova i za Odluku o uspostavi Višegodišnjeg okvira za 2013. – 2017.
 Treba napomenuti da je pravna osnova za prvi Višegodišnji okvir za 2007. – 2012. bio članak 5. stavak 1. Uredbe o osnivanju Agencije (Uredba Vijeća br. 168/2007). Međutim, ta se pravna osnova ne može više upotrebljavati jer je to sekundarna pravna osnova u smislu presude Suda Europske unije u predmetu C-133/06
 19
 . Pravna osnova za prijedloge Višegodišnjeg okvira trebala bi biti odredba Ugovora. Budući da nema druge (preciznije) odredbe, pravna osnova trebala bi biti osnova za Uredbu Agencije, a ona je donesena na temelju članka 308. bivšeg Ugovora o Europskoj zajednici. Nakon stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona izmijenjena verzija tog članka postala je članak 352. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU)
 •Supsidijarnost
 U članku 5. stavku 1. Uredbe o osnivanju Agencije predviđeno je da Vijeće donosi Višegodišnji okvir Agencije svakih pet godina na prijedlog Komisije i nakon savjetovanja s Europskim parlamentom. Riječ je stoga o obveznoj inicijativi EU-a koja se ponavlja i kojom se omogućuje potvrđivanje ili ažuriranje tematskih područja na koja bi Agencija trebala usmjeriti svoje djelovanje u sljedećem petogodišnjem razdoblju.
 •Proporcionalnost
 Prijedlog je proporcionalan jer slijedi format i područje primjene propisane Uredbom. Komisija u tom smislu nema slobodu. Treba napomenuti i da je Agencija osnovana u cilju razvoja skupa relevantnih, objektivnih, pouzdanih i usporedivih informacija i podataka o pitanjima temeljnih prava na europskoj razini radi upotpunjavanja znanja u područjima obuhvaćenima Višegodišnjim okvirom. Trenutačno ne postoji lakši način da se na jednom mjestu prikupljaju usporedive relevantne informacije o ljudskim pravima iz svih država članica kojima se podupire razvoj politika utemeljenih na dokazima u EU-u u području temeljnih prava. To je potvrđeno vanjskom evaluacijom Agencije provedenom 2012.
 20
 •Odabir instrumenta
 Ne može se odabrati instrument koji će se upotrebljavati. U članku 5. Uredbe propisano je da Višegodišnji okvir Agencije donosi Vijeće na prijedlog Komisije i nakon savjetovanja s Europskim parlamentom.
 U skladu s člankom 352. UFEU-a koji je pravna osnova za prijedlog, Vijeće donosi svoju odluku jednoglasno na prijedlog Komisije i nakon dobivanja suglasnosti Europskog parlamenta.
 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA
 •Ex post evaluacija
 U skladu s člankom 30. stavkom 4. Uredbe, vanjska evaluacija provedena je 2012.
 21
 Nakon evaluacije donesena je pozitivna ocjena primjerenosti pomoći i stručnosti Agencije. Nova vanjska evaluacija bit će provedena 2017. i odnosit će se na napredak i postignuća od posljednje evaluacije. Njome će biti obuhvaćen način na koji je Agencija provodila svoj program rada u skladu s Višegodišnjim okvirom za razdoblje 2013. – 2017. (vidjeti i točku 5. u nastavku za druge mehanizme praćenja, evaluacije i izvješćivanja).
 •Savjetovanje s dionicima i prikupljanje i primjena iskustva
 Uredbom je propisano da se Komisija u pripremi prijedloga Višegodišnjeg okvira mora savjetovati s upravnim odborom Agencije. Komisija je zamolila upravni odbor Agencije na njegovu sastanku od 19. – 20. svibnja 2015. da pripremi temelj za mišljenje koje će se dostaviti Komisiji početkom 2016. Mišljenje o stajalištima upravnog odbora u vezi s revizijom postojećeg Višegodišnjeg okvira dostavljeno je Komisiji 1. ožujka 2016.
 22
 Mišljenje se temelji na razgovorima održanima tijekom sastanka Upravnog odbora u rujnu 2015., ciljanog savjetovanja s dionicima održanog u rujnu 2015., sastanku dionika iz studenoga 2015., mišljenju znanstvenog odbora Agencije i srednjoročnoj reviziji aktivnosti Agencije između 2013. – 2015.
 23
 Komisija se o svom nacrtu prijedloga savjetovala i s Upravnim odborom Agencije na sastanku održanom 19. – 20. svibnja 2016.
 Nakon srednjoročne revizije aktivnosti Agencije od 2013. do 2015. donesen je zaključak o relevantnosti tematskih ciljeva trenutačnog Višegodišnjeg okvira te o potrebi daljnjeg razvoja stručnosti Agencije i objedinjenog skupa podataka u tim područjima. Taj zaključak posebno se temelji na izvješćima o pregledu stanja u kojima su ocijenjena postignuća za svako tematsko područje i navedena preliminarna analiza ostvarenog učinka u različitim tematskim područjima.
 Savjetovanje s ciljanim dionicima
 24
 temeljilo se na upitniku o Višegodišnjem okviru i njegovoj reviziji. Ukupno 86 % ispitanika zaključilo je da su teme iz trenutačnog Višegodišnjeg okvira još relevantne i da bi ih trebalo zadržati u novom Višegodišnjem okviru Agencije za razdoblje 2018. – 2022. To je potvrđeno na sastanku dionika u studenome 2015., u mišljenju Znanstvenog odbora i u mišljenju Upravnog odbora Agencije od 1. ožujka 2016.
 •Procjena učinka
 U članku 5. Uredbe propisano je da tematska područja djelovanja Agencije moraju biti propisana u petogodišnjem Višegodišnjem okviru koji donosi Vijeće na prijedlog Komisije. Trenutačni Višegodišnji okvir (2013. – 2017.) ističe na kraju 2017. Izrada prijedloga novog Višegodišnjeg okvira stoga je obvezna zadaća u skladu s Uredbom koja se ponavlja. Nije izborna. Nadalje, teme iz prethodno Višegodišnjeg okvira i dalje su relevantne. Jedna od njih jest obvezna borba protiv rasizma, ksenofobije i povezanih oblika netrpeljivosti kako je propisano u članku 5. stavku 2. točki (b) Uredbe. Stoga nema mnogo slobode ni u pogledu tema.
 Višegodišnji okvir nema utjecaja na proračun (vidi točku 4.).
 U kompletu alata za bolju regulativu jasno je navedeno da je procjena učinka potrebna samo kada će očekivani gospodarski, okolišni ili društveni učinci djelovanja EU-a vjerojatno biti znatni, što nije slučaj za Višegodišnji okvir. U kompletu alata također je navedeno da procjena učinka nije nužna „kada Komisija ima malo izbora ili kada uopće nema izbora (na primjer, kada Komisija provodi odluke o politici za koje je već provedena procjena učinka)”
 25
 . To se odnosi na Višegodišnji okvir i na Uredbu za koju je provedena procjena učinka kojom je bila obuhvaćena obveza Višegodišnjeg okvira, Komisija nema izbora nego svakih pet godina mora izraditi prijedlog Višegodišnjeg okvira.
 U skladu sa zahtjevima iz smjernica, nepostojanje procjene učinka i obrazloženje istaknuti su u planu prijedloga.
 4.UTJECAJ NA PRORAČUN
 Prijedlog nema izravan utjecaj na proračun EU-a. Višegodišnjim okvirom utvrđuje se tematski okvir unutar kojeg Agencija mora obavljati svoje zadaće. Agencija će razvijati projekte u područjima svojeg Višegodišnjeg okvira i u skladu s ljudskim i financijskim resursima u godišnjem proračunu Agencije koji je donijelo proračunsko tijelo. To će biti detaljno opisano u programskim dokumentima Agencije.
 5.OSTALI ELEMENTI
 •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja
 U skladu s člankom 12. stavkom 6. točkom (a) Uredbe Upravni odbor Agencije donosi program rada Agencije u skladu s Višegodišnjim okvirom nakon donesenog mišljenja Komisije i Znanstvenog odbora. Time se doprinosi osiguravanju usklađenosti djelovanja Agencije s Višegodišnjim okvirom.
 Nadalje, Agencija izrađuje strateški plan za razdoblje obuhvaćeno Višegodišnjim okvirom u kojem utvrđuje svoje ciljeve i očekivane rezultate za svako od tematskih područja. On služi kao smjernica za izradu programskih dokumenata.
 Agencija objavljuje godišnje izvješće o radu u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (g) Uredbe i redovito obavlja unutarnje evaluacije svojeg rada na temelju Višegodišnjeg okvira, strateškog plana i programskih dokumenata. Višegodišnja revizija provedena je u studenome 2015. i njome je obuhvaćeno razdoblje 2013. – 2015.
 26
 Utemeljena je na izvješćima o pregledu stanja za svako od tematskih područja obuhvaćenih Višegodišnjim okvirom i u njoj su prikazana glavna postignuća. Revizijom je dobivena i preliminarna analiza učinka na ostvarenje „ciljeva” i „očekivanih rezultata” predviđenih u strateškom planu Agencije za razdoblje 2013. – 2017.
 27
 za svako tematsko područje. O tome je razgovarao Upravni odbor na svojem sastanku održanom u rujnu 2015. Pregledom stanja i srednjoročnom revizijom doprinijelo se i razmatranju tematskih područja za Višegodišnji okvir Agencije za razdoblje 2018. – 2022.
 Nadalje, kako je navedeno u točki 3., vanjska evaluacija provedena je 2012.
 28
 Nova vanjska evaluacija bit će provedena 2017.
 •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga
 –
 Pristup pravosuđu i žrtve zločina: Ta područja već jesu tematska područja rada Agencije u skladu s Višegodišnjim okvirom za 2013. – 2017. Ona su blisko povezana jer obuhvaćaju put prema učinkovitom pravosuđu za građane. Stoga se mogu ponovno razvrstati u cilju pojednostavnjenja Višegodišnjeg okvira. U Stockholmskom programu istaknuta je potreba za boljim pristupom pravosuđu u EU-u i za boljom potporom žrtvama zločina u EU-u. U svojoj Komunikaciji o Agendi EU-a za pravosuđe za 2020.
 29
 Komisija je spomenula važnost olakšavanja pristupa pravosuđu pod jednakim uvjetima u državama članicama i osiguravanja brzog, pouzdanog i dostojnog lijeka, uključujući „izvansudska” rješenja. U njoj su istaknuti napori EU-a za zaštitu prava žrtava zločina
 30
 i poštovanje prava na učinkovit pravni lijek. Europsko vijeće istaknulo je u svojim Zaključcima od 27. lipnja 2014. o strateškim smjernicama za područje slobode, sigurnosti i pravde da je potrebno još pojednostavniti pristup pravosuđu, promicati učinkovite pravne lijekove i pojačati zaštitu žrtava. Agencija je pozvana da u okviru toga angažira svoje stručnjake. Prethodnih je godina Agencija postupno razvijala svoju stručnost u tom području. Na primjer, objavila je izvješće o žrtvama zločina u EU-u
 31
 , izvješće o ozbiljnom iskorištavanju radne snage
 32
 i opsežne ankete s pitanjima o iskustvima ispitanika kao žrtava kaznenih djela (istraživanje Europske unije o manjinama i diskriminaciji, istraživanje o LGBT osobama , istraživanje o iskustvima Židova i percepcijama antisemitizma, istraživanja o nasilju nad ženama)
 33
 . Agencija je izradila i opća izvješća o pristupu pravosuđu, uključujući pristup u specifičnim okolnostima (npr. tražitelji azila, zaštita podataka, djeca teu vezi sa slobodom poslovanja), objavila je internetske smjernice o tome kome se obratiti za ostvarivanje pravne zaštite (koje će biti uvrštene na portal e-pravosuđe do kraja 2016.) i trenutačno radi na Priručniku o pristupu pravosuđu u Europi
 34
 . Kako bi se Agenciji omogućilo da obavlja svoj posao u tim područjima te da dalje razvija svoju stručnost i gradi skup pouzdanih i usporedivih podataka, ta tematska područja trebalo bi potvrditi u Višegodišnjem okviru za razdoblje 2018. – 2022. To je istaknuto i tijekom unutarnjih evaluacija Agencije i javnog savjetovanja koje je Agencija pokrenula ujesen 2015. u kojem je velika većina ispitanika izjavila da bi trebalo zadržati ista ciljna područja. Zadržavanje tih ciljnih područja podržava Upravni odbor Agencije.
 –
 Jednakost i nediskriminacija: Očekuje se da će Agencija nastaviti prikupljati podatke o diskriminaciji i jednakosti. To je bilo središnje područje Višegodišnjeg okvira za 2013. – 2017. i tako bi trebalo i ostati. Kako bi se pojednostavnio tekst iz prethodnog Višegodišnjeg okvira, trebalo bi govoriti o jednakosti i nediskriminaciji općenito, a ne nabrajati konkretne razloge za diskriminaciju obuhvaćene člankom 21. Povelje Europske unije o temeljnim pravima. Treba napomenuti i da bi se pitanja spola trebala obrađivati samo na temelju bliskog savjetovanja i suradnje s EIGE-om koji ima posebnu ovlast zaprikupljanje podataka o ravnopravnosti spolova i diskriminaciji na temelju spola. Agencija je posljednjih godina objavila niz važnih izvješća o jednakosti i nediskriminaciji (osobe s invaliditetom
 35
 , diskriminacija na osnovi spolne orijentacije
 36
 , stanje jednakosti u EU-u
 37
 ). Istraživanje Europske unije o manjinama i diskriminaciji (EU-MIDIS II)
 38
 redovito će se ponavljati kako bi se mogli utvrditi trendovi. Nadalje, Agencija ima posebnu ulogu u okviru Konvencije o pravima osoba s invaliditetom. Kontinuiran rad Agencije na jednakosti i nediskriminaciji bit će važan za jačanje svijesti o problemima na terenu i za daljnje podupiranje donošenja politike u tom području. Podršku su izrazili i dionici Agencije tijekom savjetovanja te Upravni odbor Agencije.
 –
 Informacijsko društvo i, posebno, poštovanje privatnosti i zaštita osobnih podataka: Digitalnom agendom za Europu
 39
 Europska komisija istaknula je ključnu ulogu informacijskih i komunikacijskih tehnologija, a posebno interneta kao „ključnog medija za gospodarske i društvene aktivnosti: za poslovanje, rad, igru, komunikaciju i slobodno izražavanje.” Taj pristup potvrđen je i u Strategiji jedinstvenog digitalnog tržišta. U Strategiji se posebna pozornost posvećuje njezinu učinku na temeljno pravo slobode izražavanja i informiranja..
 Bit će važno učvrstiti povjerenje i sigurnost na internetu te osigurati pristup mnoštvu informacija, izvora i stajališta. To se može postići rješavanjem pitanja temeljnih prava u kiberprostoru, posebno jačanjem politika za zaštitu i jačanje slobode i pluralizma medija, poticanjem medijske pismenosti, zaštite privatnosti i osobnih podataka te borbom protiv kiberkriminala. EU je poduzeo konkretne inicijative, poput donošenja Direktive o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije
 40
 , Strategije EU-a za kibernetičku sigurnosti
 41
 , razvoja Europskog centra za kibernetički kriminal u okviru Europola, donošenja Direktive o trgovanju ljudima
 42
 i novog zakonodavnog okvira EU-a za zaštitu podataka
 43
 . Uz to, temeljna prava na internetu važan su dio upravljanja internetom.
 Agencija je izradila niz studija u području zaštite podataka poput Priručnik o europskom zakonodavstvu o zaštiti podataka
 44
 i studije o pravnim lijekovima koji su dostupni osobama u vezi s praksama nadzora
 45
 , a trenutačno radi na studiji o utjecaju uporabe biometrijskih podataka na temeljna prava
 46
 . Važno je da Agencija poveća svoju stručnost i prikupi podatke o pitanjima temeljnih prava povezanih s digitalnim svijetom – uključujući medijski sadržaj – i upravljanjem internetom te o problemima na terenu povezanima s provedbom prava EU-a u ovom području. Agencija će blisko surađivati s drugim agencijama EU-a i dionicima u tim područjima, među ostalim s Europkim nadzornikom za zaštitu podataka, Europskim odborom za zaštitu podataka, ENISA-om, eu-LISA-om i Zajedničkim istraživačkim centrom (JRC).
 –
 Pravosudna i policijska suradnja: U svojoj Komunikaciji o Agendi EU-a za pravosuđe za 2020.
 47
 Komisija je istaknula važnost jačanja uzajamnog povjerenja izgradnjom mostova između različitih pravosudnih i administrativnih sustava država članica. To se odnosi na građanska, trgovačka i kaznena pitanja te podrazumijeva poticanje suradnje pravosudnih i upravnih tijela te tijela za provedbu zakona i razvoj minimalnih standarda u cijelom EU-u. Važno je da Agencija može svojim istraživanjima i podacima podupirati inicijative usmjerene na jačanje pravosudne suradnje. Ovo bi tematsko područje stoga trebalo zadržati u Višegodišnjem okviru za razdoblje 2018. – 2022.
 Treba napomenuti da je Vijeće isključilo pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima iz Višegodišnjeg okvira za 2013. – 2017. Međutim, Komisija je bila uključila to područje u svoj prijedlog iz 2011.
 48
 Europski parlament tisto se tako snažno zalagao za uključivanje policijske suradnje i suradnje u kaznenim stvarima u postojeći Višegodišnji okvir Agencije i izrazio je duboko žaljenje što u tom pogledu nije uspio postići dogovor s Vijećem
 49
 . Od stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona, pravosudna suradnja u kaznenim stvarima dio je pravne stečevine EU-a i u tom su području poduzete važne inicijative EU-a, na primjer osnivanje Ureda europskog javnog tužitelja
 50
 i izrada zajedničkih standarda za zaštitu prava osumnjičenih i optuženih osoba u kaznenim postupcima
 51
 . Europsko vijeće istaknulo je u svojim Zaključcima od 27. lipnja 2014. o strateškim smjernicama za područje slobode, sigurnosti i pravde, među ostalim, da je potrebno dalje ulagati napore u jačanje prava osumnjičenih i optuženih osoba u kaznenim postupcima. Agencija je pozvana da u okviru toga angažira svoje stručnjake u t. Nadalje, na kraju 2014. završila je prijelazna faza utvrđena u Ugovoru iz Lisabona za područje pravosuđa. Time su ukinuta ograničenja pravosudne kontrole Suda Europske unije i uloge Komisije kao čuvara Ugovora u području policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima. Podaci i informacije o stanju na terenu stoga su važni kako bi Komisija mogla obavljati svoju ulogu praćenja. Rad Agencije u području kaznenog pravosuđa već se pokazao korisnim, što su pokazalaad hoc istraživanja provedena na zahtjev Komisije (o djeci u kaznenim postupcima
 52
 , o premještaju zatvorenika
 53
 , pravu na tumačenje, prevođenje i obavješćivanje u kaznenim postupcima
 54
 ). Ona bi sada u cijelosti trebala biti dio teme o pravosudnoj suradnji. To je snažno podržao Upravni odbor Agencije u svojem mišljenju, a spomenuto je i u vanjskoj evaluaciji Agencije koja je provedena 2012.
 55
 To vrijedi i za policijsku suradnju koja bi trebala biti izričito spomenuta u Višegodišnjem okviru za razdoblje 2018. – 2022. Važnost jačanja policijske suradnje već je naglasilo Europsko vijeće u svojim zaključcima od 27. lipnja 2014. , a još je jasnija postala nakon terorističkih napada na države članice EU-a tijekom 2015. Dimenzija temeljnih prava od ključne je važnosti u tom pogledu. Komisija je to istaknula u svojoj komunikaciji o Europskom programu sigurnosti
 56
 . U tom području Agencija je pružila i vrijednu potporuna temelju ad-hoc zahtijeva službi Komisije. Na primjer, sastavila je dokument „Dvanaest operativnih pitanja o temeljnim pravima za tijela za provedbu zakona pri obradi podataka iz evidencije imena putnika (PNR)” u okviru pomoći državama članicama da razviju odgovarajuće standarde temeljnih prava pri obradi podataka iz PNR-a. Pojačana policijska suradnja potrebna je i zbog izbjegličke krize koja je prouzročila povećanje trgovanja ljudima i krijumčarenja migranata. Važno je da Agencija može pouzdanim i usporedivim podacima te prikupljanjem najboljih praksi podržavati inicijative u područjima poput suzbijanja krijumčarenja migranata, organiziranog kriminala i terorizma.
 –
 Migracije, granice, azil i integracija izbjeglica i migranata: Zbog naglog povećanja broja tražitelja azila migracija je posljednjih godina postala važan prioritet Komisije, što je istaknuo predsjednik Juncker u govoru o stanju Unije od 9. rujna 2015. i što dokazuje donošenje Europskog migracijskog programa u svibnju 2015.
 57
 te brojne inicijative koje je Komisija već poduzela ili će poduzeti u tome području. U tim okolnostima i uzimajući u obzir povećanje migracijskih tokova prema EU-u, rad Agencije od ključne je važnosti za isticanje problema na terenu. Agencija bi trebala nastaviti raditi na prikupljanju podataka na tu temu u suradnji s drugim agencijama EU-a, ponajprije EASO-om i FRONTEX-om. Agencija je posljednjih godina već objavila niz izvješća (npr. „vraćanje / premještaj ugrožene djece koja su državljani EU-a”, „socijalno uključivanje i sudjelovanje migranata u društvu”, „alternative zadržavanju tražitelja azila i osoba u postupku vraćanja”, „troškovi isključivanja iz zdravstvene skrbi – slučaj migranata bez zakonitog boravka”, „temeljna prava na kopnenim granicama: nalazi s odabranih graničnih prijelaza Europske unije”, „zakoniti kanali ulaska u EU-u osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita: paket alata”, „temeljna prava u zračnim lukama i na kopnenim granicama”, „priručnik o europskom pravu u područja azilu, granica i useljavanja”)
 58
 i sudjelovala je u aktivnostima osposobljavanja graničnih policajaca u području temeljnih pravau suradnji s FRONTEX-om. Objavljuje i redovite zbirke podataka o trenutačnom stanju migracije u EU-u
 59
 . Kada je riječ o integraciji migranata (uključujući izbjeglice), Agencija će tijekom 2016. i 2017. provoditi dva glavna projekta za integraciju migranata. Prvi je drugi krug istraživanja EU-a o manjinama i diskriminaciji (EU-MIDIS II) kojim će se omogućiti utvrđivanje trendova. Drugo, prikupljanje informacija o nacionalnim i regionalnim/lokalnim politikama o socijalnom uključivanju i sudjelovanju migranata u društvuu okviru Agencijine istraživačke mreže FRANET (SIMPS). Te važne aktivnosti u području diskriminacije migranata i socijalnog uključivanja morat će se nastaviti nakon 2018. Dionici većinom podržavaju kontinuirani rad Agencije na pitanjima migracija. Upravni odbor Agencije pozvao ju je da dalje radi na tim pitanjima.
 –
 Rasizam, ksenofobija i povezana netrpeljivost: ovo tematsko područje mora se uključiti u Višegodišnji okvir u skladu s člankom 5. stavkom 2. točkom (b) same Uredbe. Rasizam, ksenofobija i drugi oblici netrpeljivosti u porastu su u EU-u, na internetu i izvan njega. Sve veći izazovi javljaju se u okviru borbe protiv terorizma i radikalizacije te u području migracija. EU iskorištava zajednički okvir za borbu protiv terorizma i ksenofobije
 60
 što Komisija pomno prati. Na prvom Komisijinu Godišnjem kolokviju o temeljnim pravima izrađen je popis djelovanja za borbu protiv zločina iz mržnje i govora mržnje te za poticanje uključive snošljivosti u EU-u
 61
 . Za vrijeme Kolokvija istaknuto je da nema dovoljno pouzdanih i usporedivih podataka o govoru mržnje. Stoga je važno da Agencija svoju pomoć državama članicama usmjeri na ostvarivanje napretka u tom području, među ostalim razvojem zajedničke metodologije za evidentiranje zločina iz mržnje. Ona bi to trebala činiti u suradnji s Eurostatom. Nadalje, važno je da Agencija redovito ponavlja svoja opsežna istraživanja, poput onog o antisemitizmu, u cilju utvrđivanja trendova i prikuplja skup podataka o mržnji protiv Muslimana i zasebni skup podataka o ksenofobiji u kontekstu migracije.
 –
 Prava djeteta: Promicanje i zaštita prava djeteta uključeni su u Povelju Europske unije o temeljnim pravima i prioritet su za EU. To je bilo važno područje rada Agencije u skladu s Višegodišnjim okvirom za 2013. – 2017. Agencija je objavila brojna istraživanja o pravima djeteta koja su bila važna i za mnoga druga područja politika poput azila i migracija, socijalne uključenosti, pravosuđa, nediskriminacije, rasizma i ksenofobije, nasilja protiv djece, zaštite djece i dobrobiti djece
 62
 . Komisija organizira godišnji Europski forum o pravima djeteta
 63
 i nedavno je poduzela korake u području sustava za zaštitu djece
 64
 i djece koja migriraju
 65
 . Istraživanja i podaci usmjereni na djecu od ključne su važnosti za podupiranje i oblikovanje inicijativa na razini EU-a i nacionalnih inicijativa. Važno je da prava djeteta ostanu jedno od područja rada Agencije u razdoblju 2018. – 2022. kako bi ona mogla prikupljati podatke i pratiti napredak i trendove u pitanjima poput pravosuđa prilagođenog djeci i djece u ranjivim situacijama primjenjujući pokazatelje o pravima djeteta koje je razvila. To je snažno podržao Upravni odbor Agencije.
 –
 Integracija i društveno uključivanje Roma: Integracija Roma očit je prioritet EU-a. U Okviru EU-a za nacionalne strategije integracije Roma do 2020 zahtijeva se od Agencije da u svim državama članicama prikuplja podatke o položaju Roma u pogledu pristupa zapošljavanju, obrazovanju, zdravstvenoj skrbi i stanovanju te da radi s državama članicama na razvoju metoda praćenja kojima se može osigurati usporedna analiza stanja Roma u cijeloj Europi. Agencija je posljednjih godina postala stručna za prikupljanje podataka o Romima, što dokazuju njezina izvješćima o položaju Roma u 11 država članica, o položaju romskih građana EU-a koji se sele i naseljavaju u druge države članice EU-a te istraživanje EU-a o manjinama i diskriminaciji
 66
 . Oba dionika zatražila su zadržavanje Roma kao glavnog prioriteta što je jasno iz rezultata javnog savjetovanja koje je provela Agencija. To je jasno podržao i Upravni odbor Agencije. Agencija bi stoga trebala nastaviti ulagati napore u pružanje podataka svim državama članicama na temelju skupa pokazatelja o integraciji Roma koje će razviti Agencija i kojima se nadopunjuje internetski alat za izvješćivanje koji je razvila Komisija. Socijalnom uključivanju treba posvetiti posebnu pozornost u svjetlu borbe protiv siromaštva i socijalne isključenosti koja je jedan od pet ciljeva strategije rasta Europa 2020. Iskustvo Agencije s prikupljanjem informacija o socijalnoj isključenosti Roma i drugih manjina i ranjivih skupina (na primjer istraživanjima poput EU-MIDIS: istraživanje EU-a o manjinama i diskriminaciji ili projektima poput SIMPS-a: prikupljanje informacija o nacionalnim i regionalnim/lokalnim politikama o socijalnoj uključenosti i sudjelovanju migranata u društvu ) također bi moglo biti korisno za budući rad Agencije, na primjer u kontekstu budućeg istraživanja o temeljnim pravima ili u svjetlu prioriteta EU-a povezanih s budućim europskim stupom socijalnih prava. Trebalo bi nastojati uspostaviti komplementarnost i sinergije s radom drugih dionika, na primjer EUROFOND-a ili Eurostata, jačanjem postojeće suradnje. Treba napomenuti da su sudionici u javnom savjetovanju koje je Agencija provela 2015. i Upravni odbor Agencije u svojem mišljenju o sljedećem Višegodišnjem okviru zatražili da Višegodišnji okvir Agencije bude više usmjeren na socijalno uključivanje. To je zatražio i Europski parlament
 67
 .
 2016/0204 (APP)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o uspostavi Višegodišnjeg okvira Agencije Europske unije za temeljna prava za 2018. – 2022.
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 352.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
 uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta
 68
 ,
 djelujući u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom,
 budući da:
 (1)Kako bi Agencija Europske unije za temeljna prava (Agencija) mogla pravilno obavljati svoje zadaće, Vijeće svakih pet godina mora donijeti Višegodišnji okvir utvrđujući tematska područja rada Agencije u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 168/2007 o osnivanju Agencije Europske unije za temeljna prava
 69
 .
 (2)Vijeće je donijelo prvi Višegodišnji okvir Odlukom 2008/203/EZ od 28. veljače 2008. o provedbi Uredbe (EZ) br. 168/2008 u pogledu donošenja višegodišnjeg okvira Agencije Europske unije za temeljna prava za 2007. – 2012.
 70
 Vijeće je donijelo drugi Višegodišnji okvir Odlukom 252/2013/EU od 11. ožujka 2013. o uspostavi Višegodišnjeg okvira Agencije Europske unije za temeljna prava.
 71
 (3)Višegodišnji okvir trebao bi sadržavati odredbe kojima se osigurava komplementarnost s ovlastima drugih tijela, ureda i agencija Unije kao i Vijeća Europe i drugih međunarodnih organizacija aktivnih u području temeljnih prava. Najrelevantnije agencije i tijela Unije za ovaj Višegodišnji okvir jesu Europski potporni ured za azil (EASO) osnovan Uredbom (EU) br. 439/2010
 72
 , Europska agencija za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama država članica (FRONTEX) osnovana Uredbom (EZ) br. 2007/2004
 73
 , Europska migracijska mreža osnovana Odlukom Vijeća 2008/381/EZ
 74
 , Europski institut za ravnopravnost spolova (EIGE) osnovan Uredbom (EZ) br. 1922/2006
 75
 , Europski nadzornik za zaštitu podataka (EDPS) osnovan Uredbom (EZ) br. 45/2001
 76
 , Agencija Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost (ENISA) osnovana Uredbom (EZ) br. 460/2004
 77
 , Ured Europske unije za pravosudnu suradnju (EUROJUST) osnovan Odlukom Vijeća 2002/187/PUP
 78
 , Europski policijski ured (EUROPOL) osnovan Odlukom Vijeća 2009/371/PUP
 79
 , Europska policijska akademija (CEPOL) osnovana Odlukom Vijeća 2005/681/PUP
 80
 , Europska zaklada za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (EUROFOUND) osnovana Uredbom (EEZ) br. 1365/75
 81
 i Europska agencija za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde osnovana Uredbom (EU) br. 1077/2011
 82
 .
 (4)Tematska područja djelovanja Agencije trebala bi uključivati borbu protiv rasizma, ksenofobije i povezane netrpeljivosti.
 (5)Komisija se u pripremi prijedloga savjetovala s Upravnim odborom Agencije i njegovo pisano mišljenje zaprimila je 1. ožujka 2016. Dodatno se savjetovala s Upravnim odborom Agencije i na sastanku održanom 19. – 20. svibnja 2016.
 (6)Na zahtjev Europskog parlamenta, Vijeća ili Komisije te ako to bude moguće s obzirom na financijske i ljudske resurse, Agencija može djelovati izvan tematskih područja određenih Višegodišnjim okvirom, u skladu s člankom 5. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 168/2007.
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Višegodišnji okvir
 1.
 Uspostavlja se Višegodišnji okvir Agencije Europske unije za temeljna prava (dalje u tekstu: Agencija) za razdoblje 2018. – 2022.
 2.
 U skladu s člankom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 168/2007, Agencija obavlja zadaće definirane člankom 4. stavkom 1. Uredbe u okviru tematskih područja određenih člankom 2. ove Odluke.
 Članak 2.
 Tematska područja
 Tematska područja iz članka 1. stavka 2. jesu sljedeća:
 (a)pristup pravosuđu i žrtve zločina;
 (b)jednakost i nediskriminacija;
 (c)informacijsko društvo i, posebno, poštovanje privatnosti i zaštita osobnih podataka;
 (d)pravosudna i policijska suradnja;
 (e)migracije, granice, azil i integracija izbjeglica i migranata;
 (f)rasizam, ksenofobija i povezana netrpeljivost;
 (g)prava djeteta;
 (h)integracija i društveno uključivanje Roma.
 Članak 3.
 Komplementarnost i suradnja s drugim tijelima
 1.
 Za potrebe provedbe ovog Višegodišnjeg okvira, Agencija osigurava odgovarajuću suradnju i koordinaciju s relevantnim tijelima, uredima i agencijama Unije, država članica, međunarodnih organizacija i civilnog društva u skladu s člancima 6., 7., 8. i 10. Uredbe (EZ) br. 168/2007.
 2.
 Agencija se bavi pitanjima povezanima s rodnom diskriminacijom samo u okviru svojih aktivnosti povezanih s općim pitanjima diskriminacije iz članka 2. točke (b) i u mjeri do koje je to relevantno, uzimajući u obzir da je za prikupljanje podataka o ravnopravnosti spolova i rodnoj diskriminaciji zadužen Europski institut za ravnopravnost spolova (EIGE)
 83
 . Agencija i EIGE trebaju surađivati u skladu sa sporazumom o suradnji od 22. studenoga 2010.
 84
 3.
 Agencija surađuje s drugim tijelima, uredima i agencijama Unije, na primjer s Europskom zakladom za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (EUROFOUND)
 85
 u skladu sa sporazumom o suradnji od 8. listopada 2009.
 86
 ; s Europskom agencijom za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama država članica (FRONTEX)
 87
 u skladu sa sporazumom o suradnji od 26. svibnja 2010.
 88
 ; s Europskim potpornim uredom za azil (EASO)
 89
 u skladu s radnim sporazumom od 11. lipnja 2013.
 90
 ; i s Uredom Europske unije za pravosudnu suradnju (EUROJUST)
 91
 u skladu s memorandumom o razumijevanju od 3. studenoga 2014.
 92
 Ona surađuje i s Europskim policijskim uredom (EUROPOL)
 93
 , Europskom policijskom akademijom (CEPOL)
 94
 , Europskom migracijskom mrežom
 95
 i s Europskom agencijom za operativno upravljanje velikim informatičkim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA)
 96
 u skladu s budućim sporazumima o suradnji.
 4.
 Agencija obavlja svoje zadaće u svim područjima povezanima s poštovanjem privatnog života i zaštitom osobnih podataka kako bi pomogla institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije te državama članicama da osiguraju da institucije, tijela, uredi i agencije Unije poštuju ta temeljna prava i slobode fizičkih osoba. Pritom osigurava komplementarnost s radom Europskog nadzornika za zaštitu podataka (EDPS)
 97
 , Europskim odborom za zaštitu podataka, Agencijom za mrežnu i informacijsku sigurnost (ENISA)
 98
 i Zajedničkim istraživačkim centrom Europske komisije (JRC).
 5.
 Agencija koordinira svoje aktivnosti s aktivnostima Vijeća Europe u skladu s člankom 9. Uredbe Vijeća (EZ) br. 168/2007 i u skladu sa Sporazumom između Europske Unije i Vijeća Europe o suradnji Agencije Europske unije za temeljna prava i Vijeća Europe
 99
 na koji se upućuje u tom članku.
 Članak 4.
 Stupanje na snagu
 Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
 Primjenjuje se od 1. siječnja 2018.
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 SL L 53, 22.2.2007, str.1.
 (2)
 SL L 79, 21.3.2013., str. 1.
 (3)
 Glavne nedavno donesene rezolucije Europskog parlamenta koje se odnose na temeljna prava:
 Europski fond za izbjeglice, Europski fond za povratak i Europski fond za integraciju državljana trećih zemalja
 od 6.2.2013.;
 Rješavanje potrošačkih sporova na internetu
 od 12.3.2013.;
 Rodni stereotipi u EU-u
 od 12.3.2013.;
 Borba protiv rasizma, ksenofobije i zločina iz mržnje
 od 14.3.2013.;
 Integracija migranata
 od 14.3.2013.;
 Jednako postupanje prema muškarcima i ženama
 od 16.4.2013.;
 Utvrđivanje standarda za slobodu medija diljem EU-a
 od 21.5.2013.;
 Utjecaj krize na pristup ranjivih skupina skrbi
 od 4.7.2013.;
 Strategija EU-a za kibernetičku sigurnost
 od 12.9.2013.;
 Maloljetnici bez pratnje u EU-u
 od 12.9.2013.;
 Migracijski tokovi na području Sredozemlja, s posebnim naglaskom na tragične događaje kod Lampeduse
 od 23.10.2013.;
 Rodni aspekti europskog okvira za nacionalne strategije uključivanja Roma
 od 10.12.2013.;
 Program o pravima i građanstvu za razdoblje 2014. – 2020.
 od 10.12.2013.;
 Žene s invaliditetom
 od 11.12.2013.;
 Provedba nacionalnih strategija za integraciju Roma
 od 12.12.2013.;
 Kriminalizacija lezbijki, homoseksualca, biseksualca, transrodnih i interseksualnih (LGBTI) osoba
 od 16.1.2014.;
 Plan protiv homofobije i diskriminacije na temelju spolne orijentacije i rodnog identiteta
 od 4.2.2014.;
 Migrantice bez osobnih dokumenata u Europskoj uniji
 od 4.2.2014.;
 Nasilje nad ženama
 od 25.2.2014.;
 Temeljna prava u Europskoj uniji (2012.)
 od 27.2.2014.;
 Europski uhidbeni nalog
 od 27.2.2014.;
 Utjecaj programa nadzora NSA na temeljna prava građana EU-a
 od 12.3.2014.;
 Zaštita pojedinaca pri obradi osobnih podataka
 od 12.3.2014.;
 Obrada osobnih podataka u svrhe sprečavanja kaznenih djela
 od 12.3.2014.;
 Ocjenjivanje pravosuđa u pogledu kaznenog prava i vladavine prava
 12.3.2014.;
 Izvješće o građanstvu EU-a za 2013.
 od 12.3.2014.;
 Fond za azil, migracije i integraciju
 od 13.3.2014.;
 Sigurnost mrežnih i informacijskih sustava
 od 13.3.2014.;
 O ocjeni Stockholmskog programa sredinom razdoblja
 od 2.4.2014.;
 Vjerske slobode i kulturne razlike
 od 17.4.2014.;
 Jedinstveno digitalno tržište
 od 27.11.2014.;
 Situacija na Sredozemlju i potreba za cjelovitim pristupom EU-a migraciji
 od 17.12.2014.;
 Napredak u području jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2013.
 od 10.3.2015.;
 Borba protiv seksualnog zlostavljanja djece na internetu
 od 11.3.2015.;
 Međunarodni dan Roma
 od 15.4.2015.;
 Ureda europskog javnog tužitelja
 od 29.4.2015.;
 Konvencija UN-ao pravima osoba s invaliditetom
 od 20.5.2015.;
 Strategija EU-a za jednakost žena i muškaraca nakon 2015.
 od 9.6.2015.;
 Europski program sigurnosti
 od 9.7.2015.;
 Stanje temeljnih prava u Europskoj uniji (2013. – 2014.)
 od 8.9.2015.;
 Migracije i izbjeglice u Europi
 od 10.9.2015.;
 Elektronički masovni nadzor građana EU-a
 od 29.10.2015.;
 Smanjenje nejednakosti s posebnim naglaskom na siromaštvo djece
 od 24.11.2015.;
 Kohezijska politika i marginalizirane zajednice
 od 24.11.2015.;
 Suzbijanje radikalizacije i novačenja europskih građana u terorističke organizacije
 od 25.11.2015.;
 Akt „Prema jedinstvenom digitalnom tržištu”
 od 19.1.2016.;
 Uloga međukulturnog dijaloga, kulturne raznolikosti i obrazovanja u promicanju temeljnih vrijednosti EU-a
 od 19.1.2016.;
 Pretpostavke nedužnosti i pravo biti nazočan na suđenju u kaznenom postupku
 od 20.1.2016.;
 Postupovna jamstva za djecu osumnjičenu ili optuženu u kaznenim postupcima
 od 9.3.2016.
 (4)
 Glavni nedavno doneseni Zaključci Vijeća o temeljnim pravima:
 Izvješće Komisije iz 2012. o primjeni Povelje
 od 29.5.2013.;
 Strategija za kibernetičku sigurnost
 od 22.7.2013.;
 Strategija EU-a za kibernetičku sigurnost
 od 23.10.2013.;
 Evaluacija Agencije Europske unije za temeljna prava
 od 5. – 6.12.2013.;
 Suzbijanje zločina iz mržnje u EU-u
 od 5.12.2013.;
 Poboljšanje ravnopravnosti žena i rodne jednakosti
 od 10.12.2013.;
 Socijalno stanje u EU-u
 od 12.3.2014.;
 Izvješće Komisije o primjeni Povelje EU-a o temeljnim pravima za 2013.
 od 21.5.2014.;
 Sloboda, sigurnost i pravda te neka povezana horizontalna pitanja
 od 16.7.2014.;
 Zaštita i promicanje prava djeteta
 od 5.12.2014.;
 Primjena Povelje
 od 22.5.2015.;
 Kiberdiplomacija
 od 11.2.2015.;
 Akcijski plan za ljudska prava i demokraciju
 od 20.7.2015.;
 Migracija
 od 20.7.2015.;
 Migracija
 od 12.10.2015.
 (5)
 SL L 328, 6.12.2008., str. 55.
 (6)
 Direktiva Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja, SL L 303, 2.12.2000., str. 16.; Direktiva Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo, SL L 180, 19.7.2000., str. 22.; Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Program EU-a za prava djeteta , COM(2011) 60 final; Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Europski migracijski program, COM(2015) 240 final; Direktiva 2010/64/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2010. o pravu na tumačenje i prevođenje u kaznenim postupcima, SL L 280, 26.10.2010., str. 1.; Direktiva 2013/48/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o pravu na pristup odvjetniku u kaznenom postupku i u postupku na temelju europskog uhidbenog naloga te o pravu na obavješćivanje treće strane u slučaju oduzimanja slobode i na komunikaciju s trećim osobama i konzularnim tijelima, SL L 294, 6.11.2013., str. 1.; Direktiva (EU) 2016/343 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o jačanju određenih vidova pretpostavke nedužnosti i prava sudjelovati na raspravi u kaznenom postupku, SL L 65, 11.3.2016., str. 1.; Direktiva 2016/800/EU Europskog parlamenta i Vijeća o postupovnim jamstvima za djecu koja su osumnjičenici ili optuženici u kaznenim postupcima, SL L 132, 21.5.2016., str. 1.; Prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o privremenoj pravnoj pomoći za osumnjičene ili optužene osobe lišene slobode i pravnoj pomoći u postupcima na temelju europskog uhidbenog naloga, COM(2013) 824 final; Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP, SL L 119, 4.5.2016., str. 189.; Uredba Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka), SL L 119, 4.5.2016., str. 1.;
 (7)
 Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Okvir EU-a za nacionalne strategije integracije Roma do 2020., COM(2011) 173 final; Preporuka Vijeća od 9. prosinca 2013. o djelotvornim mjerama integracije Roma u državama članicama, SL C 378, 24.12.2013., str.1.; Komunikacija Komisije: Europa 2020. – Strategija za pametan, održiv i uključiv rast, COM(2010) 2020 final.; Javna rasprava o europskom stupu socijalnih prava
 http://ec.europa.eu/priorities/deeper-and-fairer-economic-and-monetary-union/towards-european-pillar-social-rights/public_en
 .
 (8)
 Članak 5. stavak 2. točka (e) Uredbe o osnivanju Agencije.
 (9)
 Osnovan Uredbom (EU) br. 439/2010, SL L 132, 29.5.2010., str. 11.
 (10)
 Osnovana Uredbom (EZ) br. 2007/2004, SL L 349, 25.11.2004., str. 1.
 (11)
 Osnovan Uredbom (EZ) br. 1922/2006, SL L 403, 30.12.2006., str. 9.
 (12)
 Osnovan Uredbom (EZ) br. 45/2001, SL L 8, 12.1.2001., str. 1.
 (13)
 Osnovana Uredbom (EZ) br. 460/2004, SL L 077, 13.3.2004.., str. 1.
 (14)
 Osnovan Odlukom Vijeća 2002/187/PUP, SL L 63, 6.3.2002., str. 1.
 (15)
 Osnovan Odlukom Vijeća 2009/371/PUP, SL L 121, 15.5.2009., str. 37.
 (16)
 Osnovana Odlukom Vijeća 2005/681/PUP, SL L 256, 1.10.2005., str. 63.
 (17)
 Osnovana Uredbom (EEZ) No 1365/75, SL L 139, 30.5.1975., str. 1.
 (18)
 Osnovana Uredbom (EU) br. 1077/2011, SL L 286, 1.11.2011., str. 1.
 (19)
 Presuda od 6. svibnja 2008. Parlament protiv Vijeća u predmetu C-133/06, ECR 2008 str. I-3189.
 (20)
 Ramboll, Evaluacija Europske agencije za temeljna prava, završno izvješće, studeni 2012., str. 63,
 http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra-external_evaluation-final-report.pdf
 , točka 3.4.
 (21)
 Ramboll, Evaluacija Europske agencije za temeljna prava, završno izvješće, studeno 2012., str.63.,
 http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra-external_evaluation-final-report.pdf
 .
 (22)
 http://fra.europa.eu/en/about-fra/what-we-do/areas-of-work/multi-annual-framework-2018-2022
 .
 (23)
 http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2016-mid-term-review-strategic-plan-2013-2017_en.pdf
 .
 (24)
 Upitnik je poslan na adrese petstotinjak ciljanih sudionika u organizacijama civilnog društva i nacionalnim tijelima za zaštitu ljudskih prava (tijela za zaštitu jednakosti, nacionalne institucije za zaštitu ljudskih prava i institucije pravobranitelja). Rezultati su dostupni na:
 http://fra.europa.eu/en/about-fra/what-we-do/areas-of-work/multi-annual-framework-2018-2022
 .
 (25)
 http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/tool_5_en.htm
 .
 (26)
 http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2016-mid-term-review-strategic-plan-2013-2017_en.pdf
 .
 (27)
 http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_strategic_plan_en.pdf
 .
 (28)
 Ramboll, Evaluacija Europske agencije za temeljna prava, završno izvješće, studeno 2012., str.63.,
 http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra-external_evaluation-final-report.pdf
 .
 (29)
 COM(2014) 144 final
 (30)
 Direktiva 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/220/PUP, SL L 315, 14.11.2012., str. 57. Direktiva Vijeća 2004/80/EZ od 29. travnja 2004. o naknadi žrtvama kaznenih djela SL L 261, 6.8.2004., str. 15.; Direktiva 2011/99/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o europskom nalogu za zaštitu, SL L 338, 21.12.2011., str. 2.; Uredba (EU) br. 606/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o uzajamnom priznavanju zaštitnih mjera u građanskim pitanjima, SL L 181, 29.6.2013., str. 4.
 (31)
 http://fra.europa.eu/en/publication/2014/victims-crime-eu-extent-and-nature-support-victims
 .
 (32)
 http://fra.europa.eu/en/publication/2015/severe-labour-exploitation-workers-moving-within-or-european-union
 .
 (33)
 http://fra.europa.eu/en/research/surveys
 .
 (34)
 http://fra.europa.eu/en/project/2014/handbook-access-justice-europe
 .
 (35)
 http://fra.europa.eu/en/theme/people-disabilities
 .
 (36)
 http://fra.europa.eu/en/theme/lgbti
 .
 (37)
 http://fra.europa.eu/en/opinion/2013/fra-opinion-situation-equality-european-union-10-years-initial-implementation-equality
 .
 (38)
 http://fra.europa.eu/en/project/2015/eu-midis-ii-european-union-minorities-and-discrimination-survey
 .
 (39)
 COM(2010) 245 final
 (40)
 Direktiva 2011/93/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2004/68/PUP, SL L 335, 17.12.2011., str. 1.
 (41)
 Zajednička Komunikacija Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: „Strategija Europske unije za kibernetičku sigurnost: otvoren, siguran i zaštićen kibernetički prostor”, JOIN/2013/01 final.
 (42)
 Direktiva 2011/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/629/PUP, SL L 101,15.4.2011., str.1.
 (43)
 Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP, SL L 119, 4.5.2016., str. 89.; Uredba Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka i stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka), SL L 199, 4.5.2016., str. 1.;
 (44)
 http://fra.europa.eu/en/project/2012/handbook-european-data-protection-case-law
 .
 (45)
 http://fra.europa.eu/en/project/2014/national-intelligence-authorities-and-surveillance-eu-fundamental-rights-safeguards-and
 .
 (46)
 http://fra.europa.eu/en/project/2012/handbook-european-data-protection-case-law
 .
 (47)
 COM(2014) 144 final
 (48)
 Komisijin prijedlog Odluke Vijeća o uspostavi Višegodišnjeg okvira Agencije Europske unije za temeljna prava za 2013. – 2017., COM(2011) 880 final.
 (49)
 Rezolucija P7_TA(2012)0500 od 12. prosinca 2012. o stanju temeljnih prava u EU-u (2010. – 2011.), stavak 45.; Izvješće Izvjestitelja o trenutačnom Višegodišnjem okviru:
 http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=REPORT&reference=A7-2012-0361&language=EN
 .
 (50)
 Prijedlog Uredbe Vijeća o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja, COM(2013) 534, COM(2013) 534 final.
 (51)
 Direktiva 2010/64/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2010. o pravu na tumačenje i prevođenje u kaznenim postupcima, SL L 280, 26.10.2010., str. 1.; Direktiva 2013/48/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o pravu na pristup odvjetniku u kaznenom postupku i u postupku na temelju europskog uhidbenog naloga te o pravu na obavješćivanje treće strane u slučaju oduzimanja slobode i na komunikaciju s trećim osobama i konzularnim tijelima, SL L 294, 6.11.2013., str. 1.; Direktiva (EU) 2016/343 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o jačanju određenih vidova pretpostavke nedužnosti i prava sudjelovati na raspravi u kaznenom postupku, SL L 65, 11.3.2016., str. 1.; Direktiva 2016/800/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o postupovnim jamstvima za djecu koja su osumnjičenici ili optuženici u kaznenim postupcima, SL L 132, 21.5.2016., str. 1.; Prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o privremenoj pravnoj pomoći za osumnjičene ili optužene osobe lišene slobode i pravnoj pomoći u postupcima na temelju europskog uhidbenog naloga, COM(2013) 824 final;
 (52)
 http://fra.europa.eu/en/publication/2015/child-friendly-justice-perspectives-and-experiences-professionals-childrens
 .
 (53)
 http://fra.europa.eu/en/project/2015/rehabilitation-and-mutual-recognition-practice-concerning-eu-law-transfer-persons
 .
 (54)
 http://fra.europa.eu/en/project/2015/right-interpretation-and-translation-and-right-information-criminal-proceedings-eu
 .
 (55)
 Ramboll, Evaluacija Europske agencije za temeljna prava, završno izvješće, studeno 2012., str.63.,
 http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra-external_evaluation-final-report.pdf
 . Nakon vanjske evaluacije Agencije iz 2012. zaključeno je da isključivanje pravosudne suradnje u kaznenim stvarima iz Višegodišnjeg okvira nije u skladu s perspektivom europskih građana (vidi str. vii. 63., 71.i 97.).
 (56)
 Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, Europski program sigurnosti, COM(2015) 185 final
 (57)
 Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Europski migracijski program, COM(2015) 240 final.
 (58)
 http://fra.europa.eu/en/theme/asylum-migration-borders
 .
 (59)
 http://fra.europa.eu/en/theme/asylum-migration-borders/overviews
 .
 (60)
 Okvirna odluka Vijeća 2008/913/PUP od 28. studenoga 2008. o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije kazneno-pravnim sredstvima, SL L 328, 6.12.2008., str. 55.
 (61)
 http://ec.europa.eu/justice/events/colloquium-fundamental-rights-2015/files/fundamental_rights_colloquium_conclusions_en.pdf
 .
 (62)
 http://fra.europa.eu/en/theme/rights-child
 .
 (63)
 http://ec.europa.eu/justice/fundamental-rights/rights-child/european-forum/index_en.htm
 .
 (64)
 http://ec.europa.eu/justice/fundamental-rights/rights-child/protection-systems/index_en.htm
 .
 (65)
 Komunikacija Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o trenutačnom stanju provedbe prioritetnih mjera u okviru Europskog migracijskog programa COM(2016) 85 final i njezin Prilog 6. o postojećim mjerama za doprinos zaštiti djece migranata.
 (66)
 http://fra.europa.eu/en/theme/roma
 .
 (67)
 Na primjer, Rezolucija od 14. rujna 2011. o Strategiji EU-a o beskućništvu, Izvješće Izvjestitelja za Preporuku Europskog parlamenta o nacrtu odluke Vijeća koja se odnosi na Višegodišnji okvir za 2013. – 2017.
 (68)
 SL C , , str. .
 (69)
 SL L 53, 22.2.2007, str. 1.
 (70)
 OJ L 63, 7.3.2008., str. 77.
 (71)
 SL L 79, 21.3.2013., str.1.
 (72)
 SL L 132, 29.5.2010., str. 11.
 (73)
 SL L 349, 25.11.2004., str. 1.
 (74)
 SL L 131, 21.5.2008., str. 7.
 (75)
 SL L 403, 30.12.2006., str. 9.
 (76)
 SL L 8, 12.1.2001., str. 1.
 (77)
 SL L 077, 13.03.2004., str. 1.
 (78)
 SL L 63, 6.3.2002., str. 1.
 (79)
 SL L 121, 15.5.2009., str. 37.
 (80)
 SL L 256, 1.10.2005., str. 63.
 (81)
 SL L 139, 30.5.1975., str. 1.
 (82)
 SL L 286, 1.11.2011., str. 1.
 (83)
 Osnovan Uredbom (EZ) br. 1922/2006, SL L 403, 30.12.2006., str. 9.
 (84)
 http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/1257-FRA-EIGE-cooperation-agreement_EN.pdf
 .
 (85)
 Osnovana Uredbom (EEZ) No 1365/75, SL L 139, 30.5.1975., str. 1.
 (86)
 http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/1961-eurofound-fra-cooperation-agreement_EN.pdf
 .
 (87)
 Osnovana Uredbom (EZ) br. 2007/2004, SL L 349, 25.11.2004., str. 1.
 (88)
 http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/891-Cooperation-Agreement-FRA-Frontex_en.pdf
 .
 (89)
 Osnovan Uredbom (EU) br. 439/2010, SL L 132, 29.5.2010., str. 11.
 (90)
 http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra-easo-cooperation-agreement-.pdf
 .
 (91)
 Osnovan Odlukom Vijeća 2002/187/PUP, SL L 63, 6.3.2002., str. 1.
 (92)
 http://fra.europa.eu/sites/default/files/mou_fra_-_eurojust.pdf
 .
 (93)
 Osnovan Odlukom Vijeća 2009/371/PUP, SL L 121, 15.5.2009., str. 37.
 (94)
 Osnovana Odlukom Vijeća 2005/681/PUP, SL L 256, 1.10.2005., str. 63.
 (95)
 Osnovana Odlukom Vijeća 2008/381/EZ, SL L 131, 21.5.2008., str. 7.
 (96)
 Osnovana Uredbom (EU) br. 1077/2011, SL L 286, 1.11.2011., str. 1.
 (97)
 Osnovan Uredbom (EZ) br. 1922/2006, SL L 403, 30.12.2006., str. 9.
 (98)
 Osnovana Uredbom (EZ) br. 460/2004, SL L 077, 13.03.2004.., str. 1.
 (99)
 SL L 186, 15.7.2008, str. 7.


text:
 31.3.2012
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 95/7
 A BIZOTTSÁG 287/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2012. március 30.)
 az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek a trifluszulfuron hatóanyag jóváhagyási feltételei tekintetében történő módosításáról
 (EGT-vonatkozású szöveg)
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (2) bekezdésének c) pontjára,
 mivel:
 (1)
 A 2009/77/EK bizottsági irányelv (2) felvette a trifluszulfuron hatóanyagot a 91/414/EGK tanácsi irányelv (3) I. mellékletébe – legfeljebb 60 g/ha mennyiségben és ugyanazon a területen csak háromévenként – cukorrépához és takarmányrépához használható gyomirtó szerként. A felvétel feltételeit tovább korlátozták abban a tekintetben, hogy a kezelt növényekből készült lombtakarmányt tilos állatokkal etetni. A hatóanyag tisztaságára vonatkozóan az N,N-dimetil-6-(2,2,2-trifluor-etoxi)-1,3,5-triazin-2,4-diamin szennyeződésre maximum 6 g/kg határértéket állapítottak meg.
 (2)
 Mivel az 1107/2009/EK rendelet felváltotta a 91/414/EGK irányelvet, ez az anyag az említett rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagnak tekintendő, és felvették az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2011. május 25-i 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) mellékletének A. részébe.
 (3)
 2010. június 25-én a bejelentő, akinek kérésére a trifluszulfuront felvették a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe, a trifluszulfuron felvételére vonatkozó feltételek módosítására vonatkozó kérelmet nyújtott be. Kérelmezte, hogy szüntessék meg a hatóanyag gyomirtó szerként való használatának, valamint az (1) preambulumbekezdésben említett szennyeződés koncentrációja határértékének korlátozását. A kérelmet kiegészítő információkkal is alátámasztották. A kérelmet az 1490/2002/EK bizottsági rendelet (5) által kijelölt referens tagállamnak, Franciaországnak nyújtották be.
 (4)
 A referens tagállam elvégezte a kérelmező által benyújtott kiegészítő információk értékelését, és az értékelő jelentéstervezethez kiegészítést készített. 2010. december 17-én benyújtotta az említett kiegészítést a Bizottsághoz, amelyet a Bizottság észrevételezés céljából továbbított a többi tagállamnak és az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóságnak. Az értékelési jelentéshez tartozó kiegészítést a Bizottság a tagállamokkal közösen az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság keretében megvizsgálta, majd a trifluszulfuronról szóló bizottsági vizsgálati jelentésként 2012. március 9-én véglegesítette.
 (5)
 A különböző vizsgálatokból kiderült, hogy a jóváhagyási feltételeknek a kérelem tárgyát képező módosítása nem jelent további kockázatokat azokon a kockázatokon túl, amelyeket a trifluszulfuron jóváhagyása során és az anyagról készített bizottsági felülvizsgálati jelentésben már figyelembe vettek.
 (6)
 Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.
 (7)
 Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet módosítása
 A melléklet A. részének 289. sora, azaz a trifluszulfuronra vonatkozó bejegyzés a következőképpen módosul:
 1.
 A tisztaságra vonatkozó oszlop helyébe a következő szöveg lép:
 „> 960 g/kg”
 2.
 Az „Egyedi rendelkezések” oszlopban található szöveg A. részének helyébe a következő szöveg lép:
 „A. RÉSZ
 Kizárólag gyomirtó szerként engedélyezhető.”
 2. cikk
 Hatálybalépés
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2012. március 30-án.
 a Bizottság részéről
 az elnök
 José Manuel BARROSO
 (1) HL L 309., 2009.11.24., 1. o.
 (2) HL L 172., 2009.7.2., 23. o.
 (3) HL L 230., 1991.8.19., 1. o.
 (4) HL L 153., 2011.6.11., 1. o.
 (5) HL L 224., 2002.8.21., 23. o.


type: wikipedia

text:
Juuru vald oli vald Raplamaa maakonnas.
 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas vallas 1511 inimest. Neist 1464 olid eestlased, 33 venelased ja 15 teistest rahvustest.
 Juuru vallavanem oli Margus Jaanson.
 Ajalugu
 Juuru valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991. 11. märtsil 1993 otsustas Riigikogu poolitada Juuru – Kaiu, Kadrina – Saksi, Saku – Kiili, Nissi – Kernu ja Salme – Torgu vallad.
 Asustus
 Juuru vallas oli üks alevik (Juuru, elanikke 597) ja 14 küla: Atla (91), Helda, Hõreda (80), Härgla (84), Jaluse (40), Järlepa (235), Kalda, Lõiuse (103), Mahtra (99), Maidla (124), Orguse (43), Pirgu (102), Sadala ja Vankse (30).
 Viited
 Eesti endised vallad


text:
 Важна правна забележка
 |
 22001D0069
 Официален вестник n° L 238 , 06/09/2001 стр. 0015 - 0016 специално чешко издание глава 11 том 06 стр. 225 - 226 специално испанско издание глава 11 том 06 стр. 225 - 226 специално унгарско издание глава 11 том 06 стр. 225 - 226 специално литвийско издание глава 11 том 06 стр. 225 - 226 LV.ES глава 11 том 06 стр. 225 - 226 MT.ES глава 11 том 06 стр. 225 - 226 PL.ES глава 11 том 06 стр. 225 - 226 SK.ES глава 11 том 06 стр. 225 - 226 специално словенско издание глава 11 том 06 стр. 225 - 226
 Решение на Съвместния комитет на ЕИПNo 69/2001от 19 юни 2001 годинаотносно изменение на приложение II (Технически правила, стандарти, изпитвания и сертифициране) към Споразумението за ЕИПСЪВМЕСТНИЯТ КОМИТЕТ НА ЕИП,като взе предвид Споразумението за Европейско икономическо пространство, изменено с Протокола за адаптиране на Споразумението за Европейско икономическо пространство, по-нататък наричано "Споразумението", и по специално член 98 от него,като има предвид, че:(1) Приложение II към споразумението беше изменено с Решение No 2/2001 на Съвместния Комитет на ЕИП от 31 януари 2001 г. [1].(2) Директива 2000/38/EО на Комисията от 5 юни 2000 г. относно изменение на глава Vа (Фармакологичен надзор) от Директива 75/319/ЕИО на Съвета относно сближаването на законовите, подзаконовите и административните разпоредби относно лекарствените продукти [2] следва да се включи в споразумението.(3) Регламент (ЕО) No 847/2000 на Комисията от 27 април 2000 г. за установяване на разпоредбите за прилагане на критериите за обозначаване на лекарствен продукт като лекарствен продукт сирак и за определяне на понятията "подобен лекарствен продукт" и "клинично превъзходство" [3] следва да се включи в споразумението,РЕШИ:Член 1Следното тире се добавя към точка 3 (Втора директива 75/319/ЕИО на Съвета) в глава XIII от приложение II към споразумението:- "— 32000 L 0038: Директива 2000/38/EО на Комисията от 5 юни 2000 г. (ОВ L 139, 10.6.2000 г., стр. 28)."Член 2Следната точка се добавя след точка 15м (Регламент (ЕО) No 141/2000 на Европейския парламент и на Съвета) в глава XIII от приложение II към споразумението:"15н. 32000 R 0847: Регламент (ЕО) No 847/2000 на Комисията от 27 април 2000 г. за установяване на разпоредбите за прилагане на критериите за обозначаване на лекарствен продукт като лекарствен продукт сирак и за определяне на понятията "подобен лекарствен продукт" и "клинично превъзходство" (ОВ L 103, 28.4.2000 г., стр. 5)."Член 3Текстовете на Директива 2000/38/EО и Регламент (ЕО) No 847/2000 на исландски и норвежки език, които предстои да бъдат публикувани в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейските общности, са автентични.Член 4Настоящата директива влиза в сила, считано от 20 юни 2001 г., при условие че всички нотификации до Съвместния комитет на ЕИП съгласно член 103, параграф 1 от Споразумението са направени [****].Член 5Настоящото решение се публикува в раздела за ЕИП и в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейските общности.Съставено в Брюксел на 19 юни 2001 година.За Съвместния комитет на ЕИППредседателP. Westerlund[1] ОВ L 66, 8.3.2001, стр. 44.[2] ОВ L 139, 10.6.2000, стр. 28.[3] ОВ L 103, 28.4.2000, стр. 5.[****] Не са посочени конституционни изисквания.--------------------------------------------------