type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 14.4.2005
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 95/44
 AFGØRELSE
 Nr. 1/2005 TRUFFET AF AVS-EF-MINISTERRÅDET
 den 8. marts 2005
 om fastsættelse af AVS-EF-Ministerrådets forretningsorden
 (2005/297/EF)
 AVS-EF-MINISTERRÅDET HAR —
 under henvisning til AVS-EF-partnerskabsaftalen undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000, særlig artikel 15, stk. 5, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 AVS-EF-Ambassadørudvalget fastsatte ved afgørelse nr. 1/2001 af 30. januar 2001 AVS-EF-Ministerrådets forretningsorden ved delegering af beføjelser.
 (2)
 Visse ændringer er nødvendige for at tage hensyn til de nye medlemsstaters tiltrædelse af Den Europæiske Union.
 (3)
 På AVS-EF-Ministerrådets 29. samling, der blev afholdt den 6. maj 2004 i Gaborone, Botswana, blev der truffet afgørelse om at ændre forretningsordenen i overensstemmelse hermed —
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Mødedatoer og -sted
 1. I overensstemmelse med artikel 15, stk. 1, i AVS-EF-partnerskabsaftalen, i det følgende benævnt »AVS-EF-aftalen«, træder AVS-EF-Ministerrådet, i det følgende benævnt »rådet«, i princippet sammen en gang om året og hver gang, det er nødvendigt, på anmodning af en af parterne.
 2. Rådet indkaldes af formanden. Mødedatoen fastsættes efter fælles overenskomst mellem parterne.
 3. Rådet træder sammen enten på de steder, hvor samlingerne i Rådet for Den Europæiske Union sædvanligvis finder sted, eller i sekretariatet for AVS-staterne, eller i en by i en AVS-stat, i henhold til afgørelse truffet af rådet.
 Artikel 2
 Dagsorden
 1. Den foreløbige dagsorden for hver samling udarbejdes af formanden. Den fremsendes til de øvrige medlemmer af rådet mindst 30 dage inden samlingens begyndelse. På den foreløbige dagsorden optages punkter, for hvilke anmodning om optagelse er formanden i hænde senest 30 dage inden samlingens begyndelse.
 På den foreløbige dagsorden kan optages punkter, for hvilke der er indgivet dokumentmateriale til rådets sekretariat i så god tid, at det kan fremsendes til medlemmerne af rådet og af AVS-EF-Ambassadørudvalget, i det følgende benævnt »udvalget«, mindst 21 dage før samlingens begyndelse.
 2. Dagsordenen vedtages af rådet ved hver samlings begyndelse. I tilfælde af hastesager kan rådet på anmodning fra AVS-staterne eller Fællesskabet beslutte på dagsordenen at optage punkter, for hvilke de i stk. 1 foreskrevne frister ikke er overholdt.
 3. Den foreløbige dagsorden kan opdeles i A-punkter, B-punkter og C-punkter.
 Som A-punkter opføres de spørgsmål, som rådet kan godkende uden drøftelse.
 Som B-punkter opføres spørgsmål, som kræver drøftelse i rådet, før de kan godkendes.
 C-punkterne gøres til genstand for en uformel udveksling af synspunkter.
 Artikel 3
 Forhandlinger
 1. Rådet træffer sine afgørelser ved fælles overenskomst mellem parterne i overensstemmelse med artikel 15, stk. 3, i AVS-EF-aftalen.
 2. Rådet er kun beslutningsdygtigt, hvis mindst halvdelen af medlemmerne af Rådet for Den Europæiske Union, et medlem af Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (herefter benævnt »Kommissionen«) og to tredjedele af de medlemmer, der repræsenterer AVS-staternes regeringer, er til stede.
 3. Hvis et medlem af rådet er forhindret i at deltage i en rådssamling, kan vedkommende lade sig repræsentere. Medlemmet meddeler i så tilfælde formanden dette og oplyser, hvilken person eller delegation der har beføjelse til at repræsentere det. Repræsentanten udøver alle det forhindrede medlems rettigheder.
 4. Rådets medlemmer kan lade sig ledsage af embedsmænd, som bistår dem.
 5. Den enkelte delegations sammensætning meddeles formanden inden hver samlings begyndelse.
 6. En repræsentant for Den Europæiske Investeringsbank, i det følgende benævnt »Banken«, er til stede ved rådets møder, når der på dagsordenen er opført spørgsmål, som henhører under områder, der vedrører Banken.
 Artikel 4
 Skriftlig procedure
 Rådet kan i hastesager træffe sine afgørelser pr. korrespondance. Enighed om denne procedure kan opnås enten under en af rådets samlinger eller i udvalget.
 Samtidig med at der træffes afgørelse om anvendelse af denne fremgangsmåde, kan der fastsættes en svarfrist. Ved udløbet af denne frist konstaterer formanden for rådet på grundlag af referat fra rådets to sekretærer, om der ud fra de modtagne svar kan anses at foreligge enighed.
 Artikel 5
 Udvalg og arbejdsgrupper
 Rådet kan nedsætte udvalg eller arbejdsgrupper til at udføre sådanne opgaver, som det finder nødvendige, herunder eventuelt at forberede dets drøftelser om samarbejdsområderne eller særlige aspekter af partnerskabet.
 Overvågningen af disse udvalgs og arbejdsgruppers arbejde kan delegeres til udvalget.
 Artikel 6
 Snævre ministergrupper
 Uden at dette i øvrigt berører artikel 5, kan rådet under sine samlinger pålægge snævre ministergrupper, der nedsættes på et paritetisk grundlag, at forberede dets drøftelser og konklusioner vedrørende bestemte punkter på dagsordenen.
 Artikel 7
 Ministerudvalg
 1. I overensstemmelse med artikel 83 i AVS-EF-aftalen nedsættes AVS-EF-udvalget for Samarbejde med henblik på Udviklingsfinansiering. Rådet fastlægger dettes udvalgs forretningsorden.
 2. Rådet undersøger handelspolitiske spørgsmål og rapporter, der forelægges af Det Blandede AVS-EF-ministerudvalg for Handel i overensstemmelse med artikel 38 i AVS-EF-aftalen.
 Artikel 8
 Stater, der deltager med observatørstatus
 1. Repræsentanterne for AVS-EF-aftalens signatarstater, som på datoen for aftalens ikrafttræden endnu ikke har afsluttet de i dennes artikel 93, stk. 1 og 2, omhandlede procedurer, kan deltage i rådets samlinger som observatører. De kan i så tilfælde opnå tilladelse til at deltage i rådets drøftelser.
 2. Samme regel gælder for de lande, der er omhandlet i artikel 93, stk. 6, i AVS-EF-aftalen.
 3. Rådet kan bemyndige repræsentanterne for en stat, der ansøger om at tiltræde AVS-EF-aftalen, til at deltage som observatører i rådets arbejde.
 Artikel 9
 Fortrolighed og officielle publikationer
 1. Medmindre andet bestemmes, er rådets møder ikke offentlige. Adgang til rådets møder er betinget af forevisning af adgangskort.
 2. Med forbehold af andre gældende bestemmelser er rådets forhandlinger og afgørelser undergivet tavshedspligt, medmindre andet bestemmes af rådet.
 3. Hver af parterne kan beslutte at offentliggøre rådets afgørelser, resolutioner, henstillinger og udtalelser i deres respektive officielle publikationer.
 Artikel 10
 Dialog med ikke-statslige aktører
 1. Rådet kan i tilslutning til sine ordinære samlinger indbyde repræsentanter for økonomiske og sociale interessegrupper og for civilsamfundet i AVS-staterne og Den Europæiske Union til at deltage i meningsudvekslinger med henblik på at informere dem og høre dem om dagsordenspunkterne.
 2. Rådets sekretariat varetager tilrettelæggelsen af sådanne meningsudvekslinger med repræsentanter for økonomiske og sociale interesseorganisationer og for civilsamfundet. Rådet kan bl.a. med Europa-Kommissionens samtykke overdrage visse beføjelser til repræsentative organisationer for civilsamfundet. Rådets sekretariat kan særlig, når det drejer sig om meningsudvekslinger med økonomiske og sociale interesseorganisationer, overdrage De Europæiske Fællesskabers Økonomiske og Sociale Udvalg visse opgaver.
 3. Punkterne på dagsordenen, som skal drøftes med de ikke-statslige aktører, fastsættes af formanden på forslag af rådets sekretariat. De meddeles de andre medlemmer af rådet samtidig med den foreløbige dagsorden for hver samling.
 Artikel 11
 Regionale og subregionale organisationer
 Regionale og subregionale AVS-organisationer kan lade sig repræsentere på rådets samlinger og udvalgets møder med observatørstatus efter forudgående afgørelse herom fra rådets side.
 Artikel 12
 Meddelelser og protokollater
 1. Enhver meddelelse i henhold til denne forretningsorden fremsendes af rådets sekretariat til AVS-staternes repræsentanter, sekretariatet for AVS-staterne, medlemsstaternes faste repræsentanter, Generalsekretariatet for Rådet for Den Europæiske Union og Kommissionen.
 Meddelelserne fremsendes ligeledes til formanden for Banken, såfremt de vedrører denne.
 2. For hver samling optages et protokollat, der blandt andet nævner de afgørelser, der er truffet af rådet.
 Efter rådets godkendelse af protokollatet underskrives dette af formanden og af rådets to sekretærer; det opbevares i rådets arkiver. En genpart af protokollatet fremsendes til de i stk. 1 nævnte modtagere.
 Artikel 13
 Dokumentation
 Medmindre andet bestemmes, fører rådet sine forhandlinger på grundlag af dokumenter udarbejdet på parternes officielle sprog.
 Artikel 14
 Retsakternes form
 1. Afgørelser, resolutioner, henstillinger og udtalelser i henhold til artikel 15, stk. 3, i AVS-EF-aftalen opdeles i artikler.
 De i første afsnit omhandlede retsakter afsluttes med udtrykket »Udfærdiget i ..., den ...«, med anførelse af den dato, på hvilken retsakterne er vedtaget af rådet.
 2. Afgørelser i henhold til AVS-EF-aftalens artikel 15, stk. 3, bærer betegnelsen »Afgørelse«, efterfulgt af et løbenummer, datoen for vedtagelsen samt angivelse af emnet.
 Afgørelsernes ikrafttrædelsesdato angives i disse. De indeholder følgende punktum: »AVS-staterne, Fællesskabet og dets medlemsstater er hver for sit vedkommende forpligtet til at træffe de foranstaltninger, som gennemførelsen af denne afgørelse medfører.«
 3. Resolutioner, henstillinger og udtalelser i henhold til AVS-EF-aftalens artikel 15, stk. 3, bærer henholdsvis betegnelsen »Resolution«, »Henstilling« eller »Udtalelse«, efterfulgt af et løbenummer, datoen for vedtagelsen samt angivelse af emnet.
 4. Teksten til de af rådet vedtagne retsakter forsynes med formandens underskrift og opbevares i rådets arkiver.
 Disse akter fremsendes af rådets to sekretærer til de i artikel 12, stk. 1, nævnte modtagere.
 Artikel 15
 Formandskab
 Formandskabet for rådet varetages på skift som følger:
 —
 fra 1. april til 30. september af et medlem af regeringen for en AVS-stat
 —
 fra 1. oktober til 31. marts af et medlem af Rådet for Den Europæiske Union.
 Artikel 16
 Udvalget
 1. Rådet kan i overensstemmelse med artikel 15, stk. 4, i AVS-EF-aftalen delegere beføjelser til udvalget.
 2. De betingelser, hvorunder udvalget træder sammen, fastsættes i dets forretningsorden.
 3. Udvalget forbereder rådets samlinger og udfører de opgaver, som rådet pålægger det.
 Artikel 17
 Deltagelse i Den Blandede Parlamentariske Forsamling
 Når rådet deltager i Den Blandede Parlamentariske Forsamling, repræsenteres det ved sin formand.
 Såfremt formanden er forhindret, udpeger han det medlem, der skal træde i hans sted.
 Artikel 18
 Sammenhæng i fællesskabspolitikkerne og indvirkning på anvendelsen af AVS-EF-aftalen
 1. Når AVS-staterne anmoder om en konsultation i henhold til artikel 12 i AVS-EF-aftalen, finder denne sted snarest og som hovedregel senest 15 dage efter anmodningens fremsættelse.
 2. Det kompetente organ kan være rådet, udvalget, et af de to ministerudvalg i artikel 7 eller en ad hoc-gruppe.
 Artikel 19
 Sekretariat
 Rådets og udvalgets sekretariatsforretninger varetages af to sekretærer på paritetisk grundlag.
 Den ene af disse to sekretærer udnævnes af AVS-staterne og den anden af Fællesskabet efter gensidig konsultation.
 Sekretærerne udfører deres hverv i fuldkommen uafhængighed, idet de udelukkende har AVS-EF-aftalens interesser for øje, uden at søge eller modtage instruktioner fra nogen regering, organisation eller myndighed bortset fra rådet og udvalget.
 Korrespondance til rådet stiles til dettes formand på hjemstedet for sekretariatet for rådet.
 Artikel 20
 Denne afgørelse ophæver og træder i stedet for afgørelse nr. 1/2001 truffet af AVS-EF-Ambassadørudvalget den 30. januar 2001 om fastsættelse af AVS-EF-Ministerrådets forretningsorden.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 8. marts 2005.
 På AVS-EF-Ministerrådets vegne
 J. ASSELBORN
 Formand


type: wikipedia

text:
Il Philosophical Magazine è una delle più antiche riviste scientifiche pubblicate in lingua inglese. È stata fondata da Alexander Tilloch nel 1798; nel 1822 Richard Taylor divenne redattore aggiunto e da allora è stata pubblicata continuamente dall'editore Taylor & Francis.
 Storia
 Il nome della rivista risale a un periodo in cui la "filosofia naturale" abbracciava tutti gli aspetti della scienza. Il primo articolo pubblicato sulla rivista aveva il titolo "Account of Mr Cartwright's Patent Steam Engine". Altri articoli nel primo volume comprendevano "Metodi per scoprire se il vino è stato adulterato con metalli dannosi per la salute" e "Descrizione dell'apparato utilizzato da Lavoisier per produrre acqua dalle sue parti componenti, ossigeno e idrogeno".
 All'inizio del XIX secolo, i classici documenti di Humphry Davy, Michael Faraday e James Prescott Joule apparvero sulla rivista e negli anni '60 del XIX secolo James Clerk Maxwell contribuì con diversi lunghi articoli, culminati in un documento contenente la deduzione che la luce è un'onda elettromagnetica o, come egli stesso disse: "Non possiamo evitare di dedurre che la luce consiste in ondulazioni trasversali dello stesso mezzo che è la causa dei fenomeni elettrici e magnetici". Il famoso articolo sperimentale di Albert A. Michelson e Edward Morley fu pubblicato nel 1887 e fu seguito, dieci anni dopo, da Joseph John Thomson con l'articolo "Cathode Rays", essenzialmente la scoperta dell'elettrone.
 Nel 1814, la rivista Philosophical Magazine si fuse con il Journal of Natural Philosophy, Chemistry, and the Arts, altrimenti noto come Nicholson's Journal (pubblicato da William Nicholson ), divenendo The Philosophical Magazine and Journal. Ulteriori fusioni avvennero nel 1827 con gli Annals of Philosophy e nel 1840 con The London and Edinburgh Philosophical Magazine e Journal of Science (denominato Edinburgh Journal of Science fino al 1832) e portarono alla modifica del titolo della rivista in The London, Edinburgh e Dublin Philosophical Magazine e Journal of Science. Nel 1949, il titolo tornò ad essere The Philosophical Magazine.
 Nella prima parte del XX secolo, Ernest Rutherford era un collaboratore frequente. Una volta disse a un amico di "fare attenzione al prossimo numero di Philosophical Magazine; è altamente radioattivo!" A parte il suo lavoro sulla comprensione della radioattività, Rutherford propose gli esperimenti di Hans Geiger ed Ernest Marsden che verificarono il suo modello nucleare dell'atomo e portarono al famoso articolo di Niels Bohr sugli elettroni planetari, pubblicato sulla rivista nel 1913. Un altro contributo classico di Rutherford era intitolato "Collision of α Particles with Light Atoms. IV. Un effetto anomalo nell'azoto", un articolo che descrive nientemeno che la scoperta del protone, che venne poi ufficializzato un anno dopo.
 Nel 1978 la rivista fu divisa in due parti indipendenti: Philosophical Magazine A e Philosophical Magazine B. La parte A ha pubblicato articoli su struttura, difetti e proprietà meccaniche, mentre la parte B si è concentrata sulla meccanica statistica, proprietà elettroniche, ottiche e magnetiche.
 Dalla metà del XX secolo, la rivista si è concentrata sulla fisica della materia condensata e ha pubblicato articoli significativi su dislocazioni, proprietà meccaniche dei solidi, semiconduttori amorfi e vetri. Man mano che l'area tematica si è evoluta ed è diventato più difficile classificare la ricerca in aree distinte, non è stato più ritenuto necessario pubblicare la rivista in due parti, quindi nel 2003 le parti A e B sono state riunite. Nella sua forma attuale, ogni anno vengono pubblicati 36 numeri di Philosophical Magazine, integrati da 12 numeri di Philosophical Magazine Letters.
 Collaboratori
 I precedenti principali collaboratori della rivista Philosophical Magazine sono stati John Tyndall, Joseph John Thomson, Sir Nevill Mott e William Lawrence Bragg. La rivista è attualmente curata da Edward A. Davis.
 Philosophical Magazine Letters
 Nel 1987 fu fondata la rivista sorella Philosophical Magazine Letters con l'obiettivo di pubblicare rapidamente brevi comunicazioni su tutti gli aspetti della fisica della materia condensata. È curata da Edward A. Davis e Peter Riseborough. Questa rivista mensile ha avuto un fattore di impatto di 1,087 nel 2014.
 Serie
 Nel corso dei suoi 200 anni di storia, Philosophical Magazine ha occasionalmente ricominciato il suo numero di volumi da 1, designando ogni volta una nuova "serie". Le serie della rivista sono le seguenti:
 Philosophical Magazine, serie 1 (1798-1826), volumi da 1 a 68
 Philosophical Magazine, serie 2 (1827-1832), volumi da 1 a 11
 Philosophical Magazine, serie 3 (1832-1850), volumi da 1 a 37
 Philosophical Magazine, serie 4 (1851–1875), volumi da 1 a 50
 Philosophical Magazine, serie 5 (1876-1900), volumi da 1 a 50
 Philosophical Magazine, serie 6 (1901-1925), volumi da 1 a 50
 Philosophical Magazine, serie 7 (1926-1955), volumi da 1 a 46
 Philosophical Magazine, serie 8 (1955-oggi), volumi da 1 a 95 (fino a dicembre 2015)
 Se la rinumerazione non fosse avvenuta, il volume 2015 (serie 8, volume 95) sarebbe stato il volume 407.
 Note
 Altri progetti
 Collegamenti esterni
 Volumi digitalizzati presso Biodiversity Heritage Library (con collegamenti alle serie precedenti e successive)
 Volumi digitalizzati della "Rivista filosofica di Londra, Edimburgo e Dublino" (3. Ser. 17.1840 - 37.1850; 4. Ser. 1.1851- 50.1875; 5. Ser. 1.1876-50.1900) presso la Biblioteca dell'Università di Jena
 Rivista filosofica su Internet Archive.
 Stampa di lettere di riviste filosofiche:
 Lettere di riviste filosofiche online:
 Altri progetti
 Collegamenti esterni
 Riviste di fisica
 Periodici fondati nel 1798