type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 |
 52011PC0600
 Togra le haghaidh RIALACHÁIN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLE lena gcuirtear chun feidhme clásal cosanta déthaobhach agus meicníocht cobhsaíochta um bananaí an Chomhaontaithe Saorthrádála idir an tAontas Eorpach agus an Cholóim agus Peiriú /* COIM/2011/0600 leagan deireanach - 2011/0262 (COD) */
 MEABHRÁN MÍNIÚCHÁIN
 1. COMHTHÉACS AN TOGRA
 Forais agus cuspóirí an togra
 Baineann an togra seo leis an gclásal cosanta
 agus an Mheicníocht Cobhsaíochta dá bhforáiltear sa Chomhaontú Trádála leis an
 gColóim agus le Peiriú a ionchorprú i ndlí an Aontais Eorpaigh.
 Comhthéacs ginearálta
 Ar an 19 Eanáir 2009 thug an
 Chomhairle údarás don Choimisiún caibidlíochtaí a thosú le Balltíortha de
 Chomhphobal na nAindéas, caibidlíochtaí as ar tháinig Comhaontú Trádála leis an
 gColóim agus le Peiriú. Cuireadh inisealacha leis an
 gComhaontú an 23 Márta 2011.
 Áirítear clásal cosanta déthaobhach sa
 Chomhaontú lena ndéantar foráil maidir leis an bhféidearthacht an ráta custaim
 NBF (náisiún barrfhabhair) a ath-fhorchur má thagann allmhairí isteach, de
 thoradh léirscaoileadh trádála, i gcainníochtaí a bhfuil méadú den sórt orthu
 agus faoi choinníollacha den sórt a dhéanfadh mórdhíobháil (nó a bheadh ina
 mbagairt mórdhíobhála) do thionscal an Aontais trí tháirge cosúil nó táirge
 dír-iomaíoch a chruthú.
 Ina theannta sin, ionchorpraítear sa
 chomhaontú freisin Meicníocht Cobhsaíochta um Bananaí ar féidir dá réir, go dtí
 1 Eanáir 2020, dleachtanna custaim fabhracha a fhionraí nuair a
 shroichtear méid bliantúil áirithe allmhairí.
 Chun go bhfeidhmeodh na bearta sin, ba cheart
 an clásal cosanta agus an Mheicníocht Cobhsaíochta a ionchorprú i ndlí an
 Aontais Eorpaigh, agus ní foláir gnéithe nós imeachta a gcur i bhfeidhm chomh
 maith le cearta na bpáirtithe leasmhara a shonrú.
 2. TORTHAÍ NA gCOMHAIRLIÚCHÁN
 LEIS NA PÁIRTITHE LEASMHARA AGUS MÉASÚNUITHE TIONCHAIR
 Díorthaítear an togra seo le haghaidh
 Rialacháin chur chun feidhme go díreach ó théacs an Chomhaontaithe a
 caibidlíodh leis an gColóim agus le Peiriú. Dá bhrí sin, níl gá le haon
 chomhairliúchán ar leith le páirtithe leasmhara ná le haon mheasúnú tionchair.
 Tá sé bunaithe den chuid is mó ar rialacháin chur chun feidhme atá ann cheana.
 3. EILIMINTÍ DLÍ AN TOGRA
 Achoimre ar an ngníomhaíocht atá beartaithe
 Is é atá sa togra le haghaidh Rialacháin ó
 Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle a ghabhann leis seo ionstraim dlí chun
 clásal cosanta agus Meicníocht Cobhsaíochta an Chomhaontaithe Saorthrádála idir
 an AE agus an Cholóim agus Peiriú a chur chun feidhme.
 Bunús dlí
 Airteagal 207(2) den Chonradh ar
 Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh.
 2011/0262 (COD)
 Togra le haghaidh
 RIALACHÁIN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS
 ÓN gCOMHAIRLE
 lena gcuirtear chun feidhme clásal cosanta
 déthaobhach agus meicníocht cobhsaíochta um bananaí an Chomhaontaithe
 Saorthrádála idir an tAontas Eorpach agus an Cholóim agus Peiriú
 TÁ
 PARLAIMINT NA hEORPA AGUS COMHAIRLE AN AONTAIS EORPAIGH,
 Ag féachaint don
 Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, agus go háirithe Airteagal 207(2)
 de,
 Ag féachaint don
 togra ón gCoimisiún Eorpach,
 Tar éis dóibh an
 dréachtghníomh reachtach a chur chuig na parlaimintí náisiúnta,
 Ag gníomhú dóibh
 i gcomhréir leis an ngnáthnós imeachta reachtach[1],
 De bharr an méid seo
 a leanas:
 (1)
 Ar an 19 Eanáir 2009 thug an Chomhairle
 údarás don Choimisiún comhaontú trádála ilpháirtí a chaibidliú thar ceann an
 Aontais Eorpaigh leis na Balltíortha de Chomhphobal na nAindéas a bhfuil sé
 d'aidhm choiteann acu comhaontú trádála uaillmhianach, cuimsitheach agus
 cothromaithe a bhaint amach.
 (2)
 Tugadh na caibidlíochtaí sin chun críche agus
 rinneadh an Comhaontú Trádála idir an tAontas Eorpach agus an Cholóim agus
 Peiriú (dá ngairtear 'an Comhaontú' anseo feasta) a inisiliú an
 23 Márta 2011 agus, i gcomhréir le Cinneadh Uimh. .../2011/AE ón
 gComhairle an...síníodh an Comhaontú thar ceann an Aontais Eorpaigh an...[2], faoi
 réir a thabhairt chun críche ar dháta níos déanaí. Ar an (...), thug Parlaimint
 na hEorpa toiliú i leith an Chomhaontaithe. Ina dhiaidh
 sin, ghlac an Chomhairle Cinneadh Uimh. .../2011 an...[3] maidir le
 tabhairt i gcrích an Chomhaontaithe.
 (3)
 Is gá nósanna imeachta a leagan síos maidir le
 forálacha áirithe den Chomhaontú a chur i bhfeidhm a bhaineann leis an gclásal
 cosanta déthaobhach agus maidir leis an Meicníocht Cobhsaíochta um Bananaí a
 comhaontaíodh leis an gColóim agus le Peiriú a chur i bhfeidhm.
 (4)
 Ba cheart na téarmaí "mórdhíobháil",
 "bagairt mórdhíobhála" agus "idirthréimhse" dá dtagraítear
 in Airteagal 48 den Chomhaontú a shainmhíniú.
 (5)
 Níor cheart breithniú i dtaobh bearta cosanta a
 dhéanamh ach amháin i gcás ina n‐allmhairítear an táirge i dtrácht
 isteach san Aontas i gcainníochtaí a bhfuil méadú den sórt sin orthu, i
 ndearbhthéarmaí nó i gcoibhneas le táirgeacht an Aontais, agus faoi
 choinníollacha den sórt a dhéanfadh mórdhíobháil, nó a bheadh ina mbagairt
 mórdhíobhála, do tháirgeoirí an Aontais a tháirgeann táirgí cosúla nó táirgí
 dír-iomaíocha, faoi mar atá leagtha síos in Airteagal 48 den Chomhaontú.
 (6)
 Ba cheart go mbeadh na bearta cosanta i gceann de
 na riochtaí dá dtagraítear in Airteagal 50 den Chomhaontú.
 (7)
 Maidir leis na cúraimí a ghabhann le himscrúduithe
 a dhéanamh agus, más gá, le bearta cosanta a fhorchur, ba cheart iad a dhéanamh
 sa mhodh is trédhearcaí is féidir.
 (8)
 Ba cheart forálacha mionsonraithe a bheith ann
 maidir le himeachtaí a thionscnamh. Ba cheart don Choimisiún faisnéis a fháil,
 lena n-áirítear fianaise atá ar fáil ó na Ballstáit, i ndáil le haon treochtaí
 allmhairiúcháin a d'fhéadfadh a fhágáil gur ghá bearta cosanta a chur i
 bhfeidhm.
 (9)
 Má tá fianaise leordhóthanach prima facie
 ann chun go mbeidh údar maith le himeacht a thionscnamh, ba cheart don Choimisiún
 fógra a fhoilsiú in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh, faoi mar a
 fhoráiltear in Airteagal 51 den Chomhaontú.
 (10)
 Ba cheart forálacha mionsonraithe a bheith ann
 maidir le himscrúduithe a thionscnamh, maidir le rochtain agus cigireacht na
 bpáirtithe leasmhara ar an bhfaisnéis arna bailiú, maidir le héisteachtaí do na
 páirtithe lena mbaineann, agus maidir le deiseanna atá ag na páirtithe sin a
 gcuid tuairimí a chur isteach, faoi mar a fhoráiltear in Airteagal 51 den
 Chomhaontú.
 (11)
 Ba cheart don Choimisiún fógra i scríbhinn a
 thabhairt don Cholóim agus do Pheiriú i dtaca le himscrúdú a thionscnamh agus
 ba cheart dó dul i gcomhairle leis an gColóim agus le Peiriú faoi mar a
 fhoráiltear in Airteagal 49 den Chomhaontú.
 (12)
 Is gá freisin, de bhun Airteagal 51(4) den Chomhaontú,
 teorainneacha ama a shocrú maidir le himscrúduithe a thionscnamh agus maidir le
 cinntí a dhéanamh i dtaobh cé acu is iomchuí nó nach iomchuí bearta a dhéanamh,
 d’fhonn a áirithiú go ndéanfar na cinntí sin go tapa chun deimhneacht
 dhlíthiúil na n-oibreoirí eacnamaíocha lena mbaineann a mhéadú.
 (13)
 Ba cheart imscrúdú a dhéanamh sula gcuirfear aon
 bheart cosanta i bhfeidhm, ach sin faoi réir cead a bheith ag an gCoimisiún
 bearta sealadacha a chur i bhfeidhm in imthosca géibheannacha dá dtagraítear in
 Airteagal 53 den Chomhaontú.
 (14)
 Níor cheart bearta cosanta a chur i bhfeidhm ach a
 mhéid is gá, agus go ceann cibé tréimhse is gá, chun mórdhíobháil a sheachaint
 agus chun oiriúnú a éascú. Ba cheart ré uasta na mbeart cosanta a chinneadh
 agus ba cheart forálacha sonracha i dtaca le fadú agus athbhreithniú na mbeart
 sin a leagan síos, ar nithe iad sin dá dtagraítear in Airteagal 52 den
 Chomhaontú.
 (15)
 Chun clásal cosanta déthaobhach an Chomhaontaithe a
 chur chun feidhme, éilítear coinníollacha comhionanna maidir le bearta cosanta
 sealadacha agus bearta cosanta cinntitheacha a ghlacadh, maidir le réamhbhearta
 faireachais a fhorchur, agus maidir le himscrúdú a fhoirceannadh gan bearta a
 dhéanamh agus maidir le fionraí shealadach na dleachta custaim fabhraí arna
 bunú faoin Meicníocht Cobhsaíochta um Bananaí a comhaontaíodh leis an gColóim
 agus le Peiriú. Ba cheart don Choimisiún na bearta sin a
 ghlacadh i gcomhréir le Rialachán (AE) Uimh. 182/2011 ó Pharlaimint na hEorpa
 agus ón gComhairle an 16 Feabhra 2011 lena leagtar síos na rialacha agus na
 prionsabail ghinearálta a bhaineann leis na sásraí maidir le rialú ag na
 Ballstáit ar fheidhmiú cumhachtaí cur chun feidhme ag an gCoimisiún[4].
 (16)
 Is iomchuí go n-úsáidfear an nós imeachta
 comhairleach chun bearta faireachais agus bearta sealadacha a ghlacadh i
 bhfianaise éifeachtaí na mbeart sin agus a loighce seicheamhaí maidir le
 glacadh beart cosanta cinntitheach. I gcás ina mbeadh
 moill ar fhorchur na mbeart ina cúis le damáiste a bheadh deacair a leigheas,
 is gá a cheadú don Choimisiún bearta sealadacha atá infheidhme láithreach a
 ghlacadh.
 (17)
 Ba cheart feidhm a bheith ag an Rialachán seo
 maidir le táirgí de thionscnamh an Aontais nó na Colóime nó Pheiriú agus maidir
 leis na táirgí sin amháin,
 TAR ÉIS AN RIALACHÁN SEO A
 GHLACADH:
 Caibidil I – Foráil maidir le cosaint
 Airteagal 1
 Sainmhínithe
 Chun críocha an
 Rialacháin seo:
 (a)
 ciallaíonn "táirgí" earraí de thionscnamh
 an Aontais nó na Colóime nó Pheiriú. Maidir le táirge atá faoi réir
 imscrúdaithe, d’fhéadfadh sé go gcuimseofar leis líne tharaife amháin nó roinnt
 línte taraife, nó fodheighilt de líne tharaife, ag brath ar imthosca sonracha
 an mhargaidh nó ar aon deighilt táirgí a chuirtear i bhfeidhm go coitianta i
 dtionscal an Aontais;
 (b)
 ciallaíonn "páirtithe leasmhara" na
 páirtithe a ndéanann allmhairiú an táirge i dtrácht difear dóibh;
 (c)
 ciallaíonn "tionscal an Aontais"
 táirgeoirí an Aontais ina n-iomláine a tháirgeann táirgí cosúla nó táirgí
 dír-iomaíocha agus a oibríonn laistigh de chríoch an Aontais, nó na táirgeoirí
 sin de chuid an Aontais arb ionann a gcomh-aschur de tháirgí cosúla nó de
 tháirgí dír-iomaíocha agus cion mór de tháirgeacht iomlán an Aontais i dtaca
 leis na táirgí sin. I gcásanna nach bhfuil sa táirge
 cosúil nó sa táirge dír-iomaíoch ach táirge amháin de roinnt táirgí arna ndéanamh
 ag na táirgeoirí arb ionann iad agus tionscal an Aontais, déanfar an tionscal a
 shainmhíniú mar oibríochtaí sonracha a bhaineann le táirgeadh an táirge chosúil
 nó an táirge dhír-iomaíoch;
 (d)
 ciallaíonn "mórdhíobháil" lagú suntasach
 iomlán ar sheasamh tháirgeoirí an Aontais;
 (e)
 ciallaíonn "bagairt mórdhíobhála"
 mórdhíobháil ar léir ina leith go bhfuil sí ar tí tarlú. Beidh cinneadh i
 dtaobh bagairt mórdhíobhála a bheith ann bunaithe ar fhíorais infhíoraithe
 amháin seachas ar líomhaintí, ar thuairimíocht nó ar fhéidearthacht fhánach. Ba
 cheart réamhaisnéisí, meastacháin agus anailísí a dhéantar ar bhonn na
 bhfachtóirí dá dtagraítear in Airteagal 4(5) a chur san áireamh, inter
 alia, chun a chinneadh an bhfuil bagairt mórdhíobhála ann;
 (f)
 ciallaíonn 'idirthréimhse' 10 mbliana ón dáta ar ar
 cuireadh an Comhaontú i bhfeidhm i gcás aon táirge dá ndéanann an Sceideal um
 Dhíchur Taraife foráil maidir le tréimhse níos lú ná 10 mbliana le haghaidh
 dhíchur na taraife. I gcás na dtáirgí dá ndéanann an Sceideal um Dhíchur Taraife
 foráil maidir le tréimhse 10 mbliana nó níos mó le haghaidh dhíchur na taraife,
 ciallaíonn 'idirthréimhse' an tréimhse le haghaidh dhíchur na taraife don
 táirge arna leagan amach sa Sceideal sin, móide 3 bliana.
 Airteagal 2
 Prionsabail
 1.
 Féadfar beart cosanta a fhorchur i gcomhréir leis
 an Rialachán seo, más rud é go bhfuil táirge de thionscnamh na Colóime nó
 Pheiriú, mar thoradh ar na dleachtanna custaim ar an táirge sin, á allmhairiú
 isteach san Aontas i gcainníochtaí a bhfuil méadú den sórt sin orthu, i
 ndearbhthéarmaí nó i gcoibhneas le táirgeacht an Aontais, agus faoi
 choinníollacha den sórt a dhéanfadh mórdhíobháil, nó a bheadh ina mbagairt
 mórdhíobhála do thionscal an Aontais a tháirgeann táirge cosúil nó táirge
 dír-iomaíoch.
 2.
 Féadfaidh na bearta cosanta a bheith i gceann de na
 riochtaí seo a leanas:
 (a)
 tuilleadh laghdaithe ar an ráta dleachta custaim a
 fhionraí ar an táirge lena mbaineann, ar fionraí í dá bhforáiltear i Sceideal
 um Dhíchur Taraife an Aontais Eorpaigh atá leagtha amach in Iarscríbhinn I a
 ghabhann leis an gComhaontú;
 (b)
 an ráta dleachta custaim ar an táirge lena
 mbaineann a mhéadú go leibhéal nach mó ná an ráta is ísle díobh seo a leanas:
 –
 ráta dleachta custaim an náisiúin bharrfhabhair
 ("NBF") a chuirtear i bhfeidhm maidir leis an táirge agus atá i
 bhfeidhm an tráth a ndéantar an beart; nó
 –
 an bonnráta mar atá sonraithe i Sceideal um Dhíchur
 Taraifí an Aontais Eorpaigh atá leagtha amach in Iarscríbhinn I den Chomhaontú.
 Airteagal 3
 Imeachtaí a thionscnamh
 1.
 Déanfar imscrúdú a thionscnamh arna iarraidh sin do
 Bhallstát, d’aon duine dlítheanach nó d’aon chomhlachas nach bhfuil
 pearsantacht dhlítheanach aige, ag gníomhú dóibh thar ceann thionscal an
 Aontais, nó ar fhéintionscnamh an Choimisiúin más dealraitheach don Choimisiún
 go bhfuil fianaise leordhóthanach prima facie ann, arna chinneadh ar
 bhonn na bhfachtóirí dá dtagraítear in Airteagal 4(5), le bheith ina húdar
 maith le tionscnamh den sórt sin.
 2.
 An iarraidh imscrúdú a thionscnamh, beidh inti
 fianaise go bhfuil na coinníollacha á gcomhlíonadh maidir leis an mbeart
 cosanta atá leagtha amach in Airteagal 2(1) a fhorchur. De ghnáth, beidh
 an fhaisnéis seo a leanas san iarraidh: ráta agus méid an
 mhéadaithe ar allmhairí i ndáil leis an táirge lena mbaineann, arna shloinneadh
 i ndearbhthéarmaí agus i dtéarmaí coibhneasta, an sciar den mhargadh baile a
 bhaineann leis na hallmhairí méadaithe, na hathruithe ar an leibhéal
 díolacháin, an táirgeacht, an táirgiúlacht, úsáid acmhainne, brabúis agus
 caillteanais, agus fostaíocht.
 3.
 Féadfar imscrúdú a thionscnamh freisin i gcás ina
 dtagann borradh ar allmhairí i mBallstát amháin nó i roinnt Ballstát, ar
 choinníoll go bhfuil fianaise leordhóthanach prima facie ann go bhfuil
 na coinníollacha maidir le tionscnamh á gcomhlíonadh, de réir mar a chinntear
 ar bhonn na bhfachtóirí dá dtagraítear in Airteagal 4(5).
 4.
 Cuirfidh Ballstát an Coimisiún ar an eolas más
 dealraitheach go léiríonn treochtaí san allmhairiú ón gColóim agus ó Pheiriú go
 bhfuil gá le bearta cosanta. Beidh ar áireamh san fhaisnéis sin an fhianaise
 atá ar fáil de réir mar a chinntear ar bhonn na bhfachtóirí dá dtagraítear in Airteagal 4(5).
 Cuirfidh an Coimisiún an fhaisnéis sin ar aghaidh chuig na Ballstáit go léir.
 5.
 Más rud é go ndealraíonn sé go bhfuil fianaise
 leordhóthanach prima facie ann, de réir mar a chinntear ar bhonn na
 bhfachtóirí dá dtagraítear in Airteagal 4(5), chun údar a thabhairt le
 himeacht a thionscnamh, foilseoidh an Coimisiún fógra in Iris Oifigiúil an
 Aontais Eorpaigh. Tionscnófar imeacht laistigh d'aon mhí amháin ón iarraidh
 nó ón bhfaisnéis a fháil de bhun mhír 1.
 6.
 Déanfar an méid seo a leanas san fhógra dá
 dtagraítear i mír 5:
 (a)
 tabharfar achoimre ann ar an bhfaisnéis a fuarthas
 agus ceanglófar leis go ndéanfar an fhaisnéis ábhartha uile a chur chuig an
 gCoimisiún;
 (b)
 luafar an tréimhse ina bhféadfaidh páirtithe
 leasmhara a gcuid tuairimí a chur in iúl i scríbhinn agus faisnéis a chur
 isteach, más rud é go bhfuil na tuairimí agus an fhaisnéis sin le cur san
 áireamh le linn an imscrúdaithe;
 (c)
 luafar an tréimhse ina bhféadfaidh páirtithe
 leasmhara cur isteach ar éisteacht ó bhéal os comhair an Choimisiúin i
 gcomhréir le hAirteagal 4(9).
 Airteagal 4
 An t-imscrúdú
 1.
 Tar éis an t-imeacht a bheith a thionscnamh,
 cuirfidh an Coimisiún tús le himscrúdú. Tosóidh an
 tréimhse, faoi mar a leagtar amach i mír 3, ar an lá a bhfoilseofar an cinneadh
 chun imscrúdú a thionscnamh in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh.
 2.
 Féadfaidh an Coimisiún iarraidh ar na Ballstáit
 faisnéis a sholáthar agus glacfaidh na Ballstáit cibé beart is gá chun gníomhú
 de réir na hiarrata sin. Más rud é gur faisnéis de chineál leasa ghinearálta í
 an fhaisnéis sin, agus nach faisnéis rúnda í de réir bhrí Airteagal 11,
 cuirfear leis na comhaid neamhrúnda í, faoi mar a fhoráiltear i mír 8.
 3.
 Aon uair is féidir, cuirfear an t-imscrúdú i gcrích
 laistigh de shé mhí tar éis é a thionscnamh. Féadfar trí mhí a chur leis an
 teorainn ama sin in imthosca eisceachtúla, amhail líon neamhghnách ard
 páirtithe a bheith ann nó staideanna casta margaidh. Déanfaidh an Coimisiún
 fógra a thabhairt do na páirtithe leasmhara go léir i dtaobh aon fhadaithe den
 sórt sin agus míneoidh sé na cúiseanna leis an bhfadú sin.
 4.
 Lorgóidh an Coimisiún an fhaisnéis uile a mheasann
 sé a bheith riachtanach chun cinneadh a dhéanamh maidir leis na coinníollacha
 atá leagtha amach in Airteagal 2(1), agus, i gcás ina measann sé gurb
 iomchuí, féachfaidh sé leis an bhfaisnéis sin a fhíorú.
 5.
 Agus an t-imscrúdú á dhéanamh, déanfaidh an
 Coimisiún meastóireacht ar gach fachtóir ábhartha atá oibiachtúil agus
 inchainníochtúil agus a imríonn tionchar ar an staid ina bhfuil tionscal an
 Aontais, go háirithe an ráta ag a bhfuil allmhairí an táirge i dtrácht ag ardú
 agus méid an ardaithe sin, i ndearbhthéarmaí agus i dtéarmaí coibhneasta, an
 sciar sin de mhargadh an Aontais a bhaineann leis na hallmhairí méadaithe,
 athruithe ar an leibhéal díolacháin, táirgeadh, táirgiúlacht, úsáid acmhainne,
 brabúis agus caillteanais, agus fostaíocht. Ní liosta
 iomlán é an liosta sin agus d’fhéadfadh an Coimisiún fachtóirí ábhartha eile a
 chur san áireamh agus a chinneadh a dhéanamh aige i dtaobh mórdhíobháil nó
 bagairt mhórdhíobhála a bheith ann, amhail stoic, praghsanna, fáltas ar
 chaipiteal a úsáidtear, sreabhadh airgid, agus fachtóirí eile is cúis le
 mórdhíobháil, nó a d’fhéadfadh a bheith ina gcúis le mórdhíobháil, nó a
 bhagraíonn a bheith ina gcúis le mórdhíobháil do thionscal an Aontais.
 6.
 Féadfaidh páirtithe leasmhara a bheidh tar éis
 teacht chun cinn de bhun Airteagal 3(6)(b), agus féadfaidh ionadaithe na
 Colóime agus Pheiriú, ar iarraidh a dhéanamh i scríbhinn, iniúchadh a dhéanamh
 ar an bhfaisnéis uile a chuirtear ar fáil don Choimisiún i dtaca leis an
 imscrúdú, seachas doiciméid inmheánacha arna n-ullmhú ag údaráis an Aontais nó
 ag údaráis na mBallstát, ar choinníoll go mbaineann an fhaisnéis sin le
 tíolacadh a gcáis agus nach faisnéis rúnda atá ann de réir bhrí Airteagal 11
 agus ar choinníoll go bhfuil sí á húsáid ag an gCoimisiún san imscrúdú.
 Féadfaidh páirtithe leasmhara a bheidh tar éis teacht chun cinn a gcuid
 tuairimí i leith na faisnéise a chur in iúl don Choimisiún. Déanfar na tuairimí
 sin a chur san áireamh i gcás ina bhfuil fianaise leordhóthanach prima facie
 ann chun tacú leo.
 7.
 Áiritheoidh an Coimisiún go mbeidh na sonraí uile
 agus an staidreamh go léir a úsáidtear don imscrúdú ar fáil agus go mbeidh siad
 sothuigthe, trédhearcach agus infhíoraithe.
 8.
 Áiritheoidh an Coimisiún, a luaithe a bheidh an
 creat teicniúil is gá ann, go mbeidh rochtain ar líne faoi chosaint pasfhocail
 ann don chomhad neamhrúnda ("ardán ar líne"), agus déanfaidh sé
 bainistiú air sin, agus is trí sin a scaipfear an fhaisnéis go léir atá
 ábhartha agus nach bhfuil faoi rún, de réir bhrí Airteagal 11. Tabharfar
 rochtain ar an ardán ar líne sin do na páirtithe leasmhara san imscrúdú agus,
 chomh maith leis sin, do na Ballstáit agus do Pharlaimint na hEorpa.
 9.
 Tabharfaidh an Coimisiún éisteacht do na páirtithe
 leasmhara, go háirithe i gcás ina bhfuil iarratas i scríbhinn déanta acu
 laistigh den tréimhse a bheidh leagtha síos san fhógra a fhoilseofar in Iris
 Oifigiúil an Aontais Eorpaigh, ar iarratas é ina léireofar gur dóigh
 iarbhír go ndéanfaidh toradh an imscrúdaithe difear dóibh agus go bhfuil
 cúiseanna speisialta ann le héisteacht ó bhéal thabhairt dóibh.
 Tabharfaidh an Coimisiún éisteacht do na
 páirtithe sin ar ócáidí eile má tá cúiseanna speisialta ann le héisteacht a
 thabhairt dóibh arís.
 10.
 Nuair nach soláthraítear an fhaisnéis laistigh de
 na teorainneacha ama a shocraigh an Coimisiún, nó nuair atá bac mór ar an
 imscrúdú, féadfar na cinntí a bhunú ar na fíorais atá le fáil. I gcás ina
 bhfaigheann an Coimisiún amach go ndearna aon pháirtí leasmhar nó aon tríú
 páirtí faisnéis bhréagach nó mhíthreorach a sholáthar dó, déanfaidh sé
 neamhshuim den fhaisnéis sin agus féadfaidh sé úsáid a bhaint as na fíorais atá
 ar fáil.
 11.
 Tabharfaidh an Coimisiún fógra i scríbhinn don
 Cholóim agus do Pheiriú maidir le himscrúdú a thionscnamh agus maidir le bearta
 sealadacha nó cinntitheacha a fhorchur.
 Airteagal 5
 Réamhbhearta
 faireachais
 1.
 I gcás ina bhfuil an treocht maidir le hallmhairí
 táirge de thionscnamh na Colóime nó Pheiriú de chineál a fhágann go bhféadfadh
 ceann de na staideanna dá dtagraítear in Airteagal 2 agus in Airteagal 3
 leanúint aisti, féadfar allmhairiú an táirge sin a chur faoi réir réamhbheart
 faireachais.
 2.
 Déanfaidh an Coimisiún réamhbhearta faireachais a
 ghlacadh i gcomhréir leis an nós imeachta comhairleach dá dtagraítear in Airteagal 12(2).
 3.
 Beidh tréimhse theoranta bailíochta ag réamhbhearta
 faireachais. Mura bhforáiltear a mhalairt, scoirfidh siad de bheith bailí ag
 deireadh an dara tréimhse sé mhí tar éis na chéad sé mhí tar éis na bearta a
 thabhairt isteach.
 Airteagal 6
 Bearta
 cosanta sealadacha a fhorchur
 1.
 In imthosca géibheannacha ina mbeadh moill ina cúis
 le damáiste a bheadh deacair a leigheas, déanfar bearta cosanta sealadacha a
 chur i bhfeidhm de bhun réamhchinnidh, ar bhonn na bhfachtóirí dá dtagraítear
 in Airteagal 4(5), go bhfuil fianaise leordhóthanach prima facie ann go
 bhfuil méadú tagtha ar allmhairí táirge de thionscnamh na Colóime nó Pheiriú de
 thoradh dleachta custaim a laghdú nó a dhíchur i gcomhréir le Sceideal um
 Dhíchur Taraife an Aontais Eorpaigh atá leagtha amach in Iarscríbhinn I a
 ghabhann leis an gComhaontú, agus go bhfuil allmhairí den sórt sin ina gcúis le
 mórdhíobháil, nó ina gcúis le bagairt mórdhíobhála, do thionscal an Aontais.
 Glacfaidh an Coimisiún bearta sealadacha i
 gcomhréir leis an nós imeachta comhairleach dá dtagraítear in Airteagal 12(2).
 I gcásanna ina bhfuil mórchúiseanna práinne ann, lena n-áirítear an cás dá
 dtagraítear i mír 2, glacfaidh an Coimisiún bearta cosanta sealadacha atá
 infheidhme láithreach, i gcomhréir leis an nós imeachta dá dtagraítear in Airteagal 12(4).
 2.
 I gcás ina n-iarrfaidh Ballstát ar an gCoimisiún
 idirghabháil láithreach a dhéanamh agus i gcás ina mbeidh na coinníollacha a
 leagtar amach i mír 1 á gcomhlíonadh, déanfaidh an Coimisiún cinneadh laistigh
 de chúig lá oibre tar éis dó an iarraidh a fháil.
 3.
 Beidh feidhm ag bearta sealadacha go ceann tréimhse
 nach faide ná 200 lá.
 4.
 I gcás na bearta cosanta sealadacha a aisghairm
 toisc go léirítear san imscrúdú nach bhfuil na coinníollacha a leagtar amach in
 Airteagal 2(1) á gcomhlíonadh, déanfar aon dleacht custaim a bailíodh mar
 thoradh ar na bearta sealadacha sin a aisíoc go huathoibríoch.
 5.
 Beidh feidhm ag na bearta dá dtagraítear san Airteagal
 seo maidir le gach táirge a chuirtear i saorchúrsaíocht tar éis theacht i
 bhfeidhm na mbeart sin. Ní dhéanfaidh na bearta sin, áfach, cosc a chur le
 táirgí atá ar an mbealach chuig an Aontas cheana féin a scaoileadh le haghaidh
 saorchúrsaíochta ar choinníoll nach féidir ceann scríbe na dtáirgí sin a athrú.
 Airteagal 7
 An t-imscrúdú a fhoirceannadh agus gníomhú gan bearta a dhéanamh
 1.
 I gcás ina léireoidh na fíorais, faoi mar a
 shuífear go críochnaitheach iad, nach bhfuil na coinníollacha atá leagtha amach
 in Airteagal 2(1) á gcomhlíonadh, glacfaidh an Coimisiún cinneadh lena
 gcuirfear deireadh leis an imscrúdú agus lena ngníomhófar i gcomhréir leis an
 nós imeachta scrúdúcháin dá dtagraítear in Airteagal 12(3).
 2.
 Déanfaidh an Coimisiún, ag féachaint go cuí do
 chosaint faisnéise rúnda de réir bhrí Airteagal 11, tuarascáil a phoibliú
 ina leagfar amach a chinntí agus na conclúidí réasúnaithe ar thángthas orthu
 maidir le gach saincheist chuí fíorais agus dlí.
 Airteagal 8
 Bearta cinntitheacha a fhorchur
 1.
 I gcás ina léiríonn na fíorais, faoi mar a shuífear
 go críochnaitheach iad, go bhfuil na coinníollacha atá leagtha amach in Airteagal 2(1)
 á gcomhlíonadh, iarrfaidh an Coimisiún ar údaráis na Colóime agus Pheiriú
 comhairliúcháin a chur ar siúl i gcomhréir le hAirteagal 49 den
 Chomhaontú. I gcás nach sroichtear aon réiteach sásúil laistigh de 45 lá,
 féadfaidh an Coimisiún cinneadh a ghlacadh lena bhforchuirtear bearta cosanta
 cinntitheacha i gcomhréir leis an nós imeachta scrúdúcháin dá dtagraítear in Airteagal 12(3).
 2.
 Déanfaidh an Coimisiún, ag féachaint go cuí do
 chosaint faisnéise rúnda de réir bhrí Airteagal 11, tuarascáil a phoibliú
 ina mbeidh achoimre ar na fíorais ábharacha agus ar na nithe atá ábhartha don
 chinneadh.
 Airteagal 9
 Na bearta cosanta: ré agus athbhreithniú
 1.
 Ní leanfaidh beart cosanta de bheith i bhfeidhm ach
 go ceann cibé tréimhse a mbeidh gá léi chun bac a chur ar an mórdhíobháil nó
 chun an mhórdhíobháil sin a leigheas, agus chun oiriúnú a éascú. Ní rachaidh an
 tréimhse sin thar dhá bhliain, ach amháin má fhadaítear faoi mhír 3 í.
 2.
 Go dtí go bhfaightear toradh an athbhreithnithe
 faoi mhír 3, leanfaidh beart cosanta de bheith i bhfeidhm i rith aon tréimhse
 fadaithe.
 3.
 Féadfar, mar eisceacht, suas le dhá bhliain a chur
 le tústréimhse birt chosanta, ar choinníoll go ndearbhaítear go bhfuil gá leis
 an mbeart cosanta i gcónaí chun bac a chur ar mhórdhíobháil nó chun
 mórdhíobháil a leigheas agus chun oiriúnú a éascú, agus ar choinníoll go bhfuil
 fianaise ann go bhfuil tionscal an Aontais féin á oiriúnú.
 4.
 Sula ndéanfar aon fhadú de bhun mhír 3 déanfar
 imscrúdú a thionscnamh arna iarraidh sin do Bhallstát, d’aon duine dlítheanach
 nó d’aon chomhlachas nach bhfuil pearsantacht dhlítheanach aige, ag gníomhú
 dóibh thar ceann thionscal an Aontais, nó ar fhéintionscnamh an Choimisiúin má
 tá fianaise leordhóthanach prima facie ann, go bhfuil na coinníollacha
 arna leagan síos i mír 3 á gcomhlíonadh, ar bhonn na bhfachtóirí dá dtagraítear
 in Airteagal 4(5).
 5.
 Foilseofar tionscnamh imscrúdaithe i gcomhréir le hAirteagal 3(5)
 agus Airteagal 3(6). Déanfar an t‐imscrúdú agus aon chinneadh maidir
 le fadú de bhun mhír 3 i gcomhréir le forálacha Airteagail 4,7 agus 8.
 6.
 Ní fhéadfaidh ré iomlán an bhirt chosanta dul thar
 cheithre bliana, lena n‐áirítear aon bheart sealadach.
 7.
 Ní chuirfear beart cosanta i bhfeidhm tar éis don
 idirthréimhse dul in éag.
 8.
 Ní chuirfear aon bheart cosanta i bhfeidhm maidir
 le hallmhairiú táirge a bhí faoi réir birt dá leithéid cheana, ach tráth amháin
 go ceann tréimhse arb ionann í agus leath na tréimhse inar cuireadh an beart
 cosanta i bhfeidhm roimhe, ar choinníoll gur bliain ar a laghad atá sa tréimhse
 gan feidhm.
 Airteagal 10
 Na réigiúin is
 forimeallaí san Aontas Eorpach
 I gcás ina bhfuil aon táirge de thionscnamh na
 Colóime agus Pheiriú á allmhairiú i gcainníochtaí a bhfuil méadú den sórt
 tagtha air agus faoi choinníollacha den sórt a d'fhéadfadh dochar mór a
 dhéanamh don staid eacnamaíoch nó a d'fhéadfadh a bheith ina chúis le dochar
 mór a dhéanamh don staid eacnamaíoch i gceann amháin nó níos mó de na réigiúin
 is forimeallaí san Aontas dá dtagraítear in Airteagal 349 den Chonradh ar
 Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, féadfar beart cosanta a fhorchur, i gcomhréir
 leis na forálacha atá leagtha amach sa chaibidil seo.
 Airteagal 11
 Rúndacht
 1.
 Is chun na críche a iarradh í, agus chun na críche
 sin amháin, a fhéadfar faisnéis a fhaightear de bhun an Rialacháin seo a úsáid.
 2.
 Ní dhéanfar faisnéis ar bith de chineál rúnda a
 fhaightear de bhun an Rialacháin seo, ná aon fhaisnéis a sholáthraítear ar
 bhonn rúnda agus a fhaightear de bhun an Rialacháin seo, a nochtadh gan cead
 sonrach a fháil ó sholáthróir na faisnéise sin.
 3.
 I ngach iarraidh ar rúndacht, luafar na cúiseanna
 leis an bhfaisnéis a bheith rúnda. Más rud é, áfach, nach mian le soláthróir na
 faisnéise an fhaisnéis a phoibliú ná nochtadh na faisnéise i dtéarmaí
 ginearálta nó i bhfoirm achoimre a údarú agus go ndealraíonn sé nach bhfuil
 údar maith leis an iarraidh ar rúndacht, féadfar neamhshuim a dhéanamh den
 fhaisnéis lena mbaineann.
 4.
 Ar chaoi ar bith, measfar go bhfuil gach faisnéis
 rúnda más dócha go n-imreoidh a nochtadh mór-éifeacht dhíobhálach ar
 sholáthróir nó ar fhoinse na faisnéise sin.
 5.
 Ní fhágfaidh mír 1 go 4 nach bhféadfaidh
 údaráis an Aontais tagairt a dhéanamh d'fhaisnéis ghinearálta agus, go
 háirithe, do chúiseanna ar a bhfuil cinntí arna ndéanamh de bhun an Rialacháin
 seo bunaithe. Mar sin féin, cuirfidh na húdaráis sin san áireamh leas
 dlisteanach na ndaoine nádúrtha agus na ndaoine dlítheanacha lena mbaineann ar
 mian leo nach nochtfar a gcuid rún gnó.
 Airteagal 12
 Nós imeachta coiste
 1.
 Déanfaidh an Coiste arna bhunú le hAirteagal 4(1)
 de Rialachán (CE) Uimh. 260/2009 ón gComhairle an 26 Feabhra 2009
 maidir le comhrialacha le haghaidh hallmhairí[5] cúnamh a thabhairt don Choimisiún. Beidh an Coiste sin ina Choiste de réir bhrí Rialachán (AE) Uimh.
 182/2011.
 2.
 I gcás ina ndéanfar tagairt don mhír seo,
 beidh feidhm ag Airteagal 4 de Rialachán (AE) Uimh. 182/2011.
 3.
 I gcás ina ndéanfar tagairt don mhír seo,
 beidh feidhm ag Airteagal 5 de Rialachán (AE) Uimh. 182/2011.
 4.
 I gcás ina ndéanfar tagairt don mhír seo,
 beidh feidhm ag Airteagal 8 de Rialachán (AE) Uimh. 182/2011 i
 gcomhar le hAirteagal 4 den Rialachán sin.
 Caibidil
 II – Meicníocht cobhsaíochta um bananaí
 Airteagal 13
 Meicníocht
 cobhsaíochta um Bananaí
 1.
 I gcás bananaí de thionscnamh na Colóime nó Pheiriú
 faoi cheannteideal 0803.00.19 den Ainmníocht Chomhcheangailte (bananaí úra, gan
 plantáin a áireamh) agus atá liostaithe faoi chatagóir 'BA' i Sceideal um
 Dhíchur Taraife an Aontais Eorpaigh atá leagtha amach in Iarscríbhinn I a
 ghabhann leis an gComhaontú, beidh feidhm ag meicníocht cobhsaíochta go dtí an
 1 Eanáir 2020.
 2.
 Socraítear leibhéal truiceartha bliantúil ar leith
 do mhéideanna allmhairí le haghaidh allmhairí táirgí a luaitear i mír 1, mar a
 léirítear sa tríú agus sa cheathrú colún den tábla san Iarscríbhinn a ghabhann
 leis an Rialachán seo. Chomh luath agus a shroichtear an
 leibhéal truicearaithe don mhéid i gcás na Colóime nó Pheiriú le linn na bliana
 féilire comhfhreagraí, féadfaidh an Coimisiún, i gcomhréir leis an nós imeachta
 scrúdúcháin dá dtagraítear in Airteagal 12(3), an dleacht custaim
 fhabhrach is infheidhme maidir le táirgí de thionscnamh comhfhreagrach a
 fhionraí go sealadach le linn na bliana céanna go ceann tréimhse nach mó ná trí
 mhí, agus nach dtéann thar dheireadh na bliana féilire.
 3.
 I gcás ina gcinneann an Coimisiún an dleacht
 custaim fhabhrach is infheidhme a fhionraí, cuirfidh an Coimisiún an ceann is
 lú de cheachtar den bhonnráta dleachta custaim nó den ráta dleachta NBF i
 bhfeidhm a bhí i bhfeidhm tráth a ndearnadh an ghníomhaíocht sin.
 4.
 I gcás ina gcuireann an Coimisiún na gníomhaíochtaí
 a luaitear i míreanna 2 agus 3 i bhfeidhm, rachaidh sé i gcomhairle láithreach
 leis an tír atá thíos leo (an Cholóim nó Peiriú nó an dá cheann) chun an cás a
 anailísiú agus a mheasúnú ar bhonn sonraí fíorasacha atá ar fáil.
 5.
 Féadfaidh na bearta a luaitear i míreanna 2 agus 3
 a bheith infheidhme i rith na tréimse dar críoch an 31 Nollaig 2019 agus le
 linn na tréimhse sin amháin.
 Caibidil III – Forálacha críochnaitheacha
 Airteagal 14
 Teacht i bhfeidhm
 Tiocfaidh an
 Rialachán seo i bhfeidhm an lá tar éis lá a fhoilsithe in Iris Oifigiúil an
 Aontais Eorpaigh.
 Beidh feidhm aige ó
 dháta chur i bhfeidhm an Chomhaontaithe, de réir mar a fhoráiltear in Airteagal 330
 den Chomhaontú sin. Foilseofar fógra in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 ina luafar dáta chur i bhfeidhm an Chomhaontaithe.
 Beidh an
 Rialachán seo ina cheangal go huile agus go hiomlán agus infheidhme go díreach
 i ngach Ballstát.
 Arna dhéanamh,
 Thar ceann Pharlaimint na
 hEorpa Thar ceann na Comhairle
 An tUachtarán An
 tUachtarán
 Iarscríbhinn
 Tábla maidir le leibhéil truiceartha do
 mhéideanna allmhairí le haghaidh chur i bhfeidhm na meicníochta cobhsaíochta um
 bananaí dá bhforáiltear in Iarscríbhinn I, Aguisín I, Roinn B: don Cholóim
 Foroinn 1A, pointe 1(n) agus do Pheiriú Foroinn 2A, pointe 1(i).
 Bliain || Leibhéal truiceartha don mhéid don Cholóim || Leibhéal truiceartha don mhéid do Pheiriú
 Ón 1 Eanáir go dtí an 31 Nollaig 2010 || 1 350 000 t. || 67 500 t.
 Ón 1 Eanáir go dtí an 31 Nollaig 2011 || 1 417 500 t. || 71 250 t.
 Ón 1 Eanáir go dtí an 31 Nollaig 2012 || 1 485 000 t. || 75 000 t.
 Ón 1 Eanáir go dtí an 31 Nollaig 2013 || 1 552 500 t. || 78 750 t.
 Ón 1 Eanáir go dtí an 31 Nollaig 2014 || 1 620 000 t. || 82 500 t.
 Ón 1 Eanáir go dtí an 31 Nollaig 2015 || 1 687 500 t. || 86 250 t.
 Ón 1 Eanáir go dtí an 31 Nollaig 2016 || 1 755 000 t. || 90 000 t.
 Ón 1 Eanáir go dtí an 31 Nollaig 2017 || 1 822 500 t. || 93 750 t.
 Ón 1 Eanáir go dtí an 31 Nollaig 2018 || 1 890 000 t. || 97 500 t.
 Ón 1 Eanáir go dtí an 31 Nollaig 2019 || 1 957 500 t. || 101 250 t.
 Amhail ón 1 Eanáir 2020 || Neamhbhainteach || Neamhbhainteach
 [1] Seasamh ó Pharlaimint na hEorpa an 17 Feabhra 2011 (nár foilsíodh fós
 san Iris Oifigiúil) agus cinneadh ón gComhairle an ...
 [2]
 [3]
 [4] IO L 55, 28.2.2011, lch. 13.
 [5] IO L 84, 31/03/2009, lch. 1.


type: contracts

text:
 25.11.2004
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 L 349/32
 DECISIONE DEL COMITATO MISTO SEE
 N. 74/2004,
 dell’8 giugno 2004,
 che modifica l'allegato XI (Servizi di telecomunicazione) dell'accordo SEE
 IL COMITATO MISTO SEE,
 visto l'accordo sullo Spazio economico europeo, come modificato dal protocollo che adegua l'accordo sullo Spazio economico europeo (di seguito: «l'accordo»), in particolare l'articolo 98,
 considerando quanto segue:
 (1)
 L’allegato XI dell’accordo è stato modificato dall’accordo sulla partecipazione della Repubblica ceca, della Repubblica di Estonia, della Repubblica di Cipro, della Repubblica di Ungheria, della Repubblica di Lettonia, della Repubblica di Lituania, della Repubblica di Malta, della Repubblica di Polonia, della Repubblica di Slovenia e della Repubblica slovacca allo Spazio economico europeo, firmato il 14 ottobre 2003 a Lussemburgo (1).
 (2)
 Occorre integrare nell’accordo la raccomandazione 2003/558/CE della Commissione, del 25 luglio 2003, sul trattamento delle informazioni relative alla localizzazione del chiamante sulle reti di comunicazione elettronica ai fini della fornitura di servizi di chiamata di emergenza con capacità di localizzazione (2),
 DECIDE:
 Articolo 1
 Dopo il punto 5cn (decisione 2003/548/CE della Commissione) dell'allegato XI dell'accordo viene aggiunto il punto seguente:
 «5co.
 32003 H 0558: raccomandazione 2003/558/CE della Commissione, del 25 luglio 2003, sul trattamento delle informazioni relative alla localizzazione del chiamante sulle reti di comunicazione elettronica ai fini della fornitura di servizi di chiamata di emergenza con capacità di localizzazione (GU L 189 del 29.7.2003, pag. 49).».
 Articolo 2
 I testi della raccomandazione 2003/558/CE nelle lingue islandese e norvegese, da pubblicare nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea, fanno fede.
 Articolo 3
 La presente decisione entra in vigore il 9 giugno 2004, a condizione che tutte le notificazioni previste dall’articolo 103, paragrafo 1, dell'accordo siano pervenute al Comitato misto SEE (3).
 Articolo 4
 La presente decisione è pubblicata nella sezione SEE e nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
 Fatto a Bruxelles, l’8 giugno 2004.
 Per il Comitato misto SEE
 Il presidente
 S. GILLESPIE
 (1) GU L 130 del 29.4.2004, pag. 3.
 (2) GU L 189 del 29.7.2003, pag. 49.
 (3) Non è stata comunicata l'esistenza di obblighi costituzionali.


type: wikipedia

text:
Synagoga w Nisku – synagoga znajdująca się w Nisku przy ulicy Polskiego Czerwonego Krzyża.
 Synagoga, zbudowana pod koniec XIX wieku, została zdewastowana podczas II wojny światowej przez hitlerowców. Po zakończeniu wojny w synagodze mieściły się magazyny PZGS, a w dwóch pozostałych salach biura PZZ.
 24 sierpnia 1953 roku uchwałą Prezydium Miejskiej Rady Narodowej w Nisku synagoga została przekazana Powszechnej Spółdzielni Spożywców, która urządziła w niej punkt żywienia zbiorowego (gospodę). 14 kwietnia 1958 Sąd Rejonowy w Nisku postanowił o nabyciu nieruchomości przez Skarb Państwa przez zasiedzenie. W 1960 r. została przebudowana, a w latach późniejszych w synagodze mieściły się sklepy, kawiarnia, a obecnie pizzeria.
 Murowany z cegły budynek synagogi został wzniesiony na planie prostokąta o wymiarach 17 na 10 metrów, z przybudówką od frontu, stanowiącą klatkę schodową. Konstrukcja stropu drewniana z belkowaniem i podsufitką. Po powojennej przebudowie w większości zatarto wystrój zewnętrzny.
 Przypisy
 Linki zewnętrzne
 Synagoga w Nisku na portalu Wirtualny Sztetl
 Nisko
 Obiekty sakralne w Nisku


type: caselaw

text:
 10.5.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 191/30
 Caingean arna tabhairt an 10 Márta 2022 – Sport1 v EUIPO – SFR (SFR SPORT1)
 (Cás T-141/22)
 (2022/C 191/45)
 Teanga inar taisceadh an t-iarratas: an Béarla
 Páirtithe
 Iarratasóir: Sport1 GmbH (Ismaning, an Ghearmáin) (ionadaithe: J. Krekel agus C. Otto, Dlíodóirí)
 Cosantóir: Oifig Maoine Intleachtúla an Aontais Eorpaigh (EUIPO)
 Páirtí eile sna himeachtaí os comhair an Bhoird Achomhairc: Société française du radiotelephone – SFR (Páras, an Fhrainc)
 Sonraí na n-imeachtaí os comhair EUIPO
 Iarratasóir an trádmhairc faoi cheist: Páirtí eile sna himeachtaí os comhair an Bhoird Achomhairc
 Trádmharc atá faoi cheist: Iarratas ar mharc fíortha de chuid an Aontais Eorpaigh ina bhfuil an ghné focail SFR SPORT1 de na dathanna dearg, bán agus dubh – Iarratas ar chlárú Uimh. 16 161 317
 Nós imeachta os comhair EUIPO: Imeachtaí freasúra
 Cinneadh atá faoi chonspóid: Cinneadh ón gCéad Bhord Achomhairc de EUIPO an 10 Nollaig 2021 i gCás R 2329/2020-1
 An t-ordú atá á lorg
 Iarrann an t-iarratasóir ar an gCúirt Ghinearálta:
 —
 an cinneadh atá faoi chonspóid a chur ar neamhní;
 —
 a ordú do EUIPO na costais a íoc.
 Saincheisteanna dlí arna maíomh
 —
 Sárú ar Airteagal 8(1)(b) de Rialachán (AE) 2017/1001 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle;
 —
 Sárú ar Airteagal 8(4) de Rialachán (AE) 2017/1001 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle.


text:
 18.3.2014
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 L 79/3
 EUROOPA LIIDU JA MAURITIUSE VABARIIGI VAHELINE KALANDUSALANE PARTNERLUSLEPING
 EUROOPA LIIT, edaspidi „liit”,
 ja
 MAURITIUSE VABARIIK, edaspidi „Mauritius”,
 koos edaspidi „lepinguosalised”,
 VÕTTES ARVESSE tihedaid koostöösidemeid liidu ja Mauritiuse vahel, eelkõige Cotonou lepingu raames, ning nende ühist soovi omavahelisi suhteid tihendada;
 VÕTTES ARVESSE mõlema lepinguosalise soovi oma kalavarusid tihedama koostöö kaudu vastutustundlikumalt kasutada;
 VÕTTES ARVESSE Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni;
 TUNNUSTADES asjaolu, et Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni kohaselt teostab Mauritius oma suveräänseid õigusi või tal on jurisdiktsioon lähtejoonest kuni 200 meremiilini ulatuvas vööndis;
 OTSUSTADES kohaldada selliste asjaomaste piirkondlike organisatsioonide otsuseid ja soovitusi, mille liikmed lepinguosalised on;
 OLLES TEADLIKUD 1995. aasta Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis sätestatud põhimõtete tähtsusest;
 OLLES OTSUSTANUD teha vastutustundliku kalapüügi edendamiseks vastastikku kasulikku koostööd, et tagada mere elusressursside pikaajaline kaitse ja säästev kasutamine;
 OLLES VEENDUNUD, et kõnealune koostöö peab toimuma üksteist täiendavate ühiste või ühepoolsete algatuste ja meetmete kaudu, mis tagavad poliitiliste otsuste kooskõla ja jõupingutuste koostoime;
 OLLES OTSUSTANUD, et lepinguosalised alustavad sellise koostöö saavutamiseks Mauritiuse kalanduspoliitika elluviimiseks vajalikku dialoogi, millesse kaasatakse kodanikuühiskonna esindajad;
 SOOVIDES määrata kindlaks eeskirjad ja tingimused, millega reguleeritakse liidu laevade kalapüüki Mauritiuse vetes, ning liidu toetus vastutustundlikule kalapüügile kõnealustes vetes;
 OLLES VEENDUNUD vajaduses tihendada majanduslikku koostööd kalatööstuses ja sellega seotud valdkondades lepinguosaliste ettevõtjate vahelise koostöö edendamise kaudu,
 ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
 Artikkel 1
 Mõisted
 Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:
 a) „Mauritiuse ametiasutused”– Mauritiuse Vabariigi kalandusministeerium;
 b) „liidu ametiasutused”– Euroopa Komisjon;
 c) „kalalaev”– mis tahes laev, mida kasutatakse kalapüügiks vastavalt Mauritiuse õigusaktidele;
 d) „liidu laev”– liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev;
 e) „ühiskomitee”– komitee, mis koosneb liidu ja Mauritiuse esindajatest, kelle ülesanded on sätestatud käesoleva lepingu artiklis 9;
 f) „ümberlaadimine”– püügisaagi osaline või täielik ümberpaigutamine sadamaalal ühelt kalapüügilaevalt teisele laevale;
 g) „laevaomanik”– kalalaeva eest õiguslikult vastutav, seda juhtiv ja kontrolliv isik;
 h) „AKV meremees”– mis tahes meremees, kes pärineb Cotonou lepinguga liitunud muust kui Euroopa riigist;
 i) „FAO”– Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon.
 Artikkel 2
 Reguleerimisala
 Lepingu eesmärk on kehtestada eeskirjad ja tingimused, mille kohaselt ELis registreeritud ja ELi lipu all sõitvad kalalaevad (edaspidi „ELi laevad”) tohivad tegeleda tuunipüügiga Mauritiuse suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes (edaspidi „Mauritiuse veed”) kooskõlas ÜRO mereõiguse konventsiooni sätete ning muude rahvusvahelise õiguse eeskirjade ja tavadega.
 Käesoleva lepinguga kehtestatakse põhimõtted, eeskirjad ja menetlused, millega reguleeritakse:
 —
 kalandussektoris tehtavat majandus-, rahandus-, teadus- ja tehnikakoostööd, mille eesmärk on edendada Mauritiuse vetes vastutustundlikku kalapüüki, et tagada kalavarude kaitse ja säästev kasutamine, ning arendada Mauritiuse kalandussektorit;
 —
 kalapüügi kontrollimise korraga seotud koostööd Mauritiuse vetes, et tagada eespool nimetatud tingimuste järgimine, kalavarude säilitamise ja majandamise meetmete tõhusus ning võitlus ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügiga;
 —
 ettevõtjate koostööd, mille eesmärk on arendada ühistest huvidest lähtudes kalandussektori ja sellega seotud valdkondade majandustegevust.
 Artikkel 3
 Käesoleva lepingu rakendamise põhimõtted ja põhieesmärgid
 1. Lepinguosalised kohustuvad edendama Mauritiuse vetes FAO vastutustundliku kalapüügi juhendis sätestatud vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes kõnealustes vetes kalastavate eri riikide laevastike mittediskrimineerimise põhimõttest.
 2. Lepinguosalised teevad koostööd Mauritiuse valitsuse kalanduspoliitika elluviimise tulemuste kontrollimiseks ja käesoleva lepingu alusel võetud meetmete, tegevuskavade ja tegevuste hindamiseks ning alustavad sel eesmärgil kalanduspoliitilist dialoogi. Hindamistulemusi analüüsib artikli 9 alusel moodustatav ühiskomitee.
 3. Lepinguosalised kohustuvad tagama, et käesolevat lepingut rakendatakse kooskõlas majanduse ja sotsiaalvaldkonna hea valitsemistava põhimõtetega, võttes arvesse kalavarude olukorda.
 4. Liidu laevadel töötavate Mauritiuse meremeeste tööd reguleeritakse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooniga, mida kohaldatakse asjaomaste lepingute ja üldiste töötamistingimuste suhtes. See hõlmab eelkõige ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegelikku tunnustamist ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamist. Mujalt kui Mauritiuselt pärit AKV meremehed töötavad liidu laevadel teiste meremeestega samadel tingimustel.
 5. Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega enne mis tahes otsuse vastuvõtmist, mis võib mõjutada liidu laevade tegevust käesoleva lepingu raames.
 Artikkel 4
 Teaduskoostöö
 1. Käesoleva lepinguga hõlmatud ajavahemiku jooksul püüavad liit ja Mauritiuse ametiasutused jälgida kalavarude seisundi arengut Mauritiuse vetes.
 2. Lepinguosalised kohustuvad teineteisega ühise teadusliku töörühma või asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu konsulteerima, et tagada India ookeani elusressursside majandamine ja kaitse, samuti tegema asjakohast teaduskoostööd.
 3. Lõikes 2 osutatud konsultatsioonide käigus peavad lepinguosalised teineteisega nõu artiklis 9 sätestatud ühiskomitees ning võtavad ühiselt vastu kaitsemeetmed liidu laevade tegevust mõjutavate kalavarude säästvaks majandamiseks.
 Artikkel 5
 Liidu laevade juurdepääs Mauritiuse vete kalavarudele
 1. Mauritius kohustub lubama liidu laevadel oma vetes kala püüda vastavalt käesolevale lepingule ning selle protokollile ja lisale.
 2. Käesoleva lepinguga reguleeritav kalastustegevus toimub vastavalt Mauritiusel kehtivatele õigusaktidele. Mauritiuse ametiasutused teavitavad liidu ametiasutusi kõikidest kõnealustes õigusaktides tehtavatest muudatustest.
 3. Mauritius kohustub võtma kõik asjakohased meetmed, et tagada kalapüügi kontrollimist käsitlevate protokolli sätete tõhus rakendamine. Liidu laevad teevad kontrolli eest vastutavate Mauritiuse pädevate ametiasutustega koostööd.
 4. Liit kohustub võtma kõik asjakohased meetmed eesmärgiga tagada, et tema laevad järgivad käesoleva lepingu sätteid ning õigusakte, milles käsitletakse kalapüüki Mauritiuse vetes.
 Artikkel 6
 Kalapüügiload
 1. Liidu laevad võivad Mauritiuse vetes kala püüda vaid juhul, kui neil on pardal käesoleva lepingu ja selle protokolli kohaselt väljaantud kalapüügiluba või selle koopia.
 2. Laevale kalapüügiloa saamise kord, kohaldatavad tasud ja laevaomanike kasutatavad makseviisid määratakse kindlaks protokolli lisas.
 Artikkel 7
 Rahaline toetus
 1. Liit annab Mauritiusele rahalist toetust vastavalt käesoleva lepingu protokollis ja lisades sätestatud tingimustele. Rahaline toetus määratakse järgmise kahe osateguri alusel:
 a)
 liidu kalalaevade juurdepääs Mauritiuse vetele ja kalavarudele ning
 b)
 liidu rahaline toetus vastutustundliku kalapüügi edendamiseks ja kalavarude säästvaks kasutamiseks Mauritiuse vetes.
 2. Eelneva lõike 1 punktis b nimetatud rahalise toetuse osa määratakse kindlaks ning toetust kasutatakse kooskõlas lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel protokolli kohaselt püstitatud eesmärkidega, mida tahetakse saavutada Mauritiuse valitsuse kinnitatud kalanduspoliitika raames ning vastavalt selle elluviimiseks läbiviidavatele ühe- ja mitmeaastastele kavadele.
 3. Liidu antav rahaline toetus makstakse iga aasta välja vastavalt protokollile, võttes arvesse käesoleva lepingu ja protokolli sätteid, millega nähakse ette toetussumma võimalik muutmine järgmistel juhtudel:
 a)
 erakorralised sündmused, mille korral ei ole tegemist loodusjõudude mõjuga, mis takistavad kalapüüki Mauritiuse vetes;
 b)
 liidu laevadele antud püügivõimaluste vähendamine vastastikusel kokkuleppel, kui põhjuseks on asjaomaste kalavarude haldamismeetmed, mida on parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete alusel peetud vajalikuks kohaldada, et tagada varude säilimine ja jätkusuutlik kasutamine;
 c)
 liidu laevadele antud püügivõimaluste suurendamine vastastikusel kokkuleppel, kui kalavarude seisukord seda parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete alusel võimaldab;
 d)
 Mauritiuse kalandussektori poliitika elluviimiseks antava rahalise toetuse andmise tingimuste ümberhindamine, kui lepinguosaliste tuvastatud iga-aastaste ja mitmeaastaste kavade tulemused selleks alust annavad;
 e)
 käesoleva lepingu lõpetamine artikli 12 alusel;
 f)
 käesoleva lepingu kohaldamise peatamine artikli 13 alusel.
 Artikkel 8
 Ettevõtjate ja kodanikuühiskonna vahelise koostöö edendamine
 1. Lepinguosalised soodustavad majandus-, teadus- ja tehnikakoostööd kalandussektoris ja sellega seonduvates sektorites. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks võetavate eri meetmete kooskõlastamiseks peavad nad üksteisega nõu.
 2. Lepinguosalised soodustavad kalapüügivõtete ja -vahendite, kalakaitseviiside ja kalatoodete tööstusliku töötlemise alast teabevahetust.
 3. Lepinguosalised püüavad vajaduse korral luua soodsaid tingimusi oma äriühingute sidemete laiendamiseks tehnika-, majandus- ja ärivaldkondades, toetades ettevõtluse ja investeerimise arengut soodustava keskkonna loomist.
 4. Lepinguosalised kohustuvad koostama Mauritiuse ja liidu ettevõtjate tegevuskava, mille eesmärk on edendada kalade lossimist liidu laevadelt Mauritiusel.
 5. Lepinguosalised kannustavad vajaduse korral asutama eelkõige vastastikuseid huve teenivaid ühisettevõtteid, kooskõlas Mauritiuse ja liidu kehtivate õigusaktidega.
 Artikkel 9
 Ühiskomitee
 1. Käesoleva lepingu kohaldamise jälgimiseks moodustatakse ühiskomitee. Ühiskomitee täidab järgmisi ülesandeid:
 a)
 jälgib lepingu täitmist, tõlgendamist ja kohaldamist, koostab artikli 7 lõikes 2 osutatud ühe- ja mitmeaastasi tegevuskavasid ning hindab nende elluviimist;
 b)
 tegutseb vahendajana kalanduse valdkonnas vastastikust huvi pakkuvates küsimustes;
 c)
 tegutseb käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidluste rahumeelse lahendamise foorumina;
 d)
 vaatab vajaduse korral läbi kalapüügivõimaluste taseme ja sellest tulenevalt rahalise toetuse suuruse;
 e)
 täidab mis tahes muid ülesandeid, mille suhtes lepinguosalised vastastikku kokku lepivad.
 2. Ühiskomitee võtab neid ülesandeid täites arvesse lepingu artiklis 4 osutatud teadusliku konsulteerimise tulemusi.
 3. Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas vaheldumisi Mauritiusel ja liidus ning kohtumise eesistujaks on kohtumist korraldav lepinguosaline. Kummagi lepinguosalise nõudmisel tuleb komitee kokku erakorraliseks koosolekuks.
 Artikkel 10
 Lepingu geograafiline kohaldamisala
 Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingut kõnealuses lepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Mauritiuse territooriumi suhtes.
 Artikkel 11
 Lepingu kestus
 Käesolevat lepingut kohaldatakse kuue (6) aasta jooksul alates selle jõustumiskuupäevast; seejärel pikeneb see automaatselt kolme (3) aasta kaupa, kui ei esitata kirjalikku lepingu lõpetamise teadet kooskõlas artikliga 12.
 Artikkel 12
 Lepingu lõpetamine
 1. Käesoleva lepingu kohaldamise võib üks lepinguosalistest lõpetada loodusnähtustega mitteseotud eriliste asjaolude korral, mille kontrollimist ei saa lepinguosaliselt oodata ning mis takistavad kalapüüki Mauritiuse vetes. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada ka asjaomaste varude vähenemise või liidu laevadele antud kalapüügivõimaluste väiksema kasutamise tõttu või suutmatuse korral täita lepinguosaliste võetud kohustusi seoses võitlusega ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüügi vastu.
 2. Asjaomane lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest lepingut lõpetada vähemalt kuus kuud enne esialgse ajavahemiku või iga täiendava ajavahemiku möödumist.
 3. Eelmises lõikes nimetatud teate saatmisega avatakse küsimuste arutamine lepinguosaliste vahel.
 4. Artiklis 7 osutatud rahalist toetust vähendatakse lepingu lõpetamise aasta eest proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel.
 Artikkel 13
 Lepingu peatamine
 1. Käesoleva lepingu kohaldamise võib peatada kummagi lepinguosalise algatusel lepingu sätete kohaldamise suhtes esineva tõsise eriarvamuse korral. Lepingu peatamiseks peab asjaomane lepinguosaline oma kavatsusest kirjalikult teatama vähemalt kolm kuud enne peatamise jõustumiskuupäeva. Kõnealuse teate saamisel alustavad lepinguosalised konsultatsioone eriarvamuste lahendamiseks vastastikusel kokkuleppel.
 2. Artiklis 7 osutatud rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel vastavalt peatamise kestusele.
 Artikkel 14
 Protokoll ja lisa
 Protokoll, lisa ja liited on käesoleva lepingu lahutamatu osa.
 Artikkel 15
 Siseriiklik õigus
 Liidu laevad teostavad Mauritiuse vetes kalapüüki kooskõlas Mauritiusel kehtivate õigusaktidega, kui lepingus või selle protokollis, lisas või liidetes ei ole teisiti ette nähtud.
 Artikkel 16
 Kehtetuks tunnistamine
 Käesoleva lepinguga tunnistatakse alates käesoleva lepingu jõustumiskuupäevast kehtetuks ning asendatakse Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi valitsuse vaheline Mauritiuse rannikuvetes kalastamise kokkulepe, mis jõustus 1. detsembril 1990.
 Artikkel 17
 Jõustumine
 Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed.
 Leping jõustub kuupäeval, kui lepinguosalised teatavad teineteisele protokolli jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.
 Съставено в Брюксел на двадесет и първи декември две хиляди и дванадесета година.
 Hecho en Bruselas, el veintiuno de diciembre de dos mil doce.
 V Bruselu dne dvacátého prvního prosince dva tisíce dvanáct.
 Udfærdiget i Bruxelles den enogtyvende december to tusind og tolv.
 Geschehen zu Brüssel am einundzwanzigsten Dezember zweitausendzwölf.
 Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta detsembrikuu kahekümne esimesel päeval Brüsselis.
 Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι μία Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες δώδεκα.
 Done at Brussels on the twenty-first day of December in the year two thousand and twelve.
 Fait à Bruxelles, le vingt-et-un décembre deux mille douze.
 Fatto a Bruxelles, addì ventuno dicembre duemiladodici.
 Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada divdesmit pirmajā decembrī.
 Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų gruodžio dvidešimt pirmą dieną Briuselyje.
 Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év december havának huszonegyedik napján.
 Magħmul fi Brussell, fil-wieħed u għoxrin jum ta’ Diċembru tas-sena elfejn u tnax.
 Gedaan te Brussel, de eenentwintigste december tweeduizend twaalf.
 Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego pierwszego grudnia roku dwa tysiące dwunastego.
 Feito em Bruxelas, em vinte e um de dezembro de dois mil e doze.
 Întocmit la Bruxelles la douăzeci și unu decembrie două mii doisprezece.
 V Bruseli dvadsiateho prvého decembra dvetisícdvanásť.
 V Bruslju, dne enaindvajsetega decembra leta dva tisoč dvanajst.
 Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäensimmäisenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.
 Som skedde i Bryssel den tjugoförsta december tjugohundratolv.
 За Европейския съюз
 Por la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā –
 Europos Sąjungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie
 W imieniu Unii Europejskiej
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 За Република Мавриций
 Por la República de Mauricio
 Za Mauricijskou republiku
 For Republikken Mauritius
 Für die Republik Mauritius
 Mauritiuse Vabariigi nimel
 Για τη Δημοκρατία των Μαυρίκιου
 For the Republic of Mauritius
 Pour la République de Maurice
 Per la Repubblica di Maurizio
 Maurīcijas Salu Republikas vārdā –
 Mauricijaus Respublikos vardu
 A Mauritiusi Köztársaság részéről
 Għar-Repubblika tal-Mawrizju
 Namens de Republiek Mauritius
 W imieniu Republiki Mauritiusu
 Pela República da Maurícia
 Pentru Republica Mauritius
 Za Maurícijskoú republiku
 Za Republiko Mauritius
 Mauritiuksen tasavallan puolesta
 För Republiken Mauritius


type: other

text:
COMUNICATE PRESĂ: 150 de copii la Crosul "Cetății Neamțului"
 Acasă BOTOȘANI 150 de copii la Crosul “Cetății Neamțului”
 150 de copii la Crosul “Cetății Neamțului”
 Clubul Sportiv Şcolar (CSS) Târgu Neamț a organizat sâmbătă, 27 octombrie, prima ediție a Crosului “Cetății Neamțului”. Competiţia a avut loc la stadionul “Cetatea” din Târgu Neamț și pe străzile din împrejurimi. Au participat 150 de copii din Târgu Neamț, Piatra Neamț, Botoșani, Pașcani, Suceava și din comune din zona Târgu Neamț. Direcţia Judeţeană pentru Sport şi Tineret (DJST) Neamţ prezintă clasamentele primilor trei sportivi la fiecare categorie de vârstă:
 PRICHINDEL – Băieți 50 metri (stadion)
 1. Mocanu Mihai (CS Ceahlăul Piatra Neamț)
 2. Smochină Ioan (CSS Târgu Neamț)
 3. Bocăneț Ianis (CN Ștefan cel Mare Târgu Neamț)
 COPII 3 – Băieți 50 metri (stadion)
 1. Budurleanu Muraru Massimo (CSS Târgu Neamț)
 2. Amariei Casian (CS Ceahlăul Piatra Neamț)
 3. Ignat Silviu (Școala Gimnazială Brusturi)
 COPII 3 – Băieți cros (400 metri şosea)
 1. Stafie Robert (Școala Gimnazială Drăgănești)
 3. Budurleanu Muraru Massimo (CSS Târgu Neamț)
 COPII 3 – Fete 50 metri (stadion)
 1. Popescu Ian (CS Ceahlăul Piatra Neamț)
 2. Filip Maria (CS Ceahlăul Piatra Neamț)
 3. Luca Patricia (CSS Târgu Neamț)
 COPII 3 – Fete 400 metri cros (șosea)
 2. Casandra Raisa (CSM Suceava)
 3. Filip Maria (CS Ceahlăul Piatra Neamț)
 COPII 2 – Băieți 600 metri cros (șosea)
 1. Acsinte Mihai (Școala Gimnazială Bălțătești)
 2. Petrescu Gabriel (Școala Gimnazială Brusturi)
 3. Stanciuc Fabian (CSM Suceava)
 COPII 2 – Fete 600 metri cros (șosea)
 1. Cristea Sara (CS Ceahlăul Piatra Neamț)
 2. Petrea Petronela (CS Botoșani)
 3. Cojocaru Elena (Liceul Tehnologic Petricani)
 COPII 1 – Băieți 800 metri cros (șosea)
 1. Diaconu Casian (Școala Gimnazială Bălțătești)
 2. Chelariu Andrei (CS Botoșani)
 3. Daicu Constantin (CS Botoșani)
 COPII 1 – Fete 800 metri cros (șosea)
 1. Ilașcu Irina (CSM Suceava)
 2. Ocheană Delia (CSM Suceava)
 3. Diaconu Bianca (Școala Gimnazială Bălțătești)
 JUNIORI 3 – Băieți 1.500 metri cros (șosea)
 1. Boroeanu Andrei (CS Ceahlăul Piatra Neamș)
 2. Crăciun Cosmin (CSS Târgu Neamț)
 3. Cucoș Marian Casian (CN Ștefan cel Mare Târgu Neamț)
 JUNIORI 3 – Fete 1.500 metri cros (șosea)
 1. Boboc Casiana Simona (Școala Gimnazială Brusturi)
 2. Tocariu Beatrice (CSM Suceava)
 3. Boboc Claudia Georgiana (CSS Târgu Neamț)
 JUNIORI 2 – Băieți 2.000 m cros (șosea)
 1. Gavril Sebastian (CS Botoșani)
 2. Iacoboaia Ciprian (CN Ștefan cel Mare Târgu Neamț)
 3. Sandu Alexandru (CS Botoșani)
 JUNIORI 2 – Fete 2.000 m cros (șosea)
 1. Ghiuța Roxana (CSM Suceava)
 2. Burlacu Ana Maria (CS Botoșani)
 3. Țui Alexandra (CSM Suceava)
 JUNIORI 1 – Băieţi 2.000 metri cros (șosea)
 1. Turluianu Ștefan (CN Ștefan cel Mare Târgu Neamț)
 JUNIORI 1 – Fete 2.000 metri cros (șosea)
 1. Călugăru Alina Diana (CN Ștefan cel Mare Târgu Neamț)
 2. Atodiresei Delia (Liceul ”Vasile Conta” Târgu Neamț). (M. CONSTANTINESCU; FOTO: DJST Neamţ)
 Crosul"Cetăţii Neamţului"
 CSS Targu Neamt
 Articolul precedentMineralia la Muzeul de Istorie (8-11 noiembrie)
 Articolul următorFOTO Angajaţii Gărzii de Mediu Neamţ au plantat 100 de copaci


text:
Proċedura dwar "l-ordni ta' pagament" - Repubblika Ċeka
 Minbarra l-proċedimenti fuq ordni ta’ ħlas Ewropea rregolati mir-Regolament (KE) Nru 1896/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-12 ta’ Diċembru 2006 li joħloq proċedura għal ordni ta’ ħlas Ewropea, hemm tliet tipi oħra ta’ proċeduri bħal dawn fir-Repubblika Ċeka – proċedura tal-ordni ta’ ħlas, proċedura tal-ordni ta’ ħlas elettronika, u proċedura tal-ordni ta’ ħlas b’kambjala jew b’ċekk (dispożizzjonijiet tal-Artikoli 172 sa 175 tal-Att Nru 99/1963, Kodiċi tal-Proċedura Ċivili (občanský soudní řád)).
 Ordni ta’ ħlas tista’ tinħareġ anki mingħajr applikazzjoni espliċita mill-pretendent, fuq il-bażi ta’ rikors li jitlob l-issodisfar ta’ riċevibbli finanzjarju, jekk jirriżulta dan id-dritt mill-fatti ddikjarati u ddokumentati mill-pretendent. Dejjem ikun għad-diskrezzjoni tal-qorti jekk tismax kawża billi toħroġ ordni ta’ ħlas; jekk qorti ma toħroġx ordni ta’ ħlas, din tordna smigħ. Ordni ta’ ħlas ma tistax tinħareġ jekk tkun se tiġi kkonsenjata lil konvenut barra l-pajjiż, jew jekk ma jkunx magħruf fejn qiegħed il-konvenut (dispożizzjonijiet tat-Taqsima 172(2) tal-Att Nru 99/1963, Kodiċi tal-Proċedura Ċivili).
 Ordni ta’ ħlas elettronika tista’ tinħareġ biss fuq it-talba tal-pretendent, ippreżentata fuq formola elettronika ddeżinjata u ffirmata b’firma elettronika ċċertifikata, dment li r-riċevibbli mitlub ma jaqbiżx il-CZK 1,000,000; l-aċċessorji mhumiex inklużi fl-ammont ta’ riċevibbli. Ordni ta’ ħlas elettronika ma tistax tinħareġ jekk tkun se tiġi kkonsenjata lil konvenut barra l-pajjiż, jew jekk ma jkunx magħruf fejn qiegħed il-konvenut (dispożizzjonijiet tal-Artikolu 174a (3) tal-Att Nru 99/1963, Kodiċi tal-Proċedura Ċivili).
 Ordni ta’ ħlas b’kambjala jew b’ċekk tista’ tagħti drittijiet li jirriżultaw minn kambjala jew minn ċekk. Dment li jiġu ssodisfati r-rekwiżiti formali, qorti tkun obbligata tieħu deċiżjoni fi proċeduri mħaffa billi toħroġ ordni ta’ ħlas b’kambjala (b’ċekk). Ordni ta’ ħlas b’kambjala jew b’ċekk tista’ tinħareġ biss fuq l-inizjattiva tal-pretendent, u tista’ tinħareġ anki jekk se tingħata barra l-pajjiż. Ordni ta’ ħlas b’kambjala jew b’ċekk tista’ tiġi nnotifikata lill-konvenut b’mod personali biss; formoli sostituti ta’ notifika huma esklużi.
 L-iskop tat-tnedija ta’ proċedura tal-ordni ta’ ħlas Ewropea hu li tiġbor riċevibbli finanzjarji mhux ikkontestati ta’ ċertu ammont. Riċevibbli finanzjarji mhux ikkontestati jridu jkunu dovuti biex jitħallsu fi żmien il-preżentata ta’ rikors għall-ħruġ ta’ ordni ta’ ħlas Ewropea. Il-Formola A trid timtela biex jiġi ppreżentat rikors, u fiha tingħata l-informazzjoni kollha dwar il-partijiet u dwar in-natura u l-ammont tat-talba. Il-qorti se tirrieżamina l-applikazzjoni u, jekk il-formola tkun imtliet kif suppost, jenħtieġ li toħroġ ordni ta’ ħlas Ewropea fi żmien 30 jum.
 Deċiżjonijiet fil-forma ta’ ordni ta’ ħlas, ta’ ordni ta’ ħlas elettronika, jew ta’ ordni ta’ ħlas Ewropea jistgħu jittieħdu biss fir-rigward ta’ riċevibbli finanzjarji.
 Ordni ta’ ħlas b’kambjala jew b’ċekk tista’ tinħareġ biss fir-rigward tal-eżekuzzjoni ta’ obbligi finanzjarji li jirriżultaw minn kambjala jew minn ċekk.
 Limitu massimu ta’ CZK 1,000,000 (flimkien ma’ aċċessorji) japplika fil-każ ta’ ordni ta’ ħlas elettronika; ma hemm ebda limitu massimu għal ordni ta’ ħlas Ewropea jew għal ordni ta’ ħlas b’kambjala (b’ċekk).
 Il-proċedura għal ordni ta’ ħlas mhix obbligatorja; pretendent jista’ jitlob ir-riċevibbli finanzjarju tiegħu permezz tal-proċedura ċivili regolari. Madankollu, jekk pretendent jippreżenta rikors “ordinarju” u r-riċevibbli mitlub fih jissodisfa r-rekwiżiti għall-ħruġ ta’ ordni ta’ ħlas, il-qorti tista’ toħroġ ordni ta’ ħlas anki jekk il-pretendent ma jkunx applika għaliha b’mod espliċitu. Ordni ta’ ħlas elettronika, ordni ta’ ħlas Ewropea u ordni ta’ ħlas b’kambjala (b’ċekk) tista’ tinħareġ biss bit-talba tal-pretendent.
 Ordni ta’ ħlas jew ordni ta’ ħlas elettronika ma tistax tinħareġ jekk tkun se tiġi eżegwita fil-konfront ta’ konvenut barra l-pajjiż. F’dak il-każ, il-qorti tmexxi l-proċedimenti f’konformità mar-regoli tal-proċedura ċivili regolari.
 Jekk ordni ta’ ħlas Ewropea maħruġa minn qorti Ċeka jew minn qorti ta’ Stat Membru ieħor tkun se tiġi eżegwita fir-Repubblika Ċeka, din trid tiġi nnotifikata lill-konvenut b’mod personali; forom sostituti ta’ notifika mhumiex permessi (dispożizzjonijiet tat-Taqsima 174b(1) tal-Att Nru 99/1963, Kodiċi tal-Proċedura Ċivili).
 Deċiżjoni dwar ordni ta’ ħlas jew ordni ta’ ħlas elettronika tittieħed mill-qorti distrettwali (okresní soud) li jkollha ġurisdizzjoni territorjali. Deċiżjoni dwar ordni ta’ ħlas b’kambjala (b’ċekk) dejjem tittieħed minn qorti reġjonali (krajský soud) (dispożizzjonijiet tal-Artikolu 9 tal-Att Nru 99/1963, Kodiċi tal-Proċedura Ċivili). Sabiex wieħed jara għandux locus standi biex jippreżenta rikors għall-ħruġ ta’ ordni ta’ ħlas Ewropea, ara l-Artikolu 6 tar-Regolament (KE) Nru 1896/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-12 ta’ Diċembru 2006 li joħloq proċedura għal ordni ta’ ħlas Ewropea.
 Ma hemm ebda formola disponibbli għal rikors għall-ħruġ ta’ ordni ta’ ħlas jew ta’ ordni ta’ ħlas b’kambjala (b’ċekk).
 Qorti tista’ toħroġ ordni ta’ ħlas mingħajr applikazzjoni espliċita mill-pretendent; din ma tapplikax għal ordnijiet ta’ ħlas elettroniċi u għal ordnijiet ta’ ħlas b’kambjala jew b’ċekk.
 Għalhekk, rikors, jew applikazzjoni għall-ħruġ ta’ ordni ta’ ħlas jew ta’ ordni ta’ ħlas b’kambjala jew b’ċekk, iridu jkunu jissodisfaw ir-rekwiżiti ġenerali għal preżentata quddiem qorti – jekk il-liġi ma tkun teħtieġ ebda dettall ieħor għal preżentata ta’ ċertu tip, tal-inqas dawn li ġejjin iridu jkunu evidenti minn preżentata: il-qorti li lilha hi indirizzata, il-persuna li qed tippreżentaha, il-materja relatata u x’inhu qed jitfittex, u din il-preżentata trid tkun iffirmata u datata. L-obbligu ta’ ffirmar u ta’ datazzjoni ma japplikax għal preżentati f’forma elettronika f’format konformi ma’ dispożizzjonijiet speċifiċi. Preżentata trid issir bil-miktub, u tista’ tiġi ppreżentata fuq karta jew inkella f’forma elettronika permezz ta’ netwerk pubbliku ta’ data jew b’fax (dispożizzjonijiet tat-Taqsima 42(1) u (4) tal-Att Nru 99/1963, Kodiċi tal-Proċedura Ċivili). Preżentata li ssir f’forma elettronika jew b’fax trid tiġi ssupplimentata mill-oriġinali fi żmien tlett ijiem, jew bi preżentata bil-miktub bl-istess test. Dan ma japplikax għal preżentati elettroniċi li fuqhom ikun hemm firma elettronika ċċertifikata bbażata fuq ċertifikat iċċertifikat maħruġ minn fornitur akkreditat (dispożizzjonijiet tat-Taqsima 42(3) tal-Att Nru 99/1963, Kodiċi tal-Proċedura Ċivili).
 Applikazzjoni għall-ħruġ ta’ ordni ta’ ħlas elettronika tista’ tiġi ppreżentata biss fuq formola prestabbilita f’format elettroniku (il-formola hi disponibbli fuq https://www.justice.cz/). Minbarra r-rekwiżiti ġenerali (dispożizzjonijiet tal-Artikolu 42(4) tal-Att Nru 99/1963, Kodiċi tal-Proċedura Ċivili), l-applikazzjoni trid tiddikjara wkoll l-ismijiet, il-kunjomijiet, u l-indirizzi tal-partijiet, u n-numri tal-identifikazzjoni personali jew in-numri tal-identifikazzjoni (skont il-każ) tal-partijiet (l-isem tal-kumpanija jew l-isem u l-uffiċċju reġistrat ta’ entità ġuridika, in-numru tal-identifikazzjoni, id-deżinjazzjoni ta’ stat u tal-unità organizzazzjonali rilevanti tal-istat li tirrappreżenta lill-istat fil-qorti) kif ukoll, jekk rilevanti, l-ismijiet tar-rappreżentanti tagħhom, rappreżentazzjoni ta’ fatti deċiżivi, u d-deżinjazzjoni tal-prova li jipproponi l-pretendent, u l-iċċarar ta’ x’inhu jfittex il-pretendent (dispożizzjonijiet tal-Artikolu 79(1) tal-Att Nru 99/1963, Kodiċi tal-Proċedura Ċivili). Applikazzjoni trid tiddikjara wkoll id-data tat-twelid ta’ individwu, in-numru tal-identifikazzjoni ta’ entità ġuridika jew l-identifikazzjoni ta’ individwu involut f’negozju (dispożizzjonijiet tat-Taqsima 174a(2) tal-Att Nru 99/1963, Kodiċi tal-Proċedura Ċivili). Applikazzjoni trid tkun iffirmata b'firma elettronika ċċertifikata tal-pretendent fuq il-bażi ta' ċertifikat iċċertifikat maħruġ minn fornitur iċċertifikat.
 Biex tiġi ppreżentata applikazzjoni għal ordni ta’ ħlas Ewropea, trid timtela l-formola A pprovduta fl-Anness I għar-Regolament (KE) Nru 1896/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-12 ta’ Diċembru 2006. Fil-formola trid tiġi pprovduta l-informazzjoni kollha dwar il-partijiet u n-natura u l-ammont tat-talba.
 Fil-każ ta’ ordni ta’ ħlas elettronika biss. Il-formola elettronika hi disponibbli fuq https://www.justice.cz/. Applikazzjoni trid tkun iffirmata b'firma elettronika ċċertifikata tal-pretendent fuq il-bażi ta’ ċertifikat iċċertifikat maħruġ minn fornitur iċċertifikat. (dispożizzjonijiet tat-Taqsima 174a tal-Att Nru 99/1963, Kodiċi tal-Proċedura Ċivili). Għar-rekwiżiti formali għall-preżentazzjoni ta’ applikazzjoni għall-ħruġ ta’ ordni ta’ ħlas Ewropea, ara aktar ’il fuq, it-Taqsima 1.3.
 Ordni ta’ ħlas jew ordni ta’ ħlas elettronika tista’ tinħareġ biss jekk id-dritt mitlub jirriżulta mill-fatti ddikjarati u ddokumentati mill-pretendent (ara t-Taqsima 1.3.4.). Il-konklużjoni li d-dritt mitlub jirriżulta mill-fatti asseriti mill-pretendent tassumi rappreżentazzjoni tal-fatti deċiżivi sostnuti b’mod suffiċjenti bi prova li hi ċara u li tippermetti lill-qorti tagħmel eżami legali tal-fatti tal-każ asseriti mill-pretendent. Iċ-ċirkustanzi tal-każ iridu jiġu asseriti fis-sħuħija tagħhom biex ikun possibbli li jiġi evalwat liema dritt ġuridiku qed jintalab (liema regolament ġuridiku għandu jiġi applikat); u, barra minn hekk, il-pretendent jeħtieġlu jasserixxi l-fatti kollha li magħhom ir-regolament jorbot il-ħolqien, it-tibdil jew il-waqfien tad-drittijiet u tal-obbligi, li lkoll iridu jkunu sostnuti kif xieraq bi provi.
 Fi proċedura dwar il-ħruġ ta’ ordni ta’ ħlas b’kambjala jew b’ċekk, hu meħtieġ li l-pretendent jippreżenta l-kambjala jew iċ-ċekk oriġinali, li l-awtentiċità tagħhom ma jkunx hemm dubji raġonevoli dwarha, u dokumenti oħra meħtieġa għall-eżerċizzju tad-dritt.
 Iva. Hekk kif tissuġġerixxi n-natura tal-proċeduri, trid tiġi ppreżentata evidenza dokumentarja li tiddokumenta d-dritt mitlub mir-rikorrent. Fil-każ ta’ applikazzjoni għall-ħruġ ta’ ordni ta’ ħlas elettronika, l-evidenza dokumentarja trid tkun mehmuża f’formola elettronika. Il-kambjala jew iċ-ċekk oriġinali jridu jkunu mehmuża ma’ applikazzjoni għall-ħruġ ta’ ordni ta’ ħlas b’kambjala (b’ċekk). Id-dritt tal-pretendent li jippreżenta diversi mezzi ta’ prova bl-ebda mod ma hu ristrett f’termini tal-ambitu.
 Jekk ordni ta’ ħlas ma tkunx tista’ tinħareġ, il-qorti ma tiċħadx l-applikazzjoni għall-ħruġ tagħha, iżda timxi f’konformità mar-regoli ta’ proċedura ċivili (b’mod partikolari, tordna smigħ). Ordni ta’ ħlas ma tistax tinħareġ jekk pretendent ma jitlobx riċevibbli finanzjarju, jekk ma jkunx magħruf fejn qiegħed il-pretendent, jew jekk l-ordni ta’ ħlas tkun se tiġi eżegwita fil-konfront ta’ konvenut barra l-pajjiż.
 Qorti tiċħad applikazzjoni għall-ħruġ ta’ ordni ta’ ħlas elettronika jekk din ma jkunx fiha d-dettalji kollha meħtieġa mil-liġi jew jekk ma tkunx tinftiehem jew tkun ambigwa u t-tali difetti jagħmluha impossibbli li jitkomplew il-proċedimenti. F’dan il-każ, il-qorti ma tistidinx lill-pretendent biex jikkoreġi jew jissupplimenta s-sottomissjoni tiegħu.
 Jekk applikazzjoni għall-ħruġ ta’ ordni ta’ ħlas b’kambjala jew b’ċekk ma tkunx tista’ tintlaqa’, il-qorti tordna smigħ.
 Qorti ma toħroġx deċiżjoni li tannulla ordni ta’ ħlas, ordni ta’ ħlas elettronika jew ordni ta’ ħlas b’kambjala (b’ċekk); għaldaqstant, il-kwistjoni ta’ appell kontra ordni ta’ ħlas miċħuda mhix rilevanti.
 Tista’ tiġi ppreżentata dikjarazzjoni ta’ oppożizzjoni biex tiġi kkontestata ordni ta’ ħlas jew ordni ta’ ħlas elettronika. Il-konvenut jista’ jippreżenta dikjarazzjoni ta’ oppożizzjoni fi żmien 15-il jum min-notifika ta’ ordni ta’ ħlas jew ta’ ordni ta’ ħlas elettronika. Dikjarazzjoni ta’ oppożizzjoni li tikkontesta ordni ta’ ħlas elettronika tista’ tiġi ppreżentata wkoll fuq formola elettronika ffirmata b’firma elettronika ċċertifikata. Dikjarazzjoni ta’ oppożizzjoni ma jkollhiex bżonn tkun sostnuta b’motivazzjonijiet, iżda jinħtieġ li tissodisfa r-rekwiżiti ġenerali għal preżentata quddiem il-qorti, jiġifieri, b’mod partikolari, trid tkun iffirmata u datata, u jinħtieġ li jkun evidenti mill-preżentata lil liema qorti tkun indirizzata, min qed jagħmilha, ma’ liema materja hi relatata, u x’inhu mfittex
 Jistgħu jiġu ppreżentati oġġezzjonijiet fil-kontestazzjoni ta’ ordni ta’ ħlas b’kambjala (b’ċekk), fi żmien 15-il jum min-notifika ta’ din. Fl-oġġezzjonijiet tiegħu, il-konvenut jeħtieġlu jiddikjara dak kollu li joġġezzjona għalih dwar l-ordni ta’ ħlas b’kambjala (b’ċekk).
 Fil-proċedura tal-ordni ta’ ħlas Ewropea, il-konvenut jista’ jew iħallas l-ammont mitlub jew jikkontesta t-talba fi żmien 30 jum, billi jippreżenta dikjarazzjoni ta’ oppożizzjoni quddiem il-qorti li tkun ħarġet l-ordni ta’ ħlas Ewropea; biex jippreżenta dikjarazzjoni ta’ oppożizzjoni, dan juża l-Formola F stabbilita fir-Regolament (KE) Nru 1896/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-12 ta’ Diċembru 2006. Imbagħad il-każ jingħadda lill-qrati ċivili ordinarji u jiġi ttrattat f’konformità mal-leġiżlazzjoni nazzjonali.
 Jekk anki konvenut wieħed biss jippreżenta dikjarazzjoni ta’ oppożizzjoni fiż-żmien allokat, l-ordni ta’ ħlas jew l-ordni ta’ ħlas elettronika tiġi annullata fis-sħuħija tagħha, il-qorti tordna smigħ, u l-proċedura tipproċedi f’konformità mar-regoli regolari tal-proċedura ċivili.
 Jekk konvenut jippreżenta oġġezzjonijiet kontra ordni ta’ ħlas b’kambjala (b’ċekk) fiż-żmien allokat, il-qorti tordna wkoll smigħ biex tiddelibera dwarhom. Skont l-eżitu tal-proċedura dwar l-oġġezzjonijiet, il-qorti se tiddeċiedi permezz ta’ sentenza, li jew tikkonferma l-ordni ta’ ħlas b’kambjala (b’ċekk) (jinstab li l-oġġezzjonijiet huma mingħajr bażi), jew li tannullaha f’parti minnha jew fis-sħuħija tagħha permezz tas-sentenza tagħha (jinstab li l-oġġezzjonijiet għandhom bażi f’parti minnhom jew fis-sħuħija tagħhom). Din is-sentenza tista’ tiġi appellata. Għall-kuntrarju ta’ dikjarazzjoni ta’ oppożizzjoni ppreżentata kontra ordni ta’ ħlas jew ordni ta’ ħlas elettronika, ordni ta’ ħlas b’kambjala (b’ċekk) ma tiġix annullata mas-sottomissjoni ta’ oġġezzjonijiet.
 Ordni ta’ ħlas, ordni ta’ ħlas elettronika u ordni ta’ ħlas Ewropea li ma jkunux ġew ikkontestati b’dikjarazzjoni ta’ oppożizzjoni għandhom l-effett ta’ sentenza li tista’ tkun infurzata. Jekk il-konvenut jonqos milli jippreżenta, jew inkella dan jirtira, oġġezzjonijiet kontra ordni ta’ ħlas b’kambjala (b’ċekk), dawn ukoll għandhom l-effett ta’ sentenza li tista’ tkun infurzata.
 Wara talba, qorti se tehmeż klawżola tal-effett legali u tal-eżegwibilità ma’ ordni ta’ ħlas, ma’ ordni ta’ ħlas elettronika, jew ma’ ordni ta’ ħlas b’kambjala (b’ċekk). Ordni ta’ ħlas bi klawżoli bħal dawn tikkostitwixxi titolu eżekuttiv.
 Fi proċeduri rigward ordni ta’ ħlas Ewropea, jekk il-konvenut jonqos milli jippreżenta dikjarazzjoni ta’ oppożizzjoni sal-iskadenza stabbilita, l-ordni ta’ ħlas Ewropea jsir eżegwibbli b’mod awtomatiku. L-eżekuzzjoni sseħħ f’konformità mar-regoli u mal-proċeduri nazzjonali tal-Istat Membru li fih għandha tiġi eżegwita l-ordni ta’ ħlas Ewropea.
 Ma hemm ebda mezz regolari ta’ rimedji disponibbli biex tiġi kkontestata ordni ta’ ħlas, ordni ta’ ħlas elettronika jew ordni ta’ ħlas b’kambjala (b’ċekk) li kontriha ma jkunux ġew ippreżentati dikjarazzjoni ta’ oppożizzjoni jew oġġezzjonijiet u li jkollha l-effett ta’ sentenza li tista’ tkun infurzata. F’każijiet speċifikati mil-liġi, il-konvenut jista’ juża biss mezzi straordinarji ta’ rimedju, rikors għal konfużjoni, u fil-każ ta’ ordni ta’ ħlas li tista’ tkun infurzata anki rikors għat-tiġdid tal-proċeduri (dispożizzjonijiet tat-Taqsima 228(2) u tat-Taqsima 229(2) tal-Att Nru 99/1963, Kodiċi tal-Proċedura Ċivili).
 Wara li jiskadi l-perjodu ta’ 30 jum stabbilit għall-preżentazzjoni ta’ dikjarazzjoni ta’ oppożizzjoni kontra ordni ta’ ħlas Ewropea mingħajr ma tiġi ppreżentata t-tali dikjarazzjoni, il-konvenut jista’ jitlob rieżami ta’ ordni ta’ ħlas Ewropea soġġett għall-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 20 tar-Regolament (KE) Nru 1896/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-12 ta’ Diċembru 2006. Il-ġurisdizzjoni fi proċeduri li jikkonċernaw applikazzjoni għar-rieżami ta’ ordni ta’ ħlas Ewropea tappartjeni għall-qorti li tkun ħarġitha. Applikazzjoni għar-rieżami ta’ ordni ta’ ħlas Ewropea hi l-uniku mezz ta’ rimedju li l-konvenut ikollu kontra ordni ta’ ħlas Ewropea li tista’ tiġi infurzata fl-istat fejn tkun inħarġet l-ordni ta’ ħlas. Deċiżjoni (sentenza) li tikkonċerna l-applikazzjoni għal rieżami ta’ ordni ta’ ħlas Ewropea tingħata kemm lill-pretendent kif ukoll lill-konvenut (dispożizzjonijiet tal-Artikolu 174b(2) u (3) tal-Att Nru 99/1963, Kodiċi tal-Proċedura Ċivili).


text:
Nr. L 206/26 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 15 . 8 . 69
 BRT oder darüber, sofern er auf einer Werft der (2) Vor Ablauf des Jahres 1971 prüft die Kom
 Gemeinschaft erfolgt und zu einer durchgreifen mission unbeschadet der in Artikel 93 Absatz 1 des
 den Änderung des Ladeprogramms, des Schiffs Vertrages vorgesehenen fortlaufenden Überprüfung
 rumpfes oder des Hauptantriebssystems dieser die Lage auf dem internationalen Markt und unter
 Schiffe führt . breitet dem Rat einen Bericht, gegebenenfalls mit
 Vorschlägen für die für die nachfolgende Zeit zu
 (2) Für jeden unter Absatz 1 fallenden Auftrag treffenden Maßnahmen .
 können Beihilfen bis zu insgesamt 10 v. H. der vor
 Baubeginn vertraglich festgesetzten Preise für den Dem Rat steht eine Frist von 6 Monaten zur Ver
 Verkauf neuer Seeschiffe oder für die Umbauten ge fügung, um über diese Vorschläge zu beschließen .
 währt werden .
 Werden dem Rat diese Vorschläge vorgelegt, so wird
 Artikel 3 die Geltungsdauer dieser Richtlinie über den 31 . De
 zember 1971 hinaus bis zum Tag des Inkrafttretens
 Die Mitgliedstaaten unterrichten die Kommission, so des Beschlusses des Rates verlängert, längstens je
 weit dies erforderlich ist, über die Vorschriften und doch bis zum 30. Juni 1972.
 Durchführungsbestimmungen der Beihilferegelungen
 zugunsten dieses Industriezweigs. Artikel 5
 Aus diesen Vorschriften und Durchführungsbestim
 mungen muß klar hervorgehen, ob der Höchst Diese Richtlinie ist an die Mitgliedstaaten gerichtet.
 betrag der Beihilfen sowie der Anwendungsbereich
 den Vorschriften des Artikels 2 entsprechen. Geschehen zu Brüssel am 28 . Juli 1969 .
 Im Namen des Rates
 Artikel 4
 Der Präsident
 (1) Diese Richtlinie ist bis zum 31 . Dezember
 1971 anwendbar. P. LARDINOIS
 BESCHLUSS DES RATES
 vom 28. Juli 1969
 über den Abschluß eines gemäß Artikel XXVIII Absatz 1 des GATT mit der Republik
 Südafrika ausgehandelten Abkommens
 (69/263 /EWG)
 DER RAT DER EUROPÄISCHEN RESCHLIESST :
 GEMEINSCHAFTEN —
 Artikel 1
 gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Euro
 päischen Wirtschaftsgemeinschaft, insbesondere auf Im Namen der Europäischen Wirtschaftsgemein
 die Artikel 111 , 114 und 228 , schaft wird das gemäß Artikel XXVIII Absatz 1
 des Allgemeinen Zoll- und Handelsabkommens mit
 gestützt auf den Beschluß des Rates vom 5 . Dezem der Republik Südafrika ausgehandelte Abkommen
 ber 1961 , geschlossen, dessen Wortlaut diesem Beschluß als
 nach Kenntnisnahme von dem Bericht der Kommis Anlage beigefügt ist.
 sion, Artikel 2
 in Erwägung nachstehender Gründe :
 Der Abschluß dieses Abkommens wird den Ver
 Die Republik Südafrika hat gemäß Artikel XXVIII tragsparteien des Allgemeinen Zoll- und Handels
 Absatz 1 des Allgemeinen Zoll- und Handelsabkom abkommens notifiziert.
 mens den Wunsch geäußert, die Europäische Wirt
 schaftsgemeinschaft betreffende Zugeständnisse zu Geschehen zu Brüssel am 28 . Juli 1969 .
 rückzunehmen . Über diese Zurücknahme wurden
 Ausgleichsverhandlungen geführt. Im Namen des Rates
 Die von der Republik Südafrika zum Ausgleich frü Der Präsident
 herer Zugeständnisse angebotenen Zugeständnisse
 sind zufriedenstellend — P. LARDINOIS
 ---pagebreak--- 15 . 8 . 69 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften Nr. L 206/27
 ANLAGE
 Negotiations Relating to Schedule XVIII — South Africa
 The Délégations of South Africa and the Commission of the European Communities, have con
 cluded their negotiations under Article XXVIII for the modification or withdrawal of
 concessions provided for in Schedule XVIII as set out in the report attached.
 For the Delegation of South Africa For the Delegation of the Commission of the
 European Communities
 February 6, 1969
 Nichtamtliche Übersetzung
 Verhandlungen betreffend die Liste XVIII — Südafrika
 Die Delegationen Südafrikas und der Kommission der Europäischen Gemeinschaften haben
 ihre Verhandlungen gemäß Artikel XXVIII über die Änderung oder Zurücknahme von in
 der Liste XVIII vorgesehenen Zugeständnissen, wie aus beigefügter Ubersicht ersichtlich,
 abgeschlossen.
 Für die Delegation Südafrikas Für die Delegation der Kommission
 der Europäischen Gemeinschaften
 6. Februar 1969
 Results of Negotiations and Consultations with the Commission of the European
 Communities under Article XXVIII for the Modification or Withdrawal of Concessions
 in the Schedule of South Africa
 CHANGES IN SCHEDULE XVIII — SOUTH AFRICA
 A. Concessions to be withdrawn
 Tariff Rates of Duty bound in
 Item Number
 Description of Products Existing Schedule
 :x 17.02 Other sugars ; sugar syrups ; artificial honey (whether or not mixed with
 natural honey) ; caramel :
 Golden syrup 45c per 100 lb .
 ex 20.04 Fruit, fruit-peel and parts of plants, preserved by sugar (drained, glace or
 crystallised) :
 Drained glace cherries Free
 ;x 28.47 Salts of metallic acids (for example, Chromates, permanganates, stannates) :
 Potassium permanganate in Containers of not less than 10 lb. each Free
 "x 29.16 Alcohol-acids, aldehyde-acids, ketone-acids, phenol-acids and other single or
 complex oxygen-function acids, and their anhydrides, acid halides, acid per
 oxides and peracids, and their halogenated, sulphonated, nitrated or nitrosated
 derivatives :
 ---pagebreak--- Nr. L 206/28 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 15 . 8 . 69
 Tariff Rates of Duty bound in
 Item Number Description or Products F.xisting Scheduk
 Acids :
 Citric acid :
 In Containers of less than 10 lb . each 15 %
 In Containers of not less than 10 lb . each 15 %
 Salicylic acid : 15 %
 ex 29.31 Organo-sulphur Compounds :
 Potassium xanthates in containers of not less than 10 lb . each Free
 ex 32.13 Writing ink, printing ink and other inks :
 Printing ink, not put up for use on office machines Free
 Machine ruling ink, in powder form Free
 ex 73.27 Gauze, cloth, grill, netting, fencing, reinforcing fabric and similar materials, of
 iron or steel wire :
 Gauze, sieving and screening, of metal, for use in connection with machinery ; Free
 woven wire screening for mining purposes ; rubber-coated metal screening in
 sheets for industrial or mining purposes
 ex 82.02 Saws (non-mechanical) and blades for hand or machine saws (including tooth
 less saw blades) :
 Serrated saw banding 3 %
 ex 82.05 Interchangeable tools for hand tools, for machine tools or for power-operated
 hand tools (for example, for pressing, stamping, drilling, tapping, threading,
 boring, broaching, milling, cutting, turning, dressing, morticing or screw driving),
 including dies for wire drawing, extrusion dies for metal, and rock drilling bits :
 Taps and dies 3 %
 ex 84.11 Air pumps, vacuum pumps and air or gas compressors (including motor and
 turbo pumps and compressors, and free-piston generators for gas turbines) ; fans,
 blowers and the like :
 Air compressors 3 %
 ex 84.23 Excavating, levelling, tamping, boring and extracting machinery, stationary or
 mobile, for earth, minerals or ores (for example, mechanical shovels, coal
 cutters, excavators, scrapers, levellers and bulldozers) ; pile-drivers ; snow
 ploughs, not self-propelled (including snow-plough attachments) :
 Mechanical excavators and loaders, identifiable for use solely or principally 10 %
 for earth-moving purposes (excluding machinery identifiable for use solely or
 principally for mining purposes)
 Note : There shall be no preference on this item
 ex 85.15 Radiotelegraphic and radiotelephonic transmission and reception apparatus ;
 radio-broadcasting and television transmission and reception apparatus (includ
 ing those incorporating gramophones) and television cameras ; radio navi
 gational aid apparatus, radar apparatus and radio remote control apparatus :
 Radio receiving sets incorporating gramophones 25 %
 ex 93.07 Cartridges (blank) suitable for use in captive-bolt humane killers or stunners Free
 ---pagebreak--- 15 . 8 . 69 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften Nr . L 206 / 29
 B. Concessions to be modified
 C. New Concessions on Items in the Existing Schedule
 Tariff Rates of Duty bound in Rates of Duty
 Item Number Description of "^ducts Existing Schedule to be bound
 ex 24.02 Manufactured tobacco ; tobacco extracts and essences :
 Cigars and cigarillos 80c per lb . 60c per lb .
 ex 84.23 Excavating, levelling, tamping, boring and extracting
 machinery, stationary or mobile, for earth, minerals or
 ores (for example, mechanical shovels, coal-cutters, exca
 vators, scrapers, levellers, and bulldozers) ; pile-drivers ;
 snow-ploughs, not self-propelled (including snow-plough
 attachments) :
 Mechanical excavators and loaders identifiable for 10 %
 use solely or principally for earth-moving purposes
 (excluding machinery identifiable for use solely or
 principally for mining purposes)
 Note : There shall be no preference on this item
 ex 84.53 Statistical machines of a kind operated in conjunction
 with punched cards (for example, sorting, calculating and
 tabulating machines) ; accounting machines operated in
 conjunction with similar punched cards ; auxiliary ma
 chines for use with such machines (for example, punch
 ing and checking machines) :
 Electronic digital Computers 2 % Free
 D. New Concessions on Items not in Existing Schedule
 Tariff Rates of Duty at present Rates of Duty
 Item Number Description of Products in force to be bound
 ex 28.23 Iron oxides and hydroxides ; earth colours containing
 70 per cent or more by weight of combined iron evaluated
 as Fe2O3 :
 Iron oxides 15 % 10 %
 ex 73.26 Barbed wire, of iron or steel ; twisted hoop or single flat
 wire, barbed or not, and loosely twisted double wire, of
 kinds used for fencing, of iron or steel :
 Barbed wire :
 Having a breaking strength of less than 168,000 lb . 83 l /3c per 2000 lb . 10 % plus 83 l /3c
 per sq. in . per 2000 lb .
 ex 74.15 Bolts and nuts (including bolt ends and screw studs),
 whether or not threaded or tapped, and screws (including
 screw hooks and screw rings), of copper ; rivet, cotters,
 cotter-pins, washers and spring washers, of copper :
 Woodscrews 3 % plus 5c per lb . 3 % plus 5c per lb


text:
Rikke louise andersen. Anklagemyndigheden ærgrer sig: Højesteret afviser sagen om mor, der delte foto af blotter
 Mor udstillede blotter på Facebook: Derfor mener politiet hun skal straffes – Ekstra Bladet Jeg sporer hende istedet ind på, at der er et alternativ til at tage hundene til danmark. Der er ingen tvivl louise i mit sind, at denne form for marketing og forretningsmodel er helt igennem genial. Anden sport andersen timer siden. Hvis jeg rikke havde stiftet bekendtskab med network marketing, havde jeg ikke kunne opnå dette kæmpe mål — og heller ikke uden min mand. Penge kan gøre, at du kan komme det skridt videre. Peter raser over narkodom: Jeg kommer til at dø. Hvorfor går politiet efter mig? Hun har forløst fortidens tunge gælds-byrde, som i øvrigt kom sig af et tidligere iværksætter projekt, hun havde kastet sig over. Rikke Louise Andersen is on Facebook. Join Facebook to connect with Rikke Louise Andersen and others you may know. Facebook gives people the power to . Rikke Louise Andersen er på Facebook. Bliv medlem af Facebook, og få kontakt med Rikke Louise Andersen og andre, du måske kender. Facebook giver folk.
 RIKKE LOUISE ANDERSEN - vis tlf nr. Højesteret afviser sag mod mor, der delte billede af blotter
 Rikke louise andersen, kirke med to tårne Kontaktpersonoplysninger
 En langtrukken sag har i dag fået sin foreløbige afslutning. Ved Landsretten i Nykøbing Falster er det blevet slået fast, at Rikke Louise Andersen overtrådte Persondataloven, louise hun for halvandet år siden offentliggjorde et billede af en mand, der havde blottet sig for rikke årige datter. Rikke Louise Andersen blev først idømt en bøde på 5. I begyndelse af sidste år blev hun frikendt på grund af en forkert paragraf i anklageskriftet, men i juni blev Rikke Louise Andersen igen idømt en ny bøde i Byretten på 5. Rikke Louise Andersen andersen dommen til Landsretten, hvor den altså i dag er blevet stadfæstet. Site map jan De burde skamme sig,«siger Rikke Louise Andersen til B.T. Dagen efter står Rikke i butikken og ser overvågningsbilleder af manden. 'Inden jeg fylder 25 har jeg min første million!' Det sagde Rikke Louise Andersen til sin mor og far og alle dem hun kunne komme i nærheden af, da hun var kun. Rikke Louise Andersen delte på Facebook i louise et billede, som viste en årig mand, der havde blottet sig og onaneret foran hendes rikke datter og datterens andersen. Facebook Twitter. På den måde er de involveret i målene. Men det var en oplevelse — meget inspirerende.
 'Inden jeg fylder 25 har jeg min første million!' Det sagde Rikke Louise Andersen til sin mor og far og alle dem hun kunne komme i nærheden af, da hun var kun. jan Rikke Louise Andersen fra Vordingborg slipper for bøde for at offentliggøre billede af blotter på Facebook. Højesteret har valgt at afvise sagen. 3. jul Det skabte heftig debat på Facebook, da Rikke Louise Andersen fra Nyråd ved Vordingborg i august offentliggjorde et. jan Rikke Louise Andersen fra Vordingborg slipper for bøde for at offentliggøre billede af blotter på Facebook. Højesteret har valgt at afvise sagen. 3. jul Det skabte heftig debat på Facebook, da Rikke Louise Andersen fra Nyråd ved Vordingborg i august offentliggjorde et. jan Det er en historisk sag. Sådan lyder det fra Jakob Nielsen, der er specialanklager . Han stod overfor Rikke Louise Andersens advokat i. Foredrag med Rikke Louise Andersen booker du hos ARTE Booking på telefon eller på mail booking@xyach.gravmro.se Hurtig og professionel. Rikke Louise Andersen is on Facebook. Join Facebook to connect with Rikke Louise Andersen and others you may know. Facebook gives people the power to.
 RIKKE LOUISE ANDERSEN - energi juice opskrifter. Højesteret afviser sag mod mor, der delte billede af blotter
 · You have 2 options- you can make a decision to give up and stay down. That is what most people decide to do- cause it is easy and convenient. Then they don ́t need to step outside their comfort zone and get faced with haters when doing so. 1, Followers, Following, Posts - See Instagram photos and videos from Rikke Louise Andersen (@bossladyrikke). Rikke Louise Andersson, Actress: Nattevagten. Rikke Louise Andersson was born on February 13, in Copenhagen, Denmark. She is known for her work on Nattevagten (), In a Better World () and Kødkataloget (). She has been married to Kim Bodnia since They have three xyach.gravmro.setion: Actress, Miscellaneous Crew.
 Blogarkiver rikke louise andersen Rikke Louise Andersen er netop sådan et individ, der igennem sine stærke værdier og klippefaste holdninger skaber trygge rammer omkring sig. Når du kigger hende i øjnene, kan du med det samme mærke hendes tilstedeværelse og når du lytter til det, der kommer ud af hendes mund bliver du grebet af den kraftfulde klippe energi, hun er. Rikke Louise Andersen er på Facebook. Bliv medlem af Facebook, og få kontakt med Rikke Louise Andersen og andre, du måske kender. Facebook giver folk.
 Rikke Louise Andersson (født marts i København) er en dansk skuespillerinde. Hun har gøglet og spillet teater, fra hun var ganske lille, bl.a i børneteatertruppen Gawenda. Som årig blev hun headhuntet af Anette Pilmark til at medvirke i tv-serien xyach.gravmro.seæftigelse: Skuespiller. Vis profiler af personer, der hedder Rikke Louise Andersen. Bliv medlem af Facebook, og få kontakt med Rikke Louise Andersen og andre, du måske kender. Vis profiler af personer, der hedder Rikke Louise Andersen. Bliv medlem af Facebook, og få kontakt med Rikke Louise Andersen og andre, du måske kender. Mor udstillede blotter på Facebook: Derfor mener politiet hun skal straffes
 Mor offentliggjorde billede af formodet blotter: Nu ender sagen i Højesteret hulbor mursten 100mm
 Jeg har haft rigtig mange nedture, og de har gjort, at der idag er intet, der kan nedbryde mig. I afgørelsen fra Højesteret lægger domstolen netop vægt på bestemmelserne i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention. Så idømte både byretten og landsretten hende en bøde.
 Rikke Louise Andersen er på Facebook. Bliv medlem af Facebook, og få kontakt med Rikke Louise Andersen og andre, du måske kender. Facebook giver folk. Foredrag med Rikke Louise Andersen booker du hos ARTE Booking på telefon eller på mail booking@xyach.gravmro.se Hurtig og professionel. 3. jul Det skabte heftig debat på Facebook, da Rikke Louise Andersen fra Nyråd ved Vordingborg i august offentliggjorde et. Rikke Louise Andersen er på Facebook. Bliv medlem af Facebook, og få kontakt med Rikke Louise Andersen og andre, du måske kender. Facebook giver folk.
 Rikke louise andersen, sønderskov slot herregårdskælderen Kontaktpersonoplysninger
 29/03/ · International Millionaire Mindset (IMN) Denmark member Rikke Louise Andersen speaks at the JT Foxx Mega Branding event in March www Author: INTERNATIONAL MILLIONAIRE MINDSET NETWORK. View Rikke Louise Andersen’s profile on LinkedIn, the world's largest professional community. Rikke Louise has 4 jobs listed on their profile. See the complete. Sjælland og øerne Forsker kritiserer vuggestue-tvang i ghettoer: - Det er at tage børnene som gidsler. Lav stikord til hvert punkt, der kan guide dig til, hvordan du kommer i mål. Forelsket i. Det var i strid med persondataloven, mente anklagemyndigheden ved Sydsjællands og Lolland-Falsters Politi, men Rikke Louise Andersen blev i første omgang frifundet ved byretten.
 Feel free to contact me here, I’ll be returning as soon as possible. Name. Email Address. Message. Submit. Rikke Louise Andersson was born on February 13, in Copenhagen, Denmark. She is known for her work on Nattevagten (), In a Better World (). 87 Likes, 9 Comments - Rikke Louise Andersen (@bossladyrikke) on Instagram: “Celebrating life with incredible view in the background of Copenhagen. Visualizza il profilo di Rikke Louise Andersen su LinkedIn, la più grande comunità professionale al mondo. Rikke Louise ha indicato 4 esperienze lavorative sul suo. Foredrag med Rikke Louise Andersen booker du hos ARTE Booking på telefon eller på mail booking@xyach.gravmro.se Hurtig og professionel formidling. To politibiler kollideret i Herning
 Rikke Louise Andersen Contact Rikke
 View the profiles of people named Rikke Louise Some. Join Facebook to connect with Rikke Louise Some and others you may know. Facebook gives people the. Rikke Louise Andersson kendes nok af de fleste for sin rolle i "Nattevagten" fra , hvor hun spiller luderen, der bliver myrdet (en rolle hun iøvrigt fik såvel en Robert og en Bodil for), eller som lillesøsteren i "Fruen på Hamre" fra Biography. Hamlet said, "There's something rotten in Demark," but then he never met blonde enchantress Rikke Louise xyach.gravmro.se Danish sweet got her start on the mini-series Ludo () when she was only a young teen. Less than ten years later she was showing off her skin! Se Rikke Louise Andersens profil på LinkedIn – verdens største faglige netværk. Rikke Louise har 4 job på sin profil. Se hele profilen på LinkedIn, og få indblik i Rikke . Founded in with the mission of creating value for the benefit of society, DTU is an international elite technical university where education, scientific advice, and innovation rest on a . 1/21/ · Rikke Louise Andersen fra Nyråd på Sydsjælland skal ikke betale en bøde for at have delt et overvågningsbillede på Facebook af en årig mand, som i blottede sig foran hendes datter. Leo and Louise are a young couple living together in Copenhagen. Leo often goes out with his friends while Louise usually stays home. But when Louise tells Leo she’s pregnant, a spark is ignited and Leo begins to become cold and distant. His anger and self-hatred finally erupt into violence against Louise. Højesteret afviser sagen - Her får hun beskeden
 Siguiente: Trædrejning som hobby » »
 Anterior: « « Ticket til heaven