type: other

text:
Chiese e congregazioni religiose 2002 emendata 2004 | Licodu
 Estonia Leggi » Chiese e congregazioni religiose 2002 emendata 2004 aprile 17, 2013
 Chiese e congregazioni religiose 2002 emendata 2004
 Il provvedimento è disponibile nelle seguenti lingue: Estone Inglese Kirikute ja koguduste seadusVastu võetud 12. veebruaril 2002 (terviktekst märts 2004) (RT I 2002, 24, 135),jõustunud 1. juulil 2002. a., muudetud järgmise seadusega:25.02.2004 jõust.25.03.2004 - RT I 2004, 14, 91;19.06.2002 jõust.01.08.2002 - RT I 2002, 61, 375.1. peatükkÜldsätted§ 1. Seaduse reguleerimisala(1) Käesoleva seaduse ülesanne on põhiseadusega igaühele tagatud usuvabaduse teostamiseks sätestada kirikute, koguduste, koguduste liitude, kloostrite ja usuühingute liikmeks astumise kord ning nende tegevuse reguleerimine.(19.06.2002 jõust.01.08.2002 - RT I 2002, 61, 375)(2) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse (RT I 2001, 58, 354; 2002, 53, 336; 61, 375; 2003, 20, 117; 78, 527) sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi.(19.06.2002 jõust.01.08.2002 - RT I 2002, 61, 375)§ 2. Usulised ühendused(1) Usulised ühendused on kirikud, kogudused, koguduste liidud ja kloostrid.(2) Kirik käesoleva seaduse mõistes on episkopaalse struktuuriga ja kolme üldkirikliku usutunnistusega õpetuslikult seotud vähemalt kolme vabatahtlikult liitunud koguduse ühendus või on jaotatud vähemalt kolmeks koguduseks ja kes tegutseb põhikirja alusel, valitud või nimetatud juhatuse juhtimisel ning kantakse registrisse käesoleva seadusega ettenähtud juhtudel ja korras.(3) Kogudus käesoleva seaduse mõistes on ühte usku tunnistavate füüsiliste isikute vabatahtlik ühendus, kes tegutseb põhikirja alusel ja valitud või nimetatud juhatuse juhtimisel ning kantakse registrisse käesoleva seadusega ettenähtud juhtudel ja korras.(4) Koguduste liit käesoleva seaduse mõistes on vähemalt kolme vabatahtlikult liitunud ja ühte usku tunnistavate koguduste ühendus, kes tegutseb põhikirja alusel ja valitud või nimetatud juhatuse juhtimisel ning kantakse registrisse käesoleva seadusega ettenähtud korras.(5) Klooster käesoleva seaduse mõistes on ühte usku tunnistavate füüsiliste isikute vabatahtlik ühiseluline ühendus, kes tegutseb vastava kiriku või iseseisva põhikirja alusel ja valitud või nimetatud kloostriülema juhtimisel ning kantakse registrisse käesoleva seadusega ettenähtud juhtudel ja korras.§ 3. Usulise ühenduse põhitegevus(1) Kiriku, koguduse, koguduste liidu ja kloostri põhitegevus on oma usu tunnistamine ja viljelemine, eeskätt jumalateenistuste, usuliste koosolekute ja talituste vormis, ning usutunnistusekohane või oikumeeniline moraali-, eetika-, haridus-, kultuuri-, diakoonia-, sotsiaalse rehabilitatsiooni alane või muu tegevus väljaspool kirikule või kogudusele iseloomulikke usuliste talituste ja teenistuste vorme.(2) Kiriku, koguduse, koguduste liidu ja kloostri eesmärk või põhitegevus ei või olla majandustegevuse kaudu tulu saamine.(3) Kiriku, koguduse, koguduste liidu ja nende asutuse juhatustel ning kloostriülemal on õigus anda usulise ühenduse tegevust puudutavaid akte vastavalt põhikirjas sätestatud korrale.§ 4. Usuühing(1) Usuühing on füüsiliste või juriidiliste isikute vabatahtlik ühendus, kelle põhitegevus on usutunnistusekohane või oikumeeniline moraali-, eetika-, haridus-, kultuuri-, diakoonia-, sotsiaalse rehabilitatsiooni alane tegevus väljaspool kirikule või kogudusele iseloomulikke usuliste talituste vorme ning kes ei pea olema seotud konkreetse kiriku, koguduste liidu või kogudusega.(2) Usuühing kantakse mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse mittetulundusühingute seadusega (RT I 1996, 42, 811; 1998, 96, 1515; 1999, 10, 155; 23, 355; 67, 658; 2000, 55, 365; 88, 576; 2001, 56, 336; 93, 565; 2002, 53, 336; 2003, 88, 591) ettenähtud korras. Usuühingu põhikirja seaduses sätestatud nõuetele vastavuse kindlakstegemiseks võib registrit pidava maa- või linnakohtu esimees peatada registrisse kandmise menetluse kuni kaheks kuuks ning pöörduda seisukoha saamiseks ministeeriumi poole, kelle valitsemisalas on usuliste ühendustega seotud asjade korraldamine, või pädeva asutuse poole eksperdiarvamuse saamiseks.§ 5. Õigusvõime(1) Usuline ühendus on eraõiguslik juriidiline isik, kelle suhtes kohaldatakse mittetulundusühingute seadust, kuivõrd käesolevast seadusest ei tulene teisiti.(2) Usulise ühenduse põhikirjas võib ette näha erisusi mittetulundusühingute seaduses liikmeskonna ja juhtimise kohta sätestatust, kui need tulenevad usulise ühenduse ajalooliselt väljakujunenud õpetusest ja struktuurist.(3) Usulise ühenduse ümberkujundamine teist liiki juriidiliseks isikuks ei ole lubatud.(4) Usulise ühenduse õigusvõime tekib tema kandmisega usuliste ühenduste registrisse (edaspidi register) ning lõpeb tema kustutamisega registrist.(5) Kirikusse või koguduste liitu kuuluv kogudus, kes ei ole registrisse kantud, samuti kirikusse kuuluv klooster, kes ei ole registrisse kantud, ei ole juriidiline isik.§ 6. Asukoht(1) Kiriku, koguduse ja koguduste liidu asukohaks on koht, kus asub kiriku, koguduse ja koguduste liidu juhatus, kui põhikirjaga ei ole ette nähtud teisiti. Kloostri asukohaks on koht, kus asub kloostri hoone või hoonete kompleks.(2) Kiriku, koguduse ja koguduste liidu juhatus asub Eestis, olenemata tema vaimuliku keskuse asukohast.§ 7. Nimi(1) Usulise ühenduse nimi peab olema kirjutatud ladina tähtedega ja sisaldama vastavat sõna «kirik», «kogudus», «koguduste liit» või «klooster» ning selgelt erinema teistest Eestis registrisse kantud juriidiliste isikute nimedest ega või olla eksitav tegevuse eesmärgi, ulatuse ega õigusliku vormi osas.(2) Usulisel ühendusel võib olla tema põhikirjas fikseeritud nimelühend, mida ei kasuta ükski teine Eestis registreeritud usuline ühendus.(3) Usuline ühendus, kelle huve on kahjustatud tema nime või nimelühendi õigustamatu kasutamisega, võib nõuda selle õigustamatu kasutamise lõpetamist, samuti tekitatud kahju hüvitamist.2. peatükkÜksikisiku usuvabadus§ 8. Üksikisiku õigused(1) Igal isikul on õigus vabalt valida, tunnistada ja kuulutada oma usulisi veendumusi, kui see ei kahjusta avalikku korda, tervist, kõlblust ega teiste inimeste õigusi ja vabadusi.(2) Keegi ei ole kohustatud andma andmeid oma usutunnistuse või kogudusse kuulumise kohta, välja arvatud kriminaalmenetluse käigus kahtlustatav, süüdistatav, kohtualune ja kannatanu.(3) Igal isikul on õigus lahkuda kogudusest, teatades enne oma otsusest koguduse juhatusele. Igal isikul on õigus lahkuda kloostrist, teatades enne oma otsusest kloostriülemale.(4) Teovõimetuks tunnistatud isiku usutunnistust või kuulumist kogudusse ei ole tema eestkostjal õigus muuta.(5) Õigus osaleda kiriku, koguduse või koguduste liidu juhatuse ja ametiisikute valimistel on vähemalt 18-aastastel teovõimelistel liikmetel, kui põhikiri ei sätesta teist vanusemäära.(6) Igale isikule on tagatud õigus saada maetud vastavalt oma usutunnistusele.(7) Sugulaste, eestkostjate või hooldajate puudumisel viib usutunnistusekohase matusetalituse läbi lahkunu kogudus, kui on teada surnu kuuluvus kogudusse.§ 9. Usuliste talituste täitmine ravi-, õppe-, hoolekande- ja kinnipidamisasutustes ning väeosades(1) Ravi-, õppe-, hoolekande- ja kinnipidamisasutustes viibijal ning kaitseväelasel on õigus täita usulisi talitusi vastavalt oma usutunnistusele, kui see ei kahjusta avalikku korda, tervist, kõlblust, nendes asutustes kehtestatud korda ega teiste seal viibivate isikute õigusi.(2) Jumalateenistusi ja usulisi talitusi ravi-, õppe- ja hoolekandeasutustes korraldab usuline ühendus omaniku või asutuse juhi, kinnipidamisasutustes vangla direktori, kaitseväes väeosa ülema ning Kaitseliidus maleva pealiku loal.§ 10. Lapse kuulumine kogudusse(1) Iga isik, kes on vähemalt 15-aastane, võib iseseisvalt astuda koguduse liikmeks või lahkuda kogudusest vastavalt põhikirjas ettenähtud korrale.(2) Noorem kui 15-aastane laps võib kuuluda kogudusse oma vanemate või eestkostja loal.3. peatükkUsuliste ühenduste asutamine, registrisse kandmine ning ühinemine, jagunemine ja lõpetamine§ 11. Usulise ühenduse asutamine(1) Kiriku, koguduste liidu, kirikusse või koguduste liitu mittekuuluva koguduse ning kirikusse mittekuuluva kloostri asutamiseks sõlmivad asutajad asutamislepingu.(2) Asutamislepingus tuleb märkida:1) asutatava kiriku, koguduse, koguduste liidu või kirikusse mittekuuluva kloostri nimi, asukoht, aadress ja tegevuse eesmärk;2) asutajate nimed ja elu- või asukohad, samuti asutajate isiku- või registrikoodid;3) asutajate kohustused;4) juhatuse liikmete nimed, isikukoodid ja elukohad.(3) Asutamislepingu sõlmimisega kinnitatakse selle lisana kiriku, koguduse, kirikusse või koguduste liitu mittekuuluva kloostri põhikiri.(4) Kirikusse või koguduste liitu kuuluda sooviv kogudus asutatakse ja tema juhatus valitakse vastava kiriku või koguduste liidu põhikirja alusel, kui nimetatud põhikiri ei näe ette koguduse iseseisva põhikirja vastuvõtmist. Asutamiskoosoleku käik protokollitakse. Protokollile lisatakse koguduse asutajate nimekiri, milles on näidatud nende elukohad ja isikukoodid, koos asutajate allkirjadega.(5) Kirikusse või koguduste liitu mittekuuluva koguduse või kirikusse mittekuuluva kloostri asutamislepingule kirjutavad alla kõik asutajad.(6) Kiriku või koguduste liidu asutamisleping ja sellega kinnitatud põhikiri peavad olema notariaalselt tõestatud; asutamislepingule võib alla kirjutada asutaja esindaja.(7) Kirikusse kuuluv klooster asutatakse vastava kiriku põhikirjaga ettenähtud korras, asutamiskoosoleku käik protokollitakse. Protokollile lisatakse kloostri asutajate nimekiri, milles on näidatud nende elukohad ja isikukoodid, koos asutajate allkirjadega.§ 12. Põhikiri(1) Usulise ühenduse põhikiri peab sisaldama järgmisi andmeid:1) nimi ja asukoht;2) tegevuse eesmärk ja õpetuslik alus;3) kohustuslikud usulised talitused;4) juhtimis- ja järelevalveorganite struktuur, nende moodustamise kord, pädevus ja volituste tähtaeg;5) juhatuse liikmete valimise või nimetamise kord ja esindusõigusega seotud piirangud;6) vaimulike staatus, hierarhia, teenistussuhted ja teenistusriietus;7) vara moodustumise, kasutamise ja käsutamise kord;8) põhikirja vastuvõtmise, muutmise, täiendamise alused ja kord;9) tegevuse lõpetamise alused ja kord;10) usulise ühenduse liikmeks vastuvõtmise ning liikmeskonnast väljaastumise ja väljaarvamise tingimused ja kord;11) liikmete õigused ja kohustused või kord, kuidas võib liikmetele kohustusi kehtestada.(2) Kui kirik või koguduste liit muudab oma põhikirja, millega kaasneb kiriku muutumine koguduste liiduks või koguduste liidu muutumine kirikuks, peavad nimetatud otsuse poolt olema ja selle allkirjastama kõigi vastavasse kirikusse või koguduste liitu kuuluvate koguduste esindajad. Allkirjad otsusel peavad olema notariaalselt kinnitatud.(3) Usulise ühenduse põhikirja muudatus jõustub vastava kande tegemisel registrisse.(4) Usulisel ühendusel võivad olla osakonnad ja asutused, kui see on ette nähtud põhikirjaga. Osakonnad ja asutused ei ole juriidilised isikud. Osakonna või asutuse organid ja nende pädevus nähakse ette põhikirjas.§ 13. Registrisse kandmise avaldus(1) Registrisse kantakse kogudus, kuhu kuulub vähemalt 12 täisealist teovõimelist liiget.(2) Usulise ühenduse kandmiseks registrisse esitab usulise ühenduse juhatus avalduse, milles näidatakse käesoleva seaduse § 15 lõikes 1 nimetatud andmed, ja sellele kirjutavad alla kõik juhatuse liikmed.(3) Avaldusele lisatakse:1) asutamisleping ja sellega kinnitatud põhikiri või asutamiskoosoleku protokoll ja vastava kiriku või koguduste liidu juhatuse poolt kinnitatud põhikiri;2) juhatuse liikmete notariaalselt kinnitatud allkirjanäidised;3) sidevahendite (telefon, faks vms) numbrid;4) tõend riigilõivu tasumise kohta.(4) Kirikusse kuuluv klooster ja kirikusse või koguduste liitu kuuluv kogudus, kes on juriidiline isik vastavalt oma põhikirjale või kiriku või koguduste liidu põhikirjale, kantakse registrisse sama kohtu juures, kuhu on kantud see kirik või koguduste liit. Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud dokumendid selle koguduse või kloostri kohta esitab registrile vastava kiriku või koguduste liidu juhatus.(5) Kui kirikusse või koguduste liitu kuuluvad kogudused ja kloostrid ei ole vastava kiriku või koguduste liidu põhikirja kohaselt juriidilised isikud, esitab selle kiriku või koguduste liidu juhatus registrile koos enda registrisse kandmise avalduse ja selle lisadega oma koguduste ja kloostrite nimekirja kiriku või koguduste territoriaalses lõikes. Nimekirjas on märgitud iga koguduse või kloostri nimi, aadress ning esmamainimise või asutamise aeg.(6) Registrile esitatavale muule avaldusele kirjutab alla vähemalt üks juhatuse liige vastavalt põhikirjas sätestatud korrale.(7) Registrile esitataval avaldusel peavad allkirjad olema notariaalselt kinnitatud.§ 14. Registrisse kandmise menetluse peatamine ja registrisse kandmata jätmine(1) Usulise ühenduse seaduses sätestatud nõuetele vastavuse kindlakstegemiseks võib registrit pidava maa- või linnakohtu esimees peatada registrisse kandmise menetluse kuni kaheks kuuks ning pöörduda seisukoha saamiseks ministeeriumi poole, kelle valitsemisalas on usuliste ühendustega seotud asjade korraldamine, või pädeva asutuse poole eksperdiarvamuse saamiseks.(2) Registripidaja ei kanna usulist ühendust registrisse, kui:1) usulise ühenduse põhikiri või muud dokumendid ei vasta seaduse nõuetele;2) usulise ühenduse tegevus kahjustab avalikku korda, tervist, kõlblust või teiste inimeste õigusi ja vabadusi.(3) Registrisse kandmise avalduse tagasilükkamisel peab registripidaja ära näitama tagasilükkamise põhjuse.§ 15. Registrisse andmete kandmine ja nende muutmine(1) Registrisse kantakse:1) usulise ühenduse nimi;2) usulise ühenduse asukoht ja aadress;3) usulise ühenduse esmamainimise või asutamise aeg;4) põhikirja vastuvõtmise aeg;5) juhatuse liikmete nimed, isikukoodid ja elukohad;6) juhatuse esindusõiguse erisused vastavalt käesoleva seaduse §-s 24 sätestatule;7) muud seaduses sätestatud andmed.(2) Registrisse kantud andmete muutumisel esitab usulise ühenduse juhatus avalduse muudatuste registrisse kandmiseks. Avaldus esitatakse käesoleva seaduse § 13 lõigetes 4–7 sätestatud korras.(3) Koguduse või kloostri liitumisel kiriku või koguduste liiduga ja koguduse või kloostri väljaastumisel või väljaarvamisel sealt esitab vastava kiriku või koguduste liidu juhatus registrile dokumendid käesoleva seaduse § 13 lõikes 4 toodud korras või nimekirja muudetud kujul § 13 lõikes 5 toodud korras.§ 16. Ühinemine, jagunemine ja lõpetamine(1) Usulise ühenduse ühinemine, jagunemine ja lõpetamine toimub mittetulundusühingute seaduses mittetulundusühingute kohta ettenähtud korras, kui põhikiri või käesolev seadus ei sätesta teisiti, ning sellest teatatakse registrile vastavalt käesoleva seaduse § 13 lõigetele 4–7.(2) Usulise ühenduse lõpetamine ja likvideerimine toimub:1) põhikirjaga ettenähtud alusel ja korras;2) usulisse ühendusse kuuluvate koguduste või liikmete arvu vähenemisel alla seaduses või põhikirjas sätestatud suuruse;3) usulise ühenduse pankroti väljakuulutamisel;4) käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud alusel ja korras.(3) Minister, kelle valitsemisalas on usuliste ühendustega seotud asjade korraldamine, taotleb kohtult usulise ühenduse sundlõpetamist, kui:1) usulise ühenduse tegevus või põhikiri on vastuolus seaduse või põhiseadusega;2) usulise ühenduse tegevuses ilmnevad käesoleva seaduse § 14 lõike 2 punktis 2 nimetatud tunnused;3) usulise ühenduse tegevus ei vasta tema põhikirjalistele eesmärkidele;4) usulise ühenduse põhitegevuseks saab majandustegevus.4. peatükkUsuliste ühenduste register§ 17. Registri pidamine(1) Usuliste ühenduste register on mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri osa, mille suhtes kohaldatakse mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri kohta õigusaktides sätestatut, kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti.(2) Usuliste ühenduste registrit peetakse Eestis asuvate usuliste ühenduste kohta.(3) Usuliste ühenduste registrit peavad maa- ja linnakohtute registriosakonnad (edaspidi registripidaja) oma tööpiirkonnas asuvate usuliste ühenduste kohta.(4) Kirikusse või koguduste liitu kuuluvad kogudused ja kloostrid kantakse usuliste ühenduste registrisse kiriku või koguduste liidu asukoha järgi.§ 18. Avaliku toimiku ja registritoimikuga seotud piirangud(1) Usulise ühenduse avalikus toimikus säilitatakse dokumente, mille usuline ühendus on registripidajale seaduse kohaselt esitanud.(2) Usulise ühenduse registritoimikuga võib tutvuda isik, kellel on selleks õigustatud huvi. Delikaatseid isikuandmeid sisaldavate dokumentidega saab tutvuda isikuandmete kaitse seadusega (RT I 1996, 48, 944; 1998, 59, 941; 111, 1833; 2000, 50, 317; 92, 597; 104, 685; 2001, 50, 283) kehtestatud korras.§ 19. Usulise ühenduse registrikaardi andmed(1) Usulise ühenduse registrikartoteegi registrikaardi vormi kehtestab justiitsminister oma määrusega.(2) Registrikaardile kantakse järgmised andmed:1) registrikood ja registrikannete järjekorranumbrid;2) nimi;3) asukoht ja aadress;4) esmamainimise või asutamise aeg;5) põhikirja vastuvõtmise aeg ja põhikirja muutmise aeg;6) juhatuse liikmete andmed;7) juhatuse liikmete ja likvideerijate esindusõiguse kord, kui see erineb seaduses ettenähtud üldreeglist;8) ühinemine ja jagunemine;9) lõpetamine;10) likvideerija andmed;11) pankrotihalduri andmed;12) pankroti väljakuulutamine ja pankrotimenetluse lõppemine;13) registrist kustutamine;14) likvideeritud usulise ühenduse dokumentide hoidja andmed;15) kande kuupäev ja kandeotsuse täitnud isiku ning kande otsustamiseks pädeva isiku allkiri, nimi ja amet;16) viited varasematele ja hilisematele kannetele ning märkused.5. peatükkVaimulik ja juhatus§ 20. Vaimulik(1) Usulise ühenduse vaimulik võib olla isik, kellel on hääleõigus kohalike omavalitsuste valimistel. Vaimulikule esitatavad muud nõuded kehtestab usuline ühendus.(2) Usulise ühenduse juhatusel on õigus kutsuda vaimulikku väljastpoolt Eestit ning taotleda töö- ja elamisluba välismaalasest vaimulikule vastavalt välismaalaste seaduses (RT I 1993, 44, 637; 1999, 50, 548; 54, 582; 71, 686; 88, 808; 101, 900; 2000, 25, 148; 33, 197; 40, 254; 2001, 16, 68; RT III 2001, 7, 75; RT I 2001, 58, 352; 68, 407; 2002, 56, 351; 63, 387; 90, 521; 102, 599; 2003, 4, 20; 88, 594; 2004, 2, 2; 19, 134) ja muudes õigusaktides sätestatule.§ 21. Vaimuliku teenistusriietus(1) Usulise ühenduse põhikirjas ettenähtud vaimuliku teenistusriietust on õigus kanda ainult isikul, kellele usuline ühendus on selleks loa andnud. Nimetatud piirang ei laiene juhul, kui vaimuliku teenistusriietuseks on üldlevinud riietus.(2) Usuline ühendus, kelle huve on kahjustatud tema vaimuliku teenistusriietuse õigustamatu kasutamisega, võib nõuda vaimuliku teenistusriietuse õigustamatu kasutamise lõpetamist, samuti sellega tekitatud kahju hüvitamist.§ 22. PihisaladusVaimulik ei või avaldada temale erapihil või hingehoidlikul vestlusel usaldatut, samuti isikut, kes erapihil või hingehoidlikul vestlusel käis.§ 23. Juhatus(1) Kirikul, kogudusel ja koguduste liidul peab olema juhatus. Juhatuse liikmete minimaalne ja maksimaalne arv nähakse ette põhikirjas.(2) Juhatuse liige võib olla isik, kellel on hääleõigus kohalike omavalitsuste valimistel.(3) Kloostri puhul käsitatakse juhatusena käesoleva seaduse mõttes kloostriülemat.§ 24. Juhatuse esindusõigus ja juhatuse liikme vastutusJuhatuse esindusõiguse ja juhatuse liikme vastutuse suhtes kohaldatakse mittetulundusühingute seaduses sätestatut, kui põhikiri ei sätesta teisiti.6. peatükkUsulise ühenduse vara§ 25. Varalised õigused ja kohustused(1) Kirikul, kogudusel ja koguduste liidul on õigus võtta oma liikmetelt liikmemaksu põhikirjas ettenähtud korras.(2) Usulisel ühendusel on õigus võtta tasu usuliste talituste eest, korraldada sihtotstarbelisi korjandusi, vastu võtta annetusi ja pärandvara ning saada sissetulekuid oma varadest.(3) Usulise ühenduse vara hulka kuuluvaid kultuurimälestisi võib usuline ühendus pantida, anda kasutusse või võõrandada juhatuse otsuse alusel, arvestades muinsuskaitseseadusega (RT I 2002, 27, 153; 47, 297; 53, 336; 63, 387) kehtestatud nõudeid. Kirikusse või koguduste liitu kuuluvad kogudused teostavad seda õigust kiriku või koguduste liidu juhatuse loal põhikirjas ettenähtud või põhikirja alusel kehtestatud korras.(19.06.2002 jõust.01.08.2002 - RT I 2002, 61, 375)(4) Kiriku või koguduste liidu põhikiri võib sätestada, et kirikusse või koguduste liitu kuuluvad kogudused võivad kinnisasju anda kasutusse, koormata piiratud asjaõigustega või võõrandada kiriku või koguduste liidu juhatuse loal põhikirjas ettenähtud või põhikirja alusel kehtestatud korras.(5) Usuline ühendus korraldab raamatupidamise vastavalt raamatupidamise seaduses (RT I 1994, 48, 790; 1995, 26-28, 355; 92, 1604; 1996, 40, 773; 42, 811; 49, 953; 1998, 59, 941; 1999, 55, 584; 101, 903; 2001, 87, 527; 2002, 23, 131; 53, 336; 57, 355) sätestatule ja oma põhikirjale.§ 26. Järelevalve(1) Põhikirjas kehtestatud korra kohaselt määratakse revisjon või audiitorkontroll.(2) Juhatuse ja muu organi liikmed peavad võimaldama revidendil või audiitoril tutvuda kõigi revisjoni või audiitorkontrolli läbiviimiseks vajalike dokumentidega ning andma vajalikku teavet.(3) Revidendid või audiitorid koostavad revisjoni või audiitorkontrolli tulemuste kohta aruande, mille esitavad revisjoni või audiitorkontrolli määranud organile.§ 27. Usulise ühenduse tegevuse lõpetamisel järelejäänud vara kasutamine(1) Kirikusse või koguduste liitu kuuluva koguduse või kloostri lõpetamisel läheb pärast võlausaldajate nõuete rahuldamist järelejäänud vara vastavale kirikule või koguduste liidule.(2) Kiriku, koguduste liidu, kirikusse või koguduste liitu mittekuuluva koguduse või kloostri põhikirjalise tegevuse lõpetamisel läheb pärast võlausaldajate nõuete rahuldamist järelejäänud vara üle riigile ning seda võib kasutada ainult heategeval või hariduslikul otstarbel.7. peatükkSeaduse rakendamine§ 28. Käesoleva seaduse kohaldamine usulistele ühendustele(1) Enne 2002. aasta 1. juulit asutatud usulistele ühendustele kohaldatakse nende usuliste ühenduste registrisse kandmiseni käesoleva seaduse §-des 1–3, 5–10, 16 ja 20–27 sätestatut.(2) Siseministeeriumi juures peetavasse kirikute, koguduste ja koguduste liitude registrisse kantud usulised ühendused saavad registrisse kantud andmeid muuta, täiendada ja kustutada enne käesoleva seaduse jõustumist kehtinud korras kuni 2004. aasta 1. juulini.§ 29. Registrisse kandmise avaldus(1) Enne 2002. aasta 1. juulit asutatud ning Siseministeeriumis registreeritud usuline ühendus, kes vastab käesoleva seaduse nõuetele, kantakse registrisse tema avalduse alusel.(2) Registrisse kandmise avalduses tuleb märkida käesolevas seaduses sätestatud andmed ning avaldusele tuleb lisada tema Siseministeeriumis registreerimise tunnistus ja seaduses sätestatud dokumendid, välja arvatud asutamisleping või asutamiskoosoleku protokoll.(3) Usulise ühenduse põhikiri peab registrisse kandmiseks olema viidud kooskõlla käesolevas seaduses sätestatuga.(4) Registrisse kandmise avaldus vaadatakse läbi kahe kuu jooksul, arvates avalduse ja kõigi muude ettenähtud dokumentide esitamisest.(25.02.2004 jõust.25.03.2004 - RT I 2004, 14, 91)§ 30. Märked registrites(1) Siseministeeriumis registreeritud usulise ühenduse registrisse kandmisel tehakse registripidaja teate alusel kirikute, koguduste ja koguduste liitude registrisse sellekohane märge.(2) Enne käesoleva seaduse jõustumist asutatud usulise ühenduse registrisse kandmisel tehakse registrisse märge varasema registreerimise kohta Siseministeeriumis, näidates ära endise registrinumbri.§ 31. Lõpetamine(1) Siseministeeriumis registreeritud usulised ühendused, kelle registrisse kandmiseks ei ole 2004. aasta 1. juuliks avaldust esitatud või kelle nimetatud tähtaja jooksul esitatud registrisse kandmise avaldus on jäetud rahuldamata, loetakse sundlõpetatuks.(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 märgitud põhjustest tuleneval sundlõpetamisel kohaldatakse mittetulundusühingute seaduse §-s 95 sätestatud korda.§ 32. Usulise ühenduse nimi(1) Usulise ühenduse kandmisel registrisse teeb registripidaja järelepärimise Siseministeeriumile kirikute, koguduste ja koguduste liitude registris sama või sarnase nime esinemise kohta.F(2) Taotletavat nime ei kanta registrisse, kui selle nime või nimega eksitavalt sarnase nime all on registreeritud registris või Siseministeeriumis teine usuline ühendus enne taotlejat.§ 33. Riigilõivuseaduses tehtavad muudatusedRiigilõivuseaduses (RT I 1997, 80, 1344; RT I 2001, 55, 331; 56, 332; 64, 367; 65, 377; 85, 512; 88, 531; 91, 543; 93, 565; 2002, 1, 1; 18, 97; 23, 131; 24, 135; 27, 151 ja 153; 30, 178; 35, 214; 44, 281; 47, 297; 51, 316; 57, 358; 58, 361; 61, 375; 62, 377; 82, 477; 90, 519; 102, 599; 105, 610; 2003, 4, 20; 13, 68; 15, 84; 85; 20, 118; 21, 128; 23, 146; 25, 153; 154; 26, 156; 160; 51, 352; 66, 449; 68, 461; 71, 471; 78, 527; 79, 530; 81, 545; 88, 589; 591; 2004, 2, 7; 6, 31; 9, 52; 53; 14, 91; 92) tehakse järgmised täiendused:1) paragrahvi 3 lõiget 2 täiendatakse punktiga 31 järgmises sõnastuses:“31) usuliste ühenduste registri toimingud;»;2) paragrahvi 18 täiendatakse lõikega 9 järgmises sõnastuses:“(9) Usuline ühendus, kes on enne 2002. aasta 1. juulit registreeritud Siseministeeriumis, on vabastatud riigilõivu tasumisest usulise ühenduse kandmisel usuliste ühenduste registrisse.»;3) 6. peatüki 2. jagu täiendatakse §-dega 441 ja 451 järgmises sõnastuses:“§ 441. Usuliste ühenduste registri kanded(1) Usulise ühenduse registrisse kandmise eest tasutakse riigilõivu 100 krooni.(2) Usuliste ühenduste registrisse kantud andmete muutmise või täiendamise eest tasutakse riigilõivu 50 krooni.§ 451. Usuliste ühenduste registri ärakirja väljastamine(1) Usuliste ühenduste registri registrikaardi kinnitatud ärakirja eest tasutakse riigilõivu 10 krooni.(2) Usuliste ühenduste registri muu dokumendi kinnitatud ärakirja eest tasutakse riigilõivu 5 krooni iga lehekülje eest.»§ 34. Varasema kirikute ja koguduste seaduse kehtetuks tunnistamineKirikute ja koguduste seadus (RT I 1993, 30, 510; 44, 637; 1994, 28, 425) tunnistatakse kehtetuks.§ 35. Seaduse jõustumineKäesolev seadus jõustub 2002. aasta 1. juulil. ©FB
 Churches and Congregations ActPassed 12 February 2002(consolidated text March 2004)(RT1 I 2002, 24, 135),entered into force 1 July 2002,amended by the following Act:25.02.2004 entered into force 25.03.2004 - RT I 2004, 14, 91;19.06.2002 entered into force 01.08.2002 - RT I 2002, 61, 375.Chapter 1General Provisions§ 1. Scope of application of Act(1) The purpose of this Act is to provide the procedure for membership of churches, congregations, associations of congregations, monasteries and religious societies and the regulation of their activities in order for freedom of belief as ensured for everyone by the Constitution to be exercised.(19.06.2002 entered into force 01.08.2002 - RT I 2002, 61, 375)(2) The provisions of the Administrative Procedure Act (RT I 2001, 58, 354; 2002, 53, 336; 61, 375; 2003, 20, 117; 78, 527) apply to administrative proceedings prescribed in this Act, taking account of the specifications provided for in this Act.(19.06.2002 entered into force 01.08.2002 - RT I 2002, 61, 375)§ 2. Religious associations(1) Churches, congregations, associations of congregations and monasteries are religious associations.(2) For the purposes of this Act, a church is an association of at least three voluntarily joined congregations which has an episcopal structure and is doctrinally related to three ecumenical creeds or is divided into at least three congregations and which operates on the basis of its statutes, is managed by an elected or appointed management board and is entered in the register in the cases and pursuant to the procedure prescribed by this Act.(3) For the purposes of this Act, a congregation is a voluntary association of natural persons who profess the same faith, which operates on the basis of its statutes, is managed by an elected or appointed management board and is entered in the register in the cases and pursuant to the procedure prescribed by this Act.(4) For the purposes of this Act, an association of congregations is an association of at least three voluntarily joined congregations which profess the same faith and which operates on the basis of its statutes, is managed by an elected or appointed management board and is entered in the register pursuant to the procedure prescribed by this Act.(5) For the purposes of this Act, a monastery is a voluntary communal association of natural persons who profess the same faith, which operates on the basis of the statutes of the corresponding church or independent statutes, is managed by an elected or appointed superior of the monastery and is entered in the register in the cases and pursuant to the procedure prescribed by this Act.§ 3. Main activities of religious associations(1) The main activities of churches, congregations, associations of congregations, and monasteries include professing and practising their faith, primarily in the form of religious services, meetings and rites, and confessional or ecumenical activities relating to morals, ethics, education, culture, and confessional or ecumenical diaconial and social rehabilitation activities and other activities outside the traditional religious rites and services of the churches or congregations.(2) The objective or main activity of churches, congregations, associations of congregations and monasteries shall not be the earning of income from economic activity.(3) The management boards of churches, congregations and associations of congregations and the agencies thereof and the superiors of monasteries have the right to issue legal acts relating to the activities of the religious associations pursuant to the procedure provided for in the statutes.§ 4. Religious society(1) A religious society is a voluntary association of natural or legal persons the main activities of which include confessional or ecumenical activities relating to morals, ethics, education, culture and confessional or ecumenical diaconial and social rehabilitation activities outside the traditional forms of religious rites of a church or congregation and which need not be connected with a specific church, association of congregations or congregation.(2) A religious society shall be entered in the non-profit associations and foundations register pursuant to the procedure prescribed by the Non-profit Associations Act (RT I 1996, 42, 811; 1998, 96, 1515; 1999, 10, 155; 23, 355; 67, 658; 2000, 55, 365; 88, 576; 2001, 56, 336; 93, 565; 2002, 53, 336; 2003, 88, 591). In order to determine compliance of the statutes of a religious society with the requirements provided by law, the chief judge of the county or city court which maintains the register may suspend proceedings for entry in the register for two months and request the opinion of the ministry whose area of government includes management of issues relating to religious associations or request an expert opinion of a competent agency.§ 5. Passive legal capacity(1) A religious association is a legal person in private law to which the Non-profit Associations Act applies in so far as this Act does not provide otherwise.(2) The statutes of a religious association may prescribe differences from the provisions of the Non-profit Associations Act concerning membership and management if such differences arise from the historical teaching and structure of the religious association.(3) Transformation of a religious association into a legal person of a different type is prohibited.(4) The passive legal capacity of a religious association commences as of entry of the religious association in the register of religious associations (hereinafter register) and terminates as of deletion of the religious association from the register.(5) Congregations which belong to a church or association of congregations but are not entered in the register and monasteries which belong to a church but are not entered in the register are not legal persons.§ 6. Seat(1) The seat of a church, congregation or association of congregations is the place where the management board of the church, congregation or association of congregations is located unless the statutes prescribe otherwise. The seat of a monastery is the place where the building or complex of buildings of the monastery are located.(2) The management board of a church, congregation or association of congregations shall be located in Estonia regardless of the location of its spiritual centre.§ 7. Name(1) The name of a religious association shall be written in Latin letters and include the corresponding word “kirik” [church], “kogudus” [congregation], “koguduste liit” [association of congregations] or “klooster” [monastery] and shall clearly differ from the names of other legal persons entered in the register in Estonia and shall not be misleading with regard to the objectives, scope of activity or legal form.(2) A religious association may have a name abbreviation set out in the statutes, which is not used by any other religious association registered in Estonia.(3) A religious association whose interests are damaged by the unauthorised use of its name or name abbreviation may demand termination of the unauthorised use thereof and compensation for damage caused thereby.Chapter 2Freedom of Religion of Individual§ 8. Rights of individual(1) Every person has the right to freely choose, profess and declare his or her religious beliefs unless it damages public order, health, morals, or the rights or freedoms of others.(2) No one is required to provide information on his or her religion or membership in congregations, except a suspect, accused, accused at trial or victim in the course of criminal proceedings.(3) Every person has the right to leave a congregation if he or she notifies the management board of the congregation of his or her decision beforehand. Every person has the right to leave a monastery if he or she notifies the superior of the monastery of his or her decision beforehand.(4) The guardian of a person who has been divested of active legal capacity does not have the right to change the religion or membership in a congregation of the person.(5) Members with active legal capacity and of at least eighteen years of age have the right to participate in the election of the management board and officials of a church, congregation or association of congregations, unless a different age limit is provided for in the statutes.(6) Every person has the right to be buried according to his or her confession.(7) In the absence of relatives, guardians or curators, and if it is known that a deceased person was a member of a congregation, the congregation of the deceased person shall perform the confessional funeral service.§ 9. Performance of religious rites in medical institutions, educational institutions, social welfare institutions, custodial institutions and military units(1) Persons staying in medical institutions, educational institutions, social welfare institutions and custodial institutions and members of the Defence Forces have the right to perform religious rites according to their faith unless this violates public order, health, morals, the rules established in these institutions or the rights of others staying or serving in these institutions.(2) A religious association shall conduct religious services and religious rites in a medical institution, educational institution or social welfare institution with the permission of the owner or the head of the institution, in a custodial institution with the permission of the director of the prison, in the Defence Forces with the permission of the commanding officer of the military unit and in the National Defence League with the permission of the chief of the unit.§ 10. Membership of child in congregation(1) Every person of at least fifteen years of age may independently become a member of a congregation or leave a congregation pursuant to the procedure prescribed in the statutes.(2) A child who is less than fifteen years of age may be a member of a congregation with the permission of his or her parents or guardian.Chapter 3Foundation, Registration, Merger, Division and Dissolution of Religious Associations§ 11. Foundation of religious associations(1) In order to found a church, an association of congregations, a congregation which does not belong to a church or association of congregations or a monastery which does not belong to a church, the founders shall enter into a memorandum of association.(2) A memorandum of association shall set out:1) the name, seat, address and objectives of the activities of the church, congregation, association of congregations being founded or monastery which does not belong to a church and which is being founded;2) the names and residences or seats, and the personal identification codes or registry codes of the founders;3) the obligations of the founders;4) the names, personal identification codes and residences of the members of the management board.(3) Upon entry into a memorandum of association, the statutes of the church, congregation or monastery which does not belong to a church or association of congregations shall also be approved as an annex to the memorandum of association.(4) A congregation which wishes to belong to a church or association of congregations shall be founded and the management board thereof shall be elected pursuant to the statutes of the corresponding church or association of congregations unless the specified statutes prescribe adoption of independent statutes for the congregation. Minutes shall be taken of the foundation meeting. The list of founders of the congregation which sets out the residences and personal identification codes of the founders together with the signatures of the founders shall be annexed to the minutes.(5) All founders shall sign the memorandum of association of a congregation which does not belong to a church or association of congregations or a monastery which does not belong to a church.(6) The memorandum of association of a church or association of congregations and the statutes approved thereby shall be notarially certified; a representative of a founder may sign the memorandum of association.(7) A monastery which belongs to a church shall be founded pursuant to the procedure prescribed in the statutes of the corresponding church and minutes shall be taken of the foundation meeting. The list of founders of the monastery which sets out the residences and personal identification codes of the founders together with the signatures of the founders shall be annexed to the minutes.§ 12. Statutes(1) The statutes of a religious association shall contain the following information:1) the name and seat;2) the objective and doctrinal bases of the activities;3) obligatory religious rites;4) the structure of management bodies and supervisory bodies and the procedure for the foundation, competence and terms of authority thereof;5) the procedure for the election or appointment of members of the management board and restrictions on the right of representation;6) the status, hierarchy, service relationships and professional attire of the ministers of religion;7) the procedure for the formation, use and disposal of assets;8) the bases and procedure for the adoption and amendment of the statutes;9) the bases and procedure for termination of activities;10) the conditions of and procedure for membership in the religious association and for leaving and exclusion from the religious association;11) the rights and obligations of members or the procedure for the establishment of obligations for members.(2) If a church or an association of congregations amends the statutes thereof and such amendment involves transformation of the church into an association of congregations or transformation of the association of congregations into a church, representatives of all congregations which belong to the corresponding church or association of congregations must be in favour of the specified decision and sign the decision. The signatures on the decision shall be notarially authenticated.(3) An amendment of the statutes of a religious association enters into force as of the making of a corresponding entry in the register.(4) A religious association may have departments and agencies if this is prescribed in the statutes. Departments and agencies are not legal persons. The bodies of departments and agencies and their competence shall be prescribed in the statutes.§ 13. Application for entry in register(1) A congregation with at least twelve adult members who have active legal capacity shall be entered in the register.(2) In order to enter a religious association in the register, the management board of the religious association shall submit an application which sets out the information specified in subsection 15 (1) of this Act and which is signed by all members of the management board.(3) The following shall be appended to the application:1) the memorandum of association and the statutes approved thereby, or the minutes of the foundation meeting and the statutes approved by the management board of the corresponding church or association of congregations;2) the notarially authenticated specimen signatures of the members of the management board;3) telecommunications numbers (telephone, facsimile, etc);4) proof of payment of the state fee.(4) A monastery which belongs to a church or a congregation which belongs to a church or association of congregations and which is a legal person pursuant to the statutes thereof or the statutes of the church or association of congregations, shall be entered in the register with the same court where the church or association of congregations is entered in the register. The documents concerning the congregation or monastery specified in subsections (2) and (3) of this section shall be submitted to the register by the management board of the corresponding church or association of congregations.(5) If the congregations or monasteries which belong to a church or association of congregations are not legal persons pursuant to the statutes of the corresponding church or association of congregations, the management board of the church or association of congregations shall submit, together with an application for the entry thereof in the register and the annexes to the application, a list of the congregations and monasteries thereof to the register on the basis of the territory of the church or congregations. The list shall set out the name, address and date of first mention or foundation of each congregation and monastery.(6) Any other application submitted to the register shall be signed by at least one member of the management board pursuant to the procedure established in the statutes.(7) Signatures on an application submitted to the register shall be notarially authenticated.§ 14. Suspension of proceedings for entry in register and refusal to enter in register(1) In order to determine compliance of a religious association with the requirements provided by law, the chief judge of the county or city court which maintains the register may suspend proceedings for entry in the register for two months and request the opinion of the ministry whose area of government includes management of issues relating to religious associations or request an expert opinion of a competent agency.(2) A registrar shall not enter a religious association in the register if:1) the statutes or other documents submitted by the religious association are not in compliance with the requirements of law;2) the activities of the religious association damage public order, health, morals, or the rights and freedoms of others.(3) Upon refusal to enter a religious association in the register, the registrar shall indicate the reason for the refusal.§ 15. Entry of information in register and change thereof(1) The following shall be entered in the register:1) the name of the religious association;2) the seat and address of the religious association;3) the date of the first mention or foundation of the religious association;4) the date of adoption of the statutes;5) the names, personal identification codes and residences of the members of the management board;6) the specifications for the right of representation of the management board pursuant to § 24 of this Act;7) other information provided by law.(2) Upon changes in the information entered in the register, the management board of the religious association shall submit an application for entry of the changes in the register. The application shall be submitted pursuant to the procedure provided for in subsections 13 (4)-(7) of this Act.(3) If a congregation or monastery joins a church or an association of congregations or if a congregation or monastery leaves or is excluded therefrom, the management board of the corresponding church or association of congregations shall submit to the register documents pursuant to the procedure set out in subsection 13 (4) of this Act or an amended list pursuant to the procedure set out in subsection 13 (5) of this Act.§ 16. Merger, division and dissolution(1) Merger, division and dissolution of a religious association shall be carried out pursuant to the procedure prescribed for non-profit associations in the Non-profit Associations Act, unless otherwise provided by the statutes or this Act, and the register shall be notified thereof pursuant to subsections 13 (4)-(7) of this Act.(2) A religious association shall be dissolved and liquidated:1) on the bases and pursuant to the procedure prescribed in the statutes;2) if the number of congregations or members of the religious association falls below the number specified by this Act or the statutes;3) upon the declaration of bankruptcy of the religious association;4) on the bases and pursuant to the procedure provided for in subsection (3) of this section.(3) The minister whose area of government includes management of issues relating to religious associations shall request compulsory dissolution of a religious association from a court if:1) the activities or statutes of the religious association are contrary to law or the Constitution;2) facts specified in clause 14 (2) 2) of this Act become evident in the activities of the religious association;3) the activities of the religious association are not in compliance with the objectives set out in the statutes;4) economic activity becomes the main activity of the religious association.Chapter 4Register of Religious Associations§ 17. Maintenance of register(1) The register of religious associations is a part of the non-profit associations and foundations register with regard to which the provisions of legislation concerning the non-profit associations and foundations register apply unless otherwise provided for in this Act.(2) The register of religious associations shall be maintained on the religious associations located in Estonia.(3) The registration departments of county and city courts (hereinafter registrars) shall maintain the register of religious associations of the religious associations located in their jurisdiction.(4) Congregations and monasteries which belong to a church or association of congregations shall be entered in the register of religious associations according to the location of the church or association of congregations.§ 18. Restrictions relating to public files and registry files(1) Documents which a religious association submits to the registrar pursuant to law are maintained in the public file concerning the religious association.(2) A registry file of a religious association may be examined by a person with a legitimate interest. Documents containing sensitive personal data may be examined pursuant to the procedure prescribed by the Personal Data Protection Act (RT I 1996, 48, 944; 1998, 59, 941; 111, 1833; 2000, 50, 317; 92, 597; 104, 685; 2001, 50, 283).§ 19. Entries of registry card of religious association(1) The form of registry cards of the card register of religious associations shall be established by a regulation of the Minister of Justice.(2) The following information shall be entered on a registry card:1) the registry code and consecutive numbers of registry entries;2) the name;3) the seat and address;4) the date of the first mention or foundation;5) the date of adoption and amendment of the statutes;6) information on the members of the management board;7) the right of representation of the members of the management board and the liquidators if such right differs from the general rule prescribed by law;8) the merger or division;9) the dissolution;10) information on the liquidators;11) information on the trustee in bankruptcy;12) the declaration of bankruptcy and termination of bankruptcy proceedings;13) the deletion from the register;14) information on the depositary of documents of a liquidated religious association;15) the date of entry, and the signature, name and title of the person executing the judgment on entry and of the person competent to make the judgment on entry;16) references to earlier and later entries, and notations.Chapter 5Minister of Religion and Management Board§ 20. Minister of religion(1) A person who has the right to vote in local government elections may be a minister of religion of a religious association. Other requirements for a minister of religion shall be established by the religious association.(2) The management board of a religious association has the right to invite a minister of religion from outside Estonia and apply for a work and residence permit for the minister of religion who is an alien pursuant to the provisions of the Aliens Act (RT I 1993, 44, 637; 1999, 50, 548; 54, 582; 71, 686; 88, 808; 101, 900; 2000, 25, 148; 33, 197; 40, 254; 2001, 16, 68; RT III 2001, 7, 75; RT I 2001, 58, 352; 68, 407; 2002, 56, 351; 63, 387; 90, 521; 102, 599; 2003, 4, 20; 88, 594; 2004, 2, 2; 19, 134) and other legislation.§ 21. Professional attire of minister of religion(1) Only a person to whom a religious association has granted the corresponding permission has the right to wear the professional attire of a minister of religion prescribed in the statutes of the religious association. The specified restriction does not apply if ordinary clothing is the professional attire of the minister of religion.(2) A religious association whose interests are damaged by the unauthorised use of the professional attire of its minister of religion may demand termination of the unauthorised use of the professional attire of the minister of religion and compensation for damage caused thereby.§ 22. Confessional secretA minister of religion shall not disclose information which has become known to him or her in the course of a private confession or pastoral conversation or the identity of a person who makes the private confession to or has a pastoral conversation with the minister of religion.§ 23. Management board(1) A church, congregation and association of congregations shall have a management board. The minimum and maximum number of members of the management board shall be prescribed in the statutes.(2) A person who has the right to vote in local government elections may be a member of a management board.(3) Within the meaning of this Act, the superior of a monastery is deemed to be the management board of the monastery.§ 24. Right of representation of management board and liability of members of management boardThe provisions of the Non-profit Associations Act apply to the right of representation of a management board and the liability of members of the management board unless otherwise provided for in the statutes.Chapter 6Assets of Religious Association§ 25. Proprietary rights and obligations(1) Churches, congregations and associations of congregations have the right to charge a membership fee from their members pursuant to the procedure provided for in the statutes.(2) A religious association has the right to charge a fee for religious rites, organise donations for specific purposes, accept donations and estate and receive income from its assets.(3) A religious association may pledge, grant use of or transfer cultural monuments which belong to the assets of the religious association on the basis of a resolution of the management board, having regard to the requirements established by the Heritage Conservation Act (RT I 2002, 27, 153; 47, 297; 53, 336; 63, 387). Congregations which belong to a church or association of congregations shall exercise such right with the permission of the management board of the church or association of congregations pursuant to the procedure prescribed in or established on the basis of the statutes.(19.06.2002 entered into force 01.08.2002 - RT I 2002, 61, 375)(4) The statutes of a church or association of congregations may provide that the congregations which belong to a church or association of congregations may grant use of immovables, encumber immovables with a restricted real right or transfer immovables with the permission of the management board of the church or association of congregations pursuant to the procedure prescribed in or established on the basis of the statutes.(5) A religious association shall organise the accounting pursuant to the provisions of the Accounting Act (RT I 1994, 48, 790; 1995, 26-28, 355; 92, 1604; 1996, 40, 773; 42, 811; 49, 953; 1998, 59, 941; 1999, 55, 584; 101, 903; 2001, 87, 527; 2002, 23, 131; 53, 336; 57, 355) and its statutes.§ 26. Supervision(1) A review or audit may be called for pursuant to the procedure established in the statutes.(2) The members of the management board and of other bodies shall allow controllers or auditors to examine all documents necessary for conduct of a review or audit and shall provide necessary information.(3) Controllers and auditors shall prepare a report concerning the results of a review or audit and present the report to the body which called for the review or audit.§ 27. Use of assets remaining upon termination of activities of religious association(1) Upon dissolution of a congregation or monastery which belongs to a church or association of congregations, the assets remaining after satisfaction of the claims of obligees are transferred to the corresponding church or association of congregations.(2) Upon termination of the activities pursuant the statutes, of a church, an association of congregations, a congregation or monastery which does not belong to a church or association of congregations, the assets remaining after satisfaction of the claims of obligees are transferred to the state and may be used only for charitable or educational purposes.Chapter 7Implementation of Act§ 28. Application of this Act to religious associations(1) The provisions of §§ 1–3, 5–10, 16 and 20–27 of this Act apply to religious associations founded before 1 July 2002 until entry of the religious associations in the register.(2) Religious associations entered in the register of churches, congregations and associations of congregations maintained by the Ministry of Internal Affairs may amend and delete data entered in the register pursuant to the procedure in force before the entry into force of this Act until 1 June 2004.§ 29. Application for entry in register(1) Religious associations which were founded before 1 July 2002 and are registered with the Ministry of Internal Affairs and which comply with the requirements of this Act shall be entered in the register on the basis of their application.(2) An application for entry in the register shall set out the information provided for in this Act, and the certificate of registration of the religious association with the Ministry of Internal Affairs together with documents provided for in this Act, except the memorandum of association or the minutes of the foundation meeting, shall be appended to the application.(3) In order for a religious association to be entered in the register, the statutes of the religious association shall be brought into accordance with the provisions of this Act.(4) An application for entry in the register shall be reviewed within two months as of submission of the application and all other prescribed documents.(25.02.2004 entered into force 25.03.2004 - RT I 2004, 14, 91)§ 30. Notations in registers(1) Upon entry of a religious association registered with the Ministry of Internal Affairs in the register, a corresponding notation shall be made in the register of churches, congregations and associations of congregations on the basis of a notice from the registrar.(2) Upon entry of a religious association founded before the entry into force of this Act in the register, a notation concerning the earlier registration with the Ministry of Internal Affairs shall be made in the register, indicating the former registration number.§ 31. Dissolution(1) Religious associations registered with the Ministry of Internal Affairs for the entry of which in the register no application has been submitted by 1 July 2004, or whose application for entry in the register submitted within the specified term has been refused are deemed to have undergone compulsory dissolution.(2) Upon compulsory dissolution resulting from the reasons set out in subsection (1) of this section, the procedure provided for in § 95 of the Non-profit Associations Act applies.§ 32. Name of religious association(1) Upon entry of a religious association in the register, the registrar shall make an inquiry to the Ministry of Internal Affairs concerning the existence of the same or a similar name in the register of churches, congregations and associations of congregations.F(2) A name being applied for shall not be entered in the register if such name or a misleadingly similar name has already been registered in the register or the Ministry of Internal Affairs by another religious association.§ 33. Amendments to State Fees ActThe State Fees Act (RT I 1997, 80, 1344; RT I 2001, 55, 331; 56, 332; 64, 367; 65, 377; 85, 512; 88, 531; 91, 543; 93, 565; 2002, 1, 1; 18, 97; 23, 131; 24, 135; 27, 151 and 153; 30, 178; 35, 214; 44, 281; 47, 297; 51, 316; 57, 358; 58, 361; 61, 375; 62, 377; 82, 477; 90, 519; 102, 599; 105, 610; 2003, 4, 20; 13, 68; 15, 84; 85; 20, 118; 21, 128; 23, 146; 25, 153; 154; 26, 156; 160; 51, 352; 66, 449; 68, 461; 71, 471; 78, 527; 79, 530; 81, 545; 88, 589; 591; 2004, 2, 7; 6, 31; 9, 52; 53; 14, 91; 92) is amended as follows:1) clause 31) is added to subsection 3 (2) worded as follows:“31) acts of the register of religious associations;”;2) subsection (9) is added to § 18 worded as follows:“(9) A religious association which has been registered with the Ministry of Internal Affairs before 1 July 2002 is exempt from payment of state fees upon entry of the religious association in the register of religious associations.”;3) sections 441 and 451 are added to Division 2 of Chapter 6 worded as follows:“§ 441. Entries in register of religious associations(1) A state fee of 100 kroons shall be paid for the entry of a religious association in the register.(2) A state fee of 50 kroons shall be paid for the amendment of data entered in the register of religious associations.§ 451. Issue of copies from register of religious associations(1) A state fee of 10 kroons shall be paid for a certified copy of a registry card from the register of religious associations.(2) A state fee of 5 kroons per page shall be paid for a certified copy of any other document from the register of religious associations.”§ 34. Repeal of earlier Churches and Congregations ActThe Churches and Congregations Act (RT I 1993, 30, 510; 44, 637; 1994, 28, 425) is repealed.§ 35. Entry into force of ActThis Act enters into force on 1 July 2002.1 RT = Riigi Teataja = State Gazette ©FB


text:
UOHS S026/2001
 Rozhodnutí: OF/S026/01 Instance I.
 Věc Spojení podniků-NESTLÉ S.A. a RALSTON PURINA COMPANY
 Účastníci Nestlé S.A., Avenue Nestlé 55, 1800 Vevey, Švýcarsko RALSTON PURINA COMPANY, 222 E. Dunklin Street, Jeferson City, Missouri 65101, USA
 Datum nabytí právní moci 1. 6. 2001
 Č.j. S 26/01-603/01-OF V Brně dne 15. května 2001
 Úřad pro ochranu hospodářské soutěže jako orgán příslušný podle ustanovení § 11 odst. 1 písm. a) zákona č. 63/1991 Sb., o ochraně hospodářské soutěže, ve znění zákona
 č. 495/1992 Sb., zákona č. 286/1993 Sb. a zákona č. 132/2000 Sb., ve správním řízení č.j. S 26/01 zahájeném dne 13.4.2001 ve smyslu § 18 zákona č. 71/1967 Sb., o správním řízení (správní řád), a ve smyslu § 8a zákona č. 63/1991 Sb., o ochraně hospodářské soutěže, ve znění zákona č. 495/1992 Sb., zákona č. 286/1993 Sb. a zákona č. 132/2000 Sb., na návrh účastníka řízení, jímž je společnost NESTLÉ S.A., se sídlem Avenue Nestlé 55, CH-1800 Vevey, Švýcarská konfederace, číslo společnosti CH-550-0067293-5, ve správním řízení zastoupená JUDr. Richardem Wagnerem, advokátem Advokátní kanceláře Pokorný, Wagner & spol., se sídlem Krocínova 1, Praha 1, na základě plné moci ze dne 21.2.2001, ve věci udělení povolení ke spojení podniků NESTLÉ S.A., se sídlem Avenue Nestlé 55, CH-1800 Vevey, Švýcarská konfederace, číslo společnosti CH-550-0067293-5 a RALSTON PURINA COMPANY, se sídlem 222 E. Dunklin Street, Jeferson City, Missouri 65101, USA, ke kterému dochází dle § 8 odst. 2 písm. a) zákona č. 63/1991 Sb., o ochraně hospodářské soutěže, ve znění zákona č. 495/1992 Sb., zákona č. 286/1993 Sb. a zákona č. 132/2000 Sb., vydává toto
 Úřad pro ochranu hospodářské soutěže spojení podniků NESTLÉ S.A. , se sídlem Avenue Nestlé 55, CH-1800 Vevey, Švýcarská konfederace, číslo společnosti CH-550-0067293-5 a RALSTON PURINA COMPANY , se sídlem 222 E. Dunklin Street, Jeferson City, Missouri 65101, USA, ke kterému dochází tím, že společnost NESTLÉ S.A., Avenue Nestlé 55, CH 1800 Vevey, Švýcarská konfederace, číslo společnosti CH-550-0067293-5 uzavřela prostřednictvím své 100% vlastněné dceřinné společnosti Nestlé Holdings, Inc., c/o Nestlé USA Inc., 800 N Brand Boulevard, Glendale CA 91203, USA, se společností RALSTON PURINA COMPANY, 222 E. Dunklin Street, Jeferson City, Missouri 65101, USA, Smlouvu o fúzi a plánu fúze, dle níž se následně nově založená společnost "NewCo Merger Company", založena v souladu s právem státu Missouri, a jež je 100% dceřinou společností Nestlé Holdings, Inc., sloučí se společností RALSTON PURINA COMPANY, 222 E. Dunklin Street, Jeferson City, Missouri 65101, USA, načež "NewCo Merger Company" ukončí svou samostatnou existenci a společnost RALSTON PURINA COMPANY, 222 E. Dunklin Street, Jeferson City, Missouri 65101, USA bude pokračovat jako nástupnická společnost, dle ustanovení § 8a odst. 2 zákona č. 63/1991 Sb., o ochraně hospodářské soutěže, ve znění zákona č. 495/1992 Sb., zákona č. 286/1993 Sb. a zákona č. 132/2000 Sb., povoluje .
 Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (dále jen "úřad") obdržel dne 13.4.2001 návrh na zahájení řízení o povolení spojení podniků ve smyslu § 8a zákona č. 63/1991 Sb., o ochraně hospodářské soutěže, ve znění zákona č. 495/1992 Sb., zákona č. 286/1993 Sb. a zákona č. 132/2000 Sb. (dále jen "zákon"), který podala společnost NESTLÉ S.A., se sídlem Avenue Nestlé 55, CH-1800 Vevey, Švýcarská konfederace, číslo společnosti CH-550-0067293-5 (dále jen "NESTLÉ"). Podstatou spojení je získání výhradní kontroly ze strany společnosti NESTLÉ nad společností RALSTON PURINA COMPANY, 222 E. Dunklin Street, Jeferson City, Missouri 65101, USA (dále jen "RALSTON PURINA") dle ustanovení § 8 odst. 2 písm. a) zákona, kdy NESTLÉ uzavřela prostřednictvím své 100% dceřinné společnosti Nestlé Holdings, Inc., c/o Nestlé USA Inc., 800 N Brand Boulevard, Glendale CA 91203, USA se společností RALSTON PURINA Smlouvu o fúzi a plánu fúze (dále i jen jako "Smlouva"). Následně se dle Smlouvy nově založená společnost "NewCo Merger Company", která byla založena v souladu s právem státu Missouri, a která je 100% dceřinou společností Nestlé Holdings, Inc., sloučí se společností RALSTON PURINA, načež "NewCo Merger Company" ukončí svou samostatnou existenci a společnost RALSTON PURINA bude pokračovat jako nástupnická společnost. V souladu s podmínkami Smlouvy bude každá vydaná kmenová akcie společnosti RALSTON PURINA konvertována v právo obdržet v hotovosti určenou částku v USD. Po realizaci smlouvy bude NESTLÉ vykonávat plná vlastnická práva a kontrolu nad společností RALSTON PURINA.
 Podkladem pro rozhodnutí jsou především materiály a informace poskytnuté účastníkem řízení, a to:
 dopis společnosti NESTLÉ ve věci návrhu na zahájení řízení o povolení spojení podniků;
 vyplněný dotazník úřadu, zpracovaný společností NESTLÉ, doplněný v přílohách o výroční zprávu společnosti RALSTON PURINA a zprávu managementu společnosti NESTLÉ, informace o činnosti spojovaných společností, jejich obratu, postavení na trhu a o ostatních soutěžitelích;
 ověřená kopie dokumentu "Agreement and Plan of Merger"-Dohoda a plán týkající se fúze ze dne 15.1.2001 mezi společnostmi NESTLÉ a RALSTON PURINA.
 Úřad vycházel dále z podkladů a informací poskytnutých ostatními soutěžiteli, které se týkají jejich podílu na relevantních trzích, a to zejména: KSK Bono, Mika a spol. s.r.o., VAFO s.r.o., Brasa Bohemia Safari.
 Správní spis dále mimo jiné obsahuje doklad o zaplacení správního poplatku účastníkem řízení, ověřené Osvědčení-"CERTIFICATE NESTLÉ S.A." s ověřeným překladem, "ARTICLES OF INCORPORATION OF RALSTON PURINA COMPANY"-upravené znění stanov, s ověřeným překladem.
 Úřad seznámil s připravovaným spojením podniků veřejnost prostřednictvím oznámení v Obchodním věstníku, kde v č. 17/01 ze dne 25.4.2001 pod zn. 119424-17/01 byla zveřejněna výzva k podání případných námitek proti spojení. Ve stanovené lhůtě nebyla úřadu doručena žádná námitka proti chystanému spojení podniků soutěžitelů.
 Účastník řízení byl seznámen ve smyslu § 12 odst. 6 zákona s výsledky šetření dne 14.5.2001 s tím, že spojení podniků může představovat narušení hospodářské soutěže. Současně úřad poskytl zástupci účastníka řízení možnost se k výsledku šetření vyjádřit.
 NESTLÉ S.A. je mateřskou společností skupiny NESTLÉ. Skupina NESTLÉ se podílí na výrobě, marketingu a prodeji široké škály potravinářských výrobků jako jsou mléčné výrobky, rozpustná káva, pražená a mletá káva, minerální vody, nealkoholické nápoje, cereálie, instantní potraviny a dietní výrobky, zmrazené potraviny, čokoláda a krmiva a výrobky pro domácí zvířata. NESTLÉ je společností, jejíž právní forma se nejvíce blíží právní úpravě akciové společnosti dle českého práva. Vzhledem k určitým odlišnostem vyplývajícím ze specifik národních právních úprav však nemohou být oba pojmy zaměňovány. Akcie NESTLÉ jsou značně rozděleny. Dle znalostí NESTLÉ žádná osoba nebo společnost jiná než NESTLÉ a její přidružené osoby nevlastní akcie představující více jak 3% podíl na základním kapitálu a nebo hlasovacích právech této společnosti. Celosvětový obrat společnosti NESTLÉ v obchodním roce 2000 byl 1 873 439 000 000,-Kč (81 422 000 000 CHF), z toho obrat na území České republiky ,-Kč.
 RALSTON PURINA je společnost, jejíž právní forma se nejvíce blíží právní úpravě akciové společnosti dle českého práva. Společnost není přímo či nepřímo kontrolována žádnou třetí osobou. Hlavním předmětem činnosti společnosti RALSTON PURINA je podnikání v potravinářství, a to výroba a prodej krmiva a výrobků pro domácí zvířata. Celosvětový obrat společnosti RALSTON PURINA v obchodním roce 2000 (1.10.1999-30.9.2000) byl 102 814 000 000,-Kč (2 763 300 000 USD), z toho obrat na území České republiky ,-Kč.
 Dle návrhu na povolení spojení podniků NESTLÉ a RALSTON PURINA předkládaná transakce, dle níž dojde ke spojení podniků, ovlivňuje výrobu a prodej krmiva pro domácí zvířata, avšak neovlivňuje trhy s krmivy pro hospodářská zvířata. Jak NESTLÉ, tak i RALSTON PURINA, mají aktivity v oblasti výroby a prodeje krmiv pro domácí zvířata po celém světě.
 Péče o zvířata (jak domácí tak i hospodářská) je v České republice regulována "Zákonem o veterinární péči", který ukládá chovateli mimo jiné zvířata řádně ošetřovat, využívat je způsobem odpovídajícím druhu a kategorii, sledovat jejich zdravotní stav a v neposlední řadě poskytovat vhodnou a adekvátní výživu. Výživa je jedním z rozhodujících faktorů ovlivňujících vedle geneticky podmíněných vlastností i dobrý zdravotní stav zvířete, jeho kondici, výkonnost i délku života. Krmiva používaná ve výživě zvířat musí být schopna pokrýt všechny nutriční požadavky zvířete vzhledem k plemenné příslušnosti, pohlaví, hmotnosti, stáří, fází reprodukčního cyklu, pohybové aktivitě, osrstění, klimatickým podmínkám atd. V neposlední řadě musí splňovat podmínky vysoké mikrobiologické a hygienické kvality, musí být pro zvířata chuťově atraktivní a nesmí vyvolávat u zvířat poruchy zdravotního stavu.
 Obecný pojem krmivo pro domácí zvířata zahrnuje průmyslově vyráběné krmivo pro domácí zvířata a krmivo připravované doma, jako je čerstvé nebo balené maso, ryby, těstoviny, zelenina, případně zbytky jídel. Ke krmení svých domácích zvířat používají jejich majitelé jak doma připravované, tak i průmyslově vyráběné krmivo. Kompletní krmné směsi jsou směsi krmiv, které jsou způsobilé pokrýt potřebu živin zvířat s přihlédnutím k jejich specifickým potřebám. Do této skupiny řadíme konzervované (mokré) a granulované (suché) kompletní krmné směsi.
 Pojem průmyslově vyráběné krmivo pro domácí zvířata se obecně vztahuje na krmiva pro psy a kočky. Krmiva pro jiná domácí zvířata (krmivo pro malé savce, krmivo pro akvarijní rybky, zob pro ptáky) jsou považována za zvláštní kategorii "potřeb pro chov domácích zvířat".
 Průmyslově vyráběná krmiva pro psy a průmyslově vyráběná krmiva pro kočky nejsou vzájemně zastupitelná a patří k separátním výrobkově relevantním trhům. Takto věcně vymezený relevantní trh je v souladu s rozhodovací praxí EU-European Commision ́s decision of 2.4.1998, IV/M. 1127, "Nestlé / Dalgety".
 Jak průmyslové krmivo pro psy, tak i průmyslové krmivo pro kočky je vyráběno a prodáváno ve dvou rozdílných typech jako suché (méně než 25% vody, v orig. označováno "dry") a mokré (obvykle 72-78% vody, v orig. označováno "wet"). Vzhledem ke skutečnosti, že použití adjektiv "suché" a "mokré" ve spojení s krmivy pro domácí zvířata není příliš obvyklé, je k označení tzv. "suchých" krmiv používán spíše výraz "granulované" a krmiv pro domácí zvířata s vysokým obsahem vody používán výraz "konzervované". Pojem konzervovaný zahrnuje různé typy krmiv pro domácí zvířata a nepředstavuje nutně pouze výrobky balené v konzervách, ale také krmiva balená v aluminiových sáčcích, aluminiových miskách a obdobných typech obalů. Většina granulovaných výrobků obsahuje méně než 12% vody, ale relativně malé množství označované často jako polosuché a polovlhké dosahuje obsahu vody od 12-25%. Konzervované a granulované výrobky jsou obecně vyráběny a prodávány jako kompletní a vyvážené dávky, které uspokojí všechny nutriční potřeby domácích zvířat. Jsou vyráběny v několika variantách-co se týká výživy psů, je to pro štěňata do 12 měsíců, do 18 měsíců (pro velká a obří plemena), pro dospělé psy s normální aktivitou, pro psy se zvýšenou tělesnou aktivitou, seniory, feny v graviditě a laktaci, s nízkým energetickým obsahem pro obézní psy atd. Pro výživu koček je členění krmiva obdobné.
 Konzervované a granulované výrobky výrazně odlišují výrobní procesy, ingredience, receptury pro přípravu, přizpůsobené balení, vzhled a aroma.
 Granulované (přesněji však "suché") produkty se skládají ze široké škály bílkovinných ingrediencí, včetně zpracovaných obilovin a vedlejších produktů mlynárenství, produktů zpracování masa a drůbeže. Jsou typicky extrudovány, ačkoliv mohou být nahrubo rozemlety, nebo ponechány ve formě moučky. Extruze je kontinuální hydro-tepelný technologický proces, který zvyšuje stravitelnost jednotlivých složek krmiva, snižuje obsah anti-nutričních dávek, vylučuje výskyt nežádoucích mikroorganismů a prodlužuje skladovatelnost krmiva. V zařízení na extruzi-extrudéru (prvně vyvinut a použit v USA před cca 40-ti lety)-dojde během krátké doby při teplotě 135-160 stupňů Celsia a tlaku 3,5-4,0 Mpa ke sterilizaci, dehydrataci, stabilizaci a homogenizaci. Zvýšení stravitelnosti škrobů je považováno za nejvýznamnější objev extruze. Mimoto mohou být výrobky granulovány nebo vyráběny ve formě sušenek. Suché výrobky jsou typické křupavou konzistencí, nemají prakticky aroma zjistitelné lidmi a jsou baleny v krabicích nebo pytlích různých velikostí, které obsahují větší množství jednotlivých porcí. Suché výrobky nevyžadují zvláštní skladování, jsou znatelně praktičtější a komfortnější pro užívání a jejich zkrmování je s ohledem na cenu jedné porce ekonomičtější.
 Konzervované produkty jsou vyráběny smícháním masa, ryb nebo drůbeže s vodou, kořením, vitamíny a minerály a mohou také obsahovat malé množství zpracovaných obilovin nebo jejich vedlejších produktů. Jsou tepelně zpracovány a poté baleny do plechovek, hliníkových vaniček, nebo hliníkových sáčků různých velikostí, sahajících od balení obsahujících jednu porci do konzerv o váze 1,2 kilogramu. Konzervované výrobky mají obecně vzhled sekaného masa, mají měkkou konzistenci a výrazné aroma. Pokud se jednou konzervované výrobky otevřou, stávají se, jestliže jsou otevřeny po delší dobu, předmětem kontaminace bakteriemi, a proto musí být pro další užití uchovány v chladu. Jejich použití po otevření je limitováno velmi krátkou dobou ve srovnání k suchému krmivu.
 Konzervované a suché výrobky se také odlišují průměrnými nutričními hodnotami. Suché krmivo pro psy má průměrný obsah bílkovin 21-27%, obsah tuku 10-16%, obsah karbohydrátů okolo 50% a okolo 330 metabolizovatelných kilokalorií ve 100 gramech. Naproti tomu konzervované krmivo pro psy má obsah bílkovin 8-13%, obsah tuku 5-9%, zanedbatelný obsah karbohydrátů a okolo 100 metabolizovatelných kilokalorií ve 100 gramech. Tento rozdíl znamená, že např. pes o váze 25 kg by potřeboval pro uspokojení svých potřeb metabolizovatelné energie zkonzumovat cca 400 g suchého krmiva, ale cca 1,3 kg konzervovaného krmiva pro psy. Rozdíl mezi suchým a konzervovaným krmivem pro kočky je obdobný. Tento důvod společně s vyššími náklady na balení u konzervovaného krmiva je příčinou většího cenového rozdílu jedné porce mezi konzervovaným a suchým krmivem. Rozdíly v konzistenci, vzhledu, chutnosti, nákladech, komfortu přípravy a skladování a nutričních vlastnostech mezi konzervovaným a suchým krmivem pro psy a kočky vedou k rozlišení spotřebitelských preferencí a užívání výrobků. Zákazníci nicméně volí pro účely krmení svých domácích zvířat i mix obou typů produktů, nebo mix jednoho nebo obou s doma připravovaným krmivem.
 Mimo suchého krmiva pro psy, konzervovaného krmiva pro psy, suchého krmiva pro kočky a konzervovaného krmiva pro kočky existuje celá široká škála snacků a pochoutek pro psy a snacků a pochoutek pro kočky. Tyto výrobky jsou užívány zvláště mezi jídly hlavně jako odměna. Většina těchto výrobků nenabízí kompletní vyváženou stravu. Nemohou proto plně nahradit krmivo pro psy a kočky, jak je výše popsáno, a typicky mají na volumetrické bázi vyšší cenu.
 Z důvodů výše uvedených vymezil úřad výrobkový relevantní trh na:
 Evropská komise ve své rozhodovací praxi ponechala otevřenou otázku, zda jsou konzervované a suché typy krmiva pro psy a kočky považovány za separátní trhy (European Commision ́s decision of 13.3.1995, IV/M. 554 "Dalgety Plc. / The Quaker Oats Company", European Commision ́s decision of 2.4.1998, IV/M. 1127, "Nestlé / Dalgety").
 Z hlediska geografického je relevantním trhem celé území ČR, a to z následujících důvodů:
 podmínky jsou pro zákazníky na území České republiky homogenní
 cenové úrovně jsou v České republice na bázi spotřebitelských cen víceméně stejné
 Dodávky krmiv jsou vzhledem k jejich balení zajišťující snadnou transportovatelnost a dlouhou životnost distribuovány pravidelnými dodávkami po celý kalendářní rok. Z uvedeného důvodu byl relevantní trh z hlediska časového vymezen jako trh trvalý. Pro posuzování spojení byl sledován poslední finanční rok, tedy rok 2000 s přihlédnutím k roku 1999.
 Úřad provedl toto vymezení na základě podkladů poskytnutých účastníkem řízení, vlastních zjištění a získaných podkladů, využil rovněž vymezení trhu dle European Commision ́s decision of 2.4.1998, IV/M. 1127, "Nestlé / Dalgety".
 Továrny NESTLÉ jsou umístěny po celé Evropě, NESTLÉ vyrábí většinu svých výrobků pro domácí zvířata sama, i když méně než jedno procento jejího obratu v oblasti výroby krmiv pro domácí zvířata je vyráběno prostřednictvím spolupracujících výrobců. Místa produkce NESTLÉ v Evropě jsou umístěna v .
 RALSTON PURINA také vyrábí většinu svých krmiv pro domácí zvířata sama, když okolo % jejího obratu v oblasti výroby krmiv pro domácí zvířata je vyráběno prostřednictvím spolupracujících výrobců. Místa produkce společnosti RALSTON PURINA v Evropě jsou umístěna v . Jak NESTLÉ tak i RALSTON PURINA nemají v České republice žádné výrobní kapacity.
 Hlavními výrobci krmiva pro psy a kočky jsou v České republice: KSK Bono s.r.o., Česká Skalice (výroba značky "BONO"), DELIKAN, Lipník nad Bečvou (výroba značky "DELIKAN"), Míka a spol. s.r.o., Veselí nad Lužnicí (výroba značky "PROPESKO"), VAFO s.r.o., Rudná u Prahy (výroba značky "ASTOR", "BRIT"), Brasa Bohemia Safari s.r.o., Brniště. Tito soutěžitelé jsou sdruženi v Unii výrobců krmiv pro domácí zvířata (dále jen "Unie"), která byla založena v lednu 1999 a je otevřenou organizací právnických osob sdružující české výrobce krmiv. Výrobci sdružení v Unii produkují cca 90% výroby krmiv pro domácí zvířata v ČR a jejich produkce je celkem cca 50 tis. tun. Největším soutěžitelem na trhu krmiv pro psy a kočky je společnost Master Foods, kom. spol. (Mars), Poříčí nad Sázavou (distribuce značek "PEDIGREE PAL", "CHAPPI", "FROLIC", "WHISKAS", "KITEKAT", "SCHEBA", "CEZAR"), dalšími významnými soutěžiteli jsou společnosti NESTLÉ (distribuce značek "DARLING", "FRISKIES", "DOKO") a RALSTON PURINA ("Purina"). Dalšími značkami nabízenými a prodávanými na trhu v ČR jsou ROYAL CANIN, EAGLE PACK (výrobce Eagle Products, Inc.), GILPA (výrobce Gilbertson & Page Limited, Anglie), HAPPY DOG (výrobce Interquell Stärkechemie GmbH, Německo), TWINNER, ACANA, BOSCH, HILL ́S, K-9, ANKA, APORT, FIT MIN, AGIL, BRASA, FIRST MATE, ROLLO DOG, PRIMA FOOD a řada dalších, jejichž postavení na trhu krmiv pro psy a kočky není významné.
 Do České republiky bylo v roce 2000 dovezeno cca 21,5 tis. tun výživy pro psy a kočky, za předchozí roky byl objem dovozu podstatně menší, v roce 1999 cca 15 tis. tun, v roce 1998 cca 11,5 tis. tun. Největší množství je v roce 2000 dovezeno z Maďarska (téměř polovina celkového dovozu), ostatní významné dovozové země jsou Rakousko (5 tis. tun), SRN (2 tis. tun), Polsko a Francie (obě přes 1 tis. tun), Itálie a Nizozemí. Dovoz z Rakouska je od roku 1998 na stejné úrovni, dovoz z Maďarska silně posílil z 2 tis. tun v roce 1998 přes 3 tis. tun v roce 1999 na současnou hodnotu více jak 10 tis. tun. Vývoz výživy pro psy a kočky je z ČR je ve srovnání s dovozem nižší, činí necelých 6 tis. tun. Na Slovensko a do Polska bylo v roce 2000 vyvezeno dohromady přes 4,5 tis. tun, na Slovensko se ročně vyveze vždy největší část domácí produkce.
 Společnost NESTLÉ se svými objemovými dodávkami za období roku 2000 podílí na trhu suchých krmiv pro psy méně než %, na trhu konzervovaných krmiv pro psy necelými %, na trhu suchých krmiv pro kočky % a na trhu konzervovaných krmiv pro kočky méně než %. Společnost RALSTON PURINA má na těchto trzích (v pořadí jak je uvedeno výše) podíly %, méně než %, více jak % a %. Pouze na trhu suchých krmiv pro kočky dojde po spojení společností k překročení hranice 30% a podíl na trhu by činil téměř %. Hodnoty podílu spojovaných společností na uvedených trzích jsou v předchozích letech 1999 a 1998 podobné a nevykazují výraznější změny, ta je zaznamenána pouze na trhu suchých krmiv pro kočky, kde byl v roce 1998 objemový podíl společnosti NESTLÉ %, v roce 1999 klesl na % a za rok 2000 činí uvedených %. Na tomto trhu byl zaznamenán u společnosti RALSTON PURINA ještě výraznější výkyv, když v roce 1998 byl objemový podíl téměř %, v roce 1999 stoupl až na % a v roce 2000 činil něco přes již zmíněných %.
 Nejsilnější postavení na trhu suchých krmiv pro psy, konzervovaných krmiv pro psy, suchých krmiv pro kočky a konzervovaných krmiv pro kočky zaujímá společnost Master Foods, kom. spol. (dále jen "MARS"), která svým objemem dodávek v roce 2000 na trh v České republice dominuje s podíly cca %, %, % a % (bráno v pořadí dle jednotlivých trhů). Své postavení si udržuje ve všech sledovaných letech s tím, že v roce 1998 byl její podíl na všech čtyřech posuzovaných trzích vyšší o ... až ...% (mimo trh konzervované krmivo pro kočky, kde byl vyšší o cca ...%). V roce 1999 podíl značně poklesl a v roce 2000 se výrazně nezměnil.
 Ostatní soutěžitelé se "dělí" o zbývající podíly na vymezených trzích, žádný z nich nedosahuje na všech sledovaných trzích výraznější podíl, obvykle se jedná o podíly %, společnost KSK Bono s.r.o. dosahuje k % podílu, nebo i přes % podíl na trzích krmiva pro psy (na trhu krmiv pro kočky do %).
 Distribuce krmiv pro domácí zvířata je zajišťována prostřednictvím prodejen se smíšeným zbožím a dalších jiných prodejen, jako jsou obchody s potřebami pro chov domácích zvířat, hobby shopy, případně veterinární ordinace. Prodejny neprodávající potraviny jsou někdy zásobovány přímo výrobci, ale obecně jsou zásobovány velkoobchody nebo jinými distributory. Prodejnám se smíšeným zbožím dominují nadnárodní obchodní řetězce a výrazný cash-and-carry řetězec Makro. Postupně se tyto řetězce přikláněly k centralizovanému nákupu a distribuci. Výsledkem bylo postupné upouštění od tradičních lokálních prodejních sil. Centralizovaná distribuce běžně vyplývá z centralizovaného nákupu. Nezávislé obchody se smíšeným zbožím a velkoobchody jsou obsluhovány lokálními prodejními silami. Nepotravinářské prodejny jsou až na výjimky (některé hobby shopy, které jsou zásobovány výrobci) obsluhovány distributory.
 Distribuce krmiv pro domácí zvířata společnosti NESTLÉ je v České republice prováděna . Na základě smlouvy zaváží výrobky "Darling" a "Friskies" obchodním řetězcům a velkoobchodním partnerům a poskytuje všechny logistické služby včetně fakturace zákazníkům, NESTLÉ je zodpovědné za obchodní podmínky poskytované zákazníkům. Zaváží se přibližně odběrných míst, počet zákazníků je cca . Z nich je velkými distribučními centry nadnárodních řetězců se smíšeným zbožím, zbytek jsou velkoobchody a přímé dodávky na hypermarkety a velké supermarkety.
 Distribuce výrobků společnosti RALSTON PURINA je v České republice prováděna společností . Tento distributor byl na základě smlouvy jmenován na jeden rok exkluzivním zástupcem pro distribuci zboží "Purina" prostřednictvím nepotravinářských prodejců.
 Na základě výše uvedeného dospěl úřad k závěru, že dané spojení podniků naruší hospodářskou soutěž, neboť spojením podniků přesáhne jejich podíl 30% na jmenovaném trhu suchých krmiv pro kočky.
 V další fázi šetření se úřad zabýval dopady tohoto spojení na hospodářskou soutěž, resp. zkoumal újmu, která v důsledku spojení může vzniknout, přičemž újmu je třeba spatřovat již v samotném faktu narušení soutěže. Jedná se zejména o snížení počtu vzájemně si konkurujících subjektů a v založení nebo posílení dominantního postavení soutěžitele. Újma se projevuje negativním vývojem struktury daného trhu, jehož důsledkem je narušení funkcí hospodářské soutěže. V tomto případě dochází ke snížení počtu soutěžitelů.
 Úřad při posouzení výhod spojení podniků soutěžitelů a dopadů spojení na hospodářskou soutěž přihlíží k dalším kritériím jako jsou bariéry vstupu na trh, či očekávaný vstup na trh nového silného soutěžitele. Mezi faktory ovlivňující vstup na trh jsou celkové náklady vynaložené se vstupem na trh a náklady na inzerci a propagaci výrobků, investice do výzkumu a vývoje, náklady na organizaci prodeje, marketing a administrativní aparát. Dále jsou to bariéry právních nebo jiných předpisů, které by bránily vstupu příslušného výrobku na trh.
 Dovozy spojovaných společností, tak jako dovozy ostatních soutěžitelů, nejsou ovlivněny jakýmikoliv kvótami. Neexistují žádné právní nebo jiné regulační bariéry omezující vstup na trh v oblasti výroby krmiv pro domácí zvířata. Existují pouze určitá veterinární pravidla o obsahu a popisech obsahu jednotlivých zkrmovaných ingrediencí zaměřených k tomu, aby byly naplněny určité nutriční potřeby zvířat.
 Dopravní náklady podstatně neovlivňují obchod v České republice, nepředstavují bariéru vstupu na trh. Výrobce, který sídlí ve větší vzdálenosti od země, kde chce prodávat své výrobky, si zpravidla najde lokálního koproducenta, aby vyráběl v daném místě na jeho účet. Jakmile je dosaženo určitého množství prodeje z takovéto výroby, dochází k založení lokální továrny výrobce.
 Investice do výzkumu a vývoje nemusí nově vstupující subjekt investovat prakticky vůbec, neboť recept výrobků lze opatřit od univerzit a vysokých škol, a některé z nich nabízí programy, kdy technicky připravení lidé pomáhají malým společnostem rozvíjet výrobu výměnou za příležitost studentům získat obchodní zkušenosti. Související technologické, strojní a výrobní vybavení je možno získat od různých dodavatelů. Společnost NESTLÉ vlastní několik patentů na . Tyto patenty nejsou určující a nebrání jiným soutěžitelům, aby na trh uváděli srovnatelné výrobky. Tyto patenty nepokrývají technologie potřebné pro vstup na trh. Je dostupná i řada jiných alternativ, kterými výrobci dojdou ke stejným výsledkům. RALSTON PURINA vlastní patenty . Existuje mnoho alternativ, jak vytvořit konkurenceschopný výrobek a systémy výroby vůbec. Jiní výrobci mají své patenty na technologii a výrobu krmiva. Ty nebrání zapojení do soutěže a nelze říci, že by nějaký soutěžitel v této oblasti měl díky vlastnictví patentu výraznou výhodu. Rozšiřující se konkurence v oblasti krmiv pro zvířata podporuje neustálou inovaci, a ačkoliv je ochrana patentům poskytnuta na dobu 20 let, jsou většinou překonané vývojem na trhu, a tak nemohou bránit nebo klást jiné překážky hospodářské soutěži.
 V porovnání s rolí výzkumu a vývoje v jiných průmyslových odvětvích, v průmyslu krmiv pro domácí zvířata nehraje výzkum a vývoj větší roli. Jedná se o podnikání s nízkými nároky na technologii. Největší výrobci krmiv pro domácí zvířata v Evropě utratí na výzkum a vývoj typicky mezi 1%-1,5% jejich čisté hodnoty prodeje. To zahrnuje analytický výzkum, vývoj produktů, zlepšení procesu výroby, zkoušení krmiv, balení. Malí výrobci krmiv pro domácí zvířata věnují na výzkum a vývoj i méně než uvedené částky. Bez větších obtíží je možné si objednat i externí expertízu výzkumu a vývoje. Proto výzkum a vývoj nepředstavují překážku pro vstup na trh, nebo pro růst podílu na trhu krmiv pro domácí zvířata.
 Výrobní provozy pro suché krmivo pro psy mohou jednoduše produkovat suché krmivo pro kočky. To samé platí pro konzervované krmivo pro psy a konzervované krmivo pro kočky. Výrobní zařízení pro krmiva pro zvířata a pro širokou škálu potravinářských výrobků mohou být konvertována tak, aby produkovala krmiva pro domácí zvířata. Obecná zaměnitelnost na straně nabídky je relativně vysoká. Většina výrobců může produkovat celou škálu suchého krmiva pro psy a kočky a konzervovaného krmiva pro psy a kočky.
 Celkové počáteční náklady rentabilního vstupu, kdy bude produkce uváděná zčásti jako soukromá neznačková a zčásti jako značková, se mohou pohybovat téměř od nuly (pro společnou výrobu) po cca mil. Kč. To je částka nutná dle odborného odhadu soutěžitelů pro vybudování nové továrny kdekoliv v Evropě pro výrobu suchého krmiva vlastní výroby s vlastním personálem a s kapacitou tis. tun (cca % výroby krmiv pro domácí zvířata v Evropě) a zajištění prodeje těchto tis. tun v kombinaci části prodeje pod soukromou neznačkovou etiketou a části jako značkové výrobky. Minimální rentabilní objem je uváděn cca tis. tun z pohledu evropského trhu.
 V oblasti výroby a prodeje krmiv pro domácí zvířata dochází v České republice k růstu výroby a prodeje, který odpovídá vzrůstajícímu poměru průmyslově vyrobených krmiv oproti doma připravovaným krmivům, vyjádřenému v kalorické spotřebě (podíl v kaloriích v poměru k celkovému objemu krmiva spotřebovaného domácími zvířaty). Kalorická spotřeba v České republice je stále dosti nízká v porovnání se situací v mnoha jiných evropských státech a činí cca % u psů a cca % u koček. V Itálii činí tento poměr % u psů, % u koček; v Rakousku % u psů a % u koček; v Belgii % u psů a % u koček; ve Francii % u psů a % u koček; v SRN % u psů a % u koček. Růst prodeje průmyslově vyráběných krmiv je spojen i s měnícím se životním stylem a v návaznosti na zvyšující se životní úroveň, kdy si lidé mohou spíše dovolit kupovat průmyslově připravené krmivo pro zvířata. Do budoucna lze očekávat, že růst bude pokračovat, tak jako v předchozích letech, také díky vzrůstající potřebě zákazníků uspokojit co nejvíce svá domácí zvířata z pohledu nutričních potřeb. Vzrůstající poptávka byla ovlivněna i díky vývoji nových balicích forem a nabídkou různých velikostí balení a tedy i počtu porcí.
 Maloobchodníci nabízejí širokou škálu výrobků krmiv pro psy a kočky, hypermarkety či supermarkety nabízí vždy nejméně 5-6 značek krmiv pro suchou stravu pro psy, suchou stravu pro kočky, konzervovanou stravu pro psy a konzervovanou stravu pro kočky. Menší prodejci, mimo specializované obchody, nabízejí zpravidla méně značek krmiv. Věrnost značce krmiva je poněkud nízká. Majitelé domácích zvířat jsou obecně přesvědčeni, že jejich zvířata musí mít různorodou stravu a tak nakupují výrobky s různým složením, tedy střídají různé značky. Konzervované krmivo pro psy i kočky a suché krmivo pro psy i kočky nabízí vždy kompletní a vyváženou nutriční hodnotu stravy.
 V České republice vstoupili za posledních 5 let do podnikání v oblasti krmiv pro domácí zvířata i následující soutěžitelé: Kanadská obchodní společnost (distribuce značky "ANKA"), od roku 1995; Fit Min (značka "Fit Min") od roku 1998; Noble-Can s.r.o. (značka "Shur-Gain"), od roku 1995; Weber mlýn ("značka AKANA") od roku 1997; Tekro spol. s r.o. (značka "APORT"), od roku 1997.
 V souvislosti s dopady spojení na hospodářskou soutěž, resp.újmou, která v důsledku spojení vznikne nebo může vzniknout, se úřad zabýval hospodářskými výhodami spojení, které byly uvedeny účastníkem řízení ve smyslu § 8a odst. 2 zákona, přičemž pojem "hospodářské výhody" zákon nedefinuje. Spojení přináší hospodářské výhody těmto subjektům téměř vždy, protože nelze předpokládat, že by měly zájem se vlastním jednáním poškozovat. Z této skutečnosti lze odvodit, že se ve smyslu citovaného ustanovení nejedná především nebo výlučně o výhody těchto subjektů. Hospodářské výhody nejsou čistě soutěžním kritériem, jsou proto úřadem zvažovány z pohledu veřejného zájmu. Podstatu tohoto zájmu je třeba spatřovat zejména na straně poptávky, tzn. je třeba věc posuzovat z hlediska spotřebitele. Hospodářské výhody jsou dány, jestliže spojení z dlouhodobého hlediska přináší nebo přinese spravedlivý podíl výsledných výhod i spotřebitelům, resp. odběratelům.
 Rozšíření nabídky: NESTLÉ nabídne konečným spotřebitelům širší škálu výrobků včetně značek, které nebyly na trhu v České republice dostupné. Spojení umožní značce RALSTON PURINA, aby se mnohem účinněji prosadila v České republice.
 Výzkum a vývoj: Společné úsilí výzkumu a vývoje včetně využití synergických příležitostí kombinace komplementárních expertíz podpoří rychlejší vývoj inovací. To přinese na český trh více nových výrobků s lepší nutriční hodnotou, rozšíří sortiment a služby v této oblasti na českém trhu.
 Stimulace soutěže: Mars je lídrem s velmi silnou pozicí na českém trhu v oblasti konzervovaného krmiva pro kočky, suchého a konzervovaného krmiva pro psy. Spojení umožní značkám NESTLÉ účinněji se zapojit do soutěže ve všech třídách krmiv, což přinese prospěch konečnému spotřebiteli. Spojení podpoří soutěž i v dalších částech Evropy.
 Zlepšení distribuce: Propojení obou systémů distribuce umožní NESTLÉ efektivněji využívat kapacitu stávajícího systému, což přinese zákazníkovi větší dostupnost všech současných a potenciálně i nových produktů.
 Životní prostředí: Výše zmíněná efektivnost může mít příznivý vliv i na životní prostředí díky nižšímu znečištění v rámci dopravy, výzkumu, vývoje a výroby.
 Úřad po zhodnocení předložených podkladů dospěl k závěru, že pokud jde o rozvoj výzkumu a vývoje, koncentrace umožní spojení know-how a finančních prostředků, což může vést k vývoji a vzniku nových technologií a k inovaci stávající techniky. To se v konečném důsledku může projevit jako výhoda pro spotřebitele, neboť nové technologie zpravidla vedou ke zkvalitnění produkce a k úspoře nákladů. Pozitivní dopady se mohou projevit také v oblasti ekologie, a to nahrazováním stávajících technologií novými, vedoucími k úspoře energetických nákladů.
 Pokud se jedná o výhodu nabídky širší škály výrobků konečným spotřebitelům včetně značek, které nebyly na trhu v České republice dostupné, úřad předpokládá, že spojení umožní značce RALSTON PURINA více se prosadit nejen v České republice, ale i v Evropě. Spotřebitelé tak budou mít na výběr širší škálu výrobků krmiv pro domácí zvířata a díky spojení prodejních sítí NESTLÉ a RALSTON PURINA budou tyto výrobky nabízeny spotřebitelům ve větším množství maloobchodních prodejen.
 Předpokládaný růst prodeje na trhu krmiv pro domácí zvířata v České republice ponechává dostatečný prostor pro vstup dalších soutěžitelů na trh a s ohledem na neexistující významné bariéry vstupu je další rozšiřování počtu soutěžitelů na trhu krmiv velmi reálné.
 Tím, že spojením NESTLÉ a RALSTON PURINA nevzniká na trhu krmiv pro domácí zvířata dominantní postavení spojovaných společností ve vztahu k celkovým objemům prodaného krmiva a s ohledem na snadnou přizpůsobivost technologického zařízení pro výrobu krmiva, úřad nepředpokládá navýšení cen krmiv pro domácí zvířata ze strany spojovaných společností. Na trhu jsou zastoupeny krmiva v různých cenových relacích ať už od stejného výrobce stejné značky či jiných značek různých výrobců. Spotřebitelé volí krmivo pro domácí zvířata v takové cenové relaci a v takových spotřebitelských baleních, které považují pro výživu svých domácích zvířat a s ohledem na své možnosti za optimální.
 Výhody spojení popsal úřad výše, za rozhodující považuje možnost rozsáhlejší nabídky krmiv pro domácí zvířata v maloobchodní síti, možnost efektivnější výroby vlivem spojení inovačních procesů a pro předpoklad růstu trhu neexistující bariéry vstupu pro další soutěžitele. Všechny tyto výhody se následně projeví i jako výhody pro spotřebitele.
 Proti tomuto rozhodnutí je možno podat rozklad ve lhůtě 15 dnů ode dne jeho doručení k předsedovi Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže, Joštova 8 Brno, prostřednictvím Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže, odboru fúzí.
 Rozhodnutí obdrží NESTLÉ S.A. prostřednictvím:
 JUDr. Richard Wagner, advokát