type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 11/Sv. 016
 HR
 Službeni list Europske unije
 94
 21994D1217(09)
 L 325/73
 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
 28.10.1994.
 ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-A
 br. 21/94
 od 28. listopada 1994.
 o izmjeni Priloga XIII. (Promet) Sporazumu o EGP-u
 ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,
 uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, kako je izmijenjen Protokolom o prilagodbi Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, u daljnjem tekstu „Sporazum”, a posebno njegov članak 98.,
 budući da bi Uredbu Vijeća (EZ) br. 844/94 od 12. travnja 1994. o izmjeni Uredbe (EEZ) br. 1101/89 o strukturnim poboljšanjima u prijevozu unutarnjim plovnim putovima (1) trebalo unijeti u Sporazum,
 ODLUČIO JE:
 Članak 1.
 U točku 44. (Uredba Vijeća (EEZ) br. 1101/89) Priloga XIII. Sporazumu dodaje se sljedeća alineja prije prilagodbe:
 „—
 394 R 0844: Uredba Vijeća (EZ) br. 844/94 od 12. travnja 1994. (SL L 98, 16.4.1994., str. 1.).”
 Članak 2.
 Tekstovi Uredbe (EZ) br. 844/94 na finskom, islandskom, norveškom i švedskom jeziku, koji su priloženi odnosnim jezičnim inačicama ove Odluke, vjerodostojni su.
 Članak 3.
 Ova Odluka stupa na snagu 15. prosinca 1994., pod uvjetom da su sve obavijesti iz članka 103. stavka 1. Sporazuma podnesene Zajedničkom odboru EGP-a.
 Članak 4.
 Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u i Dodatku o EGP-u Službenom listu Europskih zajednica.
 Sastavljeno u Bruxellesu 28. listopada 1994.
 Za Zajednički odbor EGP-a
 Predsjednik
 H. HAFSTEIN
 (1) SL L 98, 16.4.1994., str. 1.


type: wikipedia

text:
Siin on loetletud vulkaane. Tegevvulkaanid on eraldi loetletud ka tegevvulkaanide loendis.
 A
 Albemarle –
 Alcedo –
 Agung –
 Amargura –
 Ampato –
 Anatahan –
 Apo –
 Aragats –
 Ararat -
 Arenal -
 Asama –
 Askja –
 Aso –
 Asuncion –
 Aždahak -
 Augustine -
 Avatša –
 Awoe
 B
 Baker –
 Bandai –
 Bárðarbunga –
 Barren –
 Batur –
 Beerenberg –
 Bezõmjannõi –
 Bisoke -
 Bogoslov –
 Bromo –
 Bulusani vulkaan –
 Burney
 C
 Capelinhos –
 Cayambe –
 Cerro Azul (Galápagose saared) –
 Chimborazo –
 Chupiquiña –
 Citlaltépetl –
 Clevelandi vulkaan -
 Colima –
 Corcovado –
 Cosigüina –
 Cotopaxi
 D
 Dabbahu -
 Daisen –
 Dallo –
 Damāvand –
 Dempo
 E
 Ebeko –
 Egon –
 Eldfell –
 Emi Koussi –
 Empung -
 Epi –
 Erebus –
 Erta Ale –
 Etna –
 Eyjafjallajökull
 F
 Fagradalsfjall –
 Faiali vulkaan –
 Fogo –
 Fourpeaked –
 Fuji –
 Fuego
 G
 Gahinga -
 Galerase vulkaan –
 Galunggung –
 Gamalama –
 Gamkunorra –
 Gede –
 Ghaie
 H
 Hakkodake –
 Hallasan –
 Hekla –
 Hualālai
 I
 Irazú –
 Irruputuncu –
 Izalco –
 Iztaccíhuatl
 J
 Jorullo
 K
 Kameruni vulkaan –
 Karangetang –
 Karisimbi –
 Karõm –
 Kasatochi vulkaan –
 Katla –
 Katmai –
 Kelud –
 Keenia mägi –
 Kerinci –
 Kilauea –
 Kilimanjaro –
 Kizimen –
 Kljutševskaja Sopka –
 Kohala –
 Komagatake –
 Korjaki sopka –
 Krakatau
 L
 Landmannalaugar -
 Lars Christenseni mäetipp –
 Llaima –
 Laki –
 Lamington –
 Lanzarote –
 Lassen Peak –
 Leirhnukhur –
 Llaima –
 Llullaillaco –
 Lokon -
 Longonot
 M
 Maipo –
 Mazama vulkaan -
 Matavanu –
 Mauna Kea –
 Mayon –
 Mendelejev –
 Merapi –
 Meru –
 Mikeno -
 Misti –
 Momotombo -
 Mount Liamuiga –
 Mount Ritter –
 Muhabura -
 Mutnev –
 Myosin-syo
 N
 Nyamuragira –
 Nyiragongo –
 Nevado del Tolima –
 Ngauruhoe –
 Ngorongoro
 O
 Ojos del Salado –
 Okmok -
 Ol Doinyo Lengai –
 Omate –
 Ontake –
 Orizaba –
 Orosi –
 O-shima –
 Osorno vulkaan
 P
 Paektu-san –
 Pagan (vulkaan) –
 Papandayan –
 Paricutín –
 Pavlov –
 Pelée –
 Pichu Pichu –
 Pico de São Tomé –
 Pico Viejo -
 Piibu vulkaan -
 Pinatubo –
 Piton de la Fournaise –
 Popocatépetl –
 Popomana –
 Puracé –
 Puy de Sancy -
 Puyehue vulkaan
 R
 Rainier –
 Raoul –
 Ruapehu –
 Ruiz
 S
 Sabancaya –
 Sabyinyo -
 Saint Augustine –
 Saint Benedicto –
 Saint Helens (vulkaan) –
 Saint Kartala –
 Sajama –
 Sakurashima –
 Sangay –
 Santa Maria (vulkaan) –
 San Miguel –
 Santorin –
 Shiga mägi –
 Shinmoe-dake -
 Sinabung –
 Sinarka –
 Sitkin –
 Soputan –
 Soufrière Hills –
 Stromboli –
 Surtsey
 Š
 Šišaldin –
 Šivelutš
 Z
 Zaō vulkaan
 T
 Taali vulkaan –
 Tacune –
 Tambora –
 Tanaga vulkaan –
 Tapungato –
 Taranaki –
 Tarawa –
 Tarawera –
 Teide –
 Teleki –
 Telica vulkaan -
 Tinakula –
 Torishima –
 Toussidé –
 Tristan da Cunha vulkaan –
 Tumaran –
 Tungurahua –
 Turrialba vulkaan
 U
 Ubinas
 V
 Vesuuv –
 Vulcano
 W
 Wāw an-Nāmūs
 Ö
 Öræfajökull
 Y
 Yasur
 Vaata ka
 Tegevvulkaanide loend
 Vulkaanide loend
 Vulkanoloogia
 Geoloogia loendid
 Geograafia loendid


type: other

text:
Az Országgyűlés megsértette a jogalkotási előírásokat - Az Alaptörvény Átmeneti Rendelkezéseinek vizsgálatáról - Ab-határozat | hírek | Jogi Fórum
 Az Országgyűlés megsértette a jogalkotási előírásokat - Az Alaptörvény Átmeneti Rendelkezéseinek vizsgálatáról - Ab-határozat
 2012.12.28. Jogi Fórum / Alkotmánybíróság
 Az Alkotmánybíróság ma meghozott határozatában megállapította, hogy az Országgyűlés túllépett az Alaptörvényben foglalt jogalkotási felhatalmazáson, amikor az Alaptörvény Átmeneti Rendelkezései közé olyan szabályokat is beiktatott, amelyek nem átmeneti rendelkezéseket tartalmaznak. Az Országgyűlést alkotmányozóként is kötik a jogalkotási, eljárási előírások. Az ezek megsértésével hozott szabályok érvénytelenek, ezért az Alkotmánybíróság a kifogásolt rendelkezéseket e formai hiányosságok miatt megsemmisítette. Az Alkotmánybíróság az Alaptörvény és az Átmeneti Rendelkezések tartalmának alkotmányosságát – töretlen gyakorlatának megfelelően – nem vizsgálta.
 Az Alkotmánybíróság az Ár. megsemmisített rendelkezései tartalmának alkotmányosságát, alaptörvény-ellenességét nem vizsgálta, a részleges közjogi érvénytelenség kimondására formai szempontú vizsgálat alapján került sor. A testület hangsúlyozza, hogy – két évtizedes töretlen gyakorlatának megfelelően – az Alaptörvény egyetlen rendelkezését sem vette tartalmi vizsgálat alá, nem az Alaptörvény rendelkezéseit semmisítette meg, hanem az Országgyűlést alkotmányozóként is kötelező jogalkotási szabályok megsértését állapította meg.
 A határozathoz Dr. Holló András és Dr. Stumpf István alkotmánybírák párhuzamos indokolást, míg Dr. Balsai István, Dr. Dienes-Oehm Egon, Dr. Lenkovics Barnabás, Dr. Szalay Péter és Dr. Szívós Mária alkotmánybírák különvéleményt csatoltak.
 A határozat teljes szövege az Alkotmánybíróság honlapján elolvasható.
 Jakab András: Ez az elmúlt két és fél év legfontosabb határozata
 Jakab András elmondta, az Ab azt állapította meg, hogy az átmeneti rendelkezések nem felelnek meg azoknak az eljárási követelményeknek, amelyeket az alaptörvény előír. Arra mutatott rá, hogy az alaptörvény kifejezetten csak átmeneti jellegű rendelkezések megalkotására adott felhatalmazást.
 Közölte, az Ab "nyitva hagyta" ugyanakkor azt a kérdést, elfogadhatók lennének-e a most megsemmisített rendelkezések, ha azokat "egyenként átemelnék" az alaptörvénybe.
 Értékelése szerint az Ab nagyon fontos és "üdvözlendő" határozatot hozott, mert ezzel az alkotmányosság alapeszméjét erősítette meg. Ez akkor is így van, ha az indokolás egyes, a döntés lényegi részét nem érintő kérdéseit másképpen látja. "Ha úgy tetszik, az Ab az alaptörvényt a mostani és a mindenkori alkotmányozóval szemben védte meg" - fogalmazott.
 Kitért arra is, véleménye szerint a jogalkotó nem egy esetben az átmeneti rendelkezésekben rejtette el azokat a szabályokat, amelyeket "problematikusnak ítélt az alaptörvényben elhelyezni". Olyan szabályokról van szó, amelyek "számos helyen lerontották az alaptörvénybeli, a nemzetközi normáknak egyébként nagyjából megfelelő alapjogi katalógust". Ez a döntés erről szól, az Ab az alaptörvény védelmében lépett fel - mondta.


text:
21 Cdo 1980/2012
 Dotčené předpisy: § 52 písm. g) předpisu č. 262/2006Sb. ve znění do 31.10.2009, § 241a odst. 3 o. s. ř. ve znění do 31.12.2012, § 15a o. s. ř. ve znění od 31.12.2012
 Nejvyšší soud České republiky rozhodl v senátě složeném z předsedy senátu JUDr. Mojmíra Putny a soudců JUDr. Ljubomíra Drápala a JUDr. Zdeňka Novotného v právní věci žalobce M. K. , zastoupeného JUDr. Petrem Prokopiusem, advokátem se sídlem v Opavě, Lidická č. 792/17, proti žalované Slezské univerzitě v Opavě, příspěvkové organizaci se sídlem v Opavě, Na Rybníčku č. 626/1, IČO 47813059, zastoupené JUDr. Tomášem Hulvou, advokátem se sídlem v Opavě, nám. Republiky č. 2/1, o neplatnost výpovědi z pracovního poměru, vedené u Okresního soudu v Opavě pod sp. zn. 6 C 190/2009, o dovolání žalobce proti rozsudku Krajského soudu v Ostravě ze dne 12. ledna 2011, č. j. 16 Co 303/2011 - 140, takto:
 II. Žalobce je povinen zaplatit žalované na náhradě nákladů dovolacího řízení 6.413,- Kč do 3 dnů od právní moci tohoto rozsudku k rukám JUDr. Tomáše Hulvy, advokáta se sídlem v Opavě, nám. Republiky č. 2/1.
 Dopisem ze dne 29. 9. 2009 (doručeným žalobci téhož dne) žalovaná sdělila žalobci, že vypovídá pracovní smlouvu ze dne 2. 1. 2002 ve znění pozdějších změn a doplňků (dohoda o změně pracovní smlouvy ze dne 11. 6. 2002, dohoda o změně pracovní smlouvy ze dne 11. 11. 2008), a to ve smyslu § 52 písm. g) zákoníku práce pro soustavné, méně závažné porušování povinností vyplývajících z právních předpisů vztahujících se k vykonávané práci . Důvod k tomuto opatření spatřovala v tom, že, ač byl žalobce na možnost výpovědi pro soustavné porušování pracovních povinností písemně upozorněn dopisem ze dne 27. 5. 2009 ( z důvodu opakovaného nedostavování se do zaměstnání, resp. neomluvených absencí v pracovní době, kterých se v minulosti dopustil mimo jiné dne 6. 5. 2009 v době minimálně od 20.50 hodin do 21.30 hodin, dále dne 7. 5. 2009, a to minimálně v době od 20.25 hodin do 21.30 hodin ), nenastoupil do zaměstnání ve dnech 14. 9. 2009 - 18. 9. 2009, ač mu v tom nebránila žádná skutečnost, a aniž jakkoli svoji nepřítomnost v zaměstnání zaměstnavateli omluvil.
 Žalobce se domáhal, aby bylo určeno, že uvedená výpověď z pracovního poměru je neplatná. Žalobu odůvodnil zejména tím, že ve dnech 6. 5. 2009 a 7. 5. 2009 byl na pracovišti a k nedorozumění došlo pro rozlehlost objektu, který má na starosti. Ve dnech 14. 9. až 18. 9. 2009 skutečně nebyl v práci, v té době však čerpal předem projednanou dovolenou.
 Okresní soud v Opavě rozsudkem ze dne 16. 5. 2011, č. j. 6 C 190/2009-85, určil, že rozvázání pracovního poměru žalobce u žalované výpovědí danou žalovanou žalobci dne 29. 9. 2009 je neplatné, a rozhodl, že žalovaná je povinna zaplatit žalobci k rukám jeho zástupce na nákladech řízení 14.320,- Kč. Vycházeje z toho, že z dopisu ze dne 27. 5. 2009 a textu výpovědi vyplývá, že žalovaná žalobci vytýkala tato dvě porušení a nepřítomnost 6. a 7. 5. 2009 chápala jako jedno porušení a nepřítomnost v době od 14. do 18. 9. 2009 jako druhé porušení , dovodil, že podmínka platnosti výpovědi spočívající v tom, že zaměstnanec se musí dopustit nejméně tří méně závažných porušení pracovněprávních povinností, je-li mezi nimi přiměřená časová souvislost, není splněna, a že již z těchto důvodů by bylo možno žalobě vyhovět. Zabývaje se přesto nepřítomností žalobce v době od 14. do 18. 9. 2009 dovodil dále, že žalovaná sama zavedla takovou praxi, že za určení dovolené bylo lze považovat vymezení tohoto termínu dovolené svědkem J. R. v rozpisu docházky na pracoviště vyhotovovaném vždy s měsíčním předstihem na ten který měsíc, příp. bylo lze toto určení v praxi vyvozovat i z telefonicky vyjádřeného souhlasu svědka R. s určitou dovolenou zaměstnance , a že žalovaná žalobci dovolenou na období 14. až 18. 9. 2009 určila, což nalezlo svůj projev v rozpisu přítomnosti na měsíc září 2009 vyhotoveném v měsíci srpnu 2009 .
 K odvolání žalované Krajský soud v Ostravě rozsudkem ze dne 12. 1. 2011, č. j. 16 Co 303/2011 140, rozsudek soudu prvního stupně změnil tak, že žalobu zamítl, a rozhodl, že žalobce je povinen zaplatit žalované na náhradě nákladů řízení před soudy obou stupňů 26.411,- Kč, k rukám advokáta JUDr. Tomáše Hulvy. Souhlasil se soudem prvního stupně, že ve dnech 6. 5. 2009 a 7. 5. 2009 žalobce porušil základní povinnost zaměstnance vyplývající z pracovního poměru upravenou v § 38 odst. 1 písm. b) zákoníku práce, tj. povinnost konat podle pokynů zaměstnavatele osobně práce podle pracovní smlouvy v rozvržené týdenní pracovní době, resp. povinnost upravenou v § 301 písm. b) zákoníku práce využívat pracovní dobu k vykonávání svěřených prací; na rozdíl od soudu prvního stupně měl však za to, že se jedná o dvě porušení povinností vyplývajících z právních předpisů vztahujících se k žalobcem vykonávané práci. Po zopakování v řízení již provedených důkazů uzavřel, že zaměstnanci zařazení na technicko-provozním úseku byli povinni požádat předem o určení čerpání dovolené v určitém konkrétním termínu písemně, a to formou tzv. žádanky o dovolenou s tím, že byli povinni vyčkat rozhodnutí (souhlasu) svědka J. R., že uvedený postup se vztahoval i na předem plánovanou dobu čerpání dovolené, která byla uvedena v rozvrhu (plánu) čerpání dovolené, resp. následně v měsíčním rozvrhu pracovních směn, a že žalobce sice po ukončení dočasné pracovní neschopnosti dne 11. 9. 2009 písemně požádal o určení čerpání dovolené v plánovaném termínu od 14. 9. 2009 do 18. 9. 2009, ovšem minimálně nevyčkal rozhodnutí (souhlasu) příslušného nadřízeného zaměstnance (svědka J. R.) a bez jeho schválení nekonal v uvedených dnech práci, resp. nastoupil na tuto plánovanou dovolenou, přestože byl prostřednictvím své tehdejší přítelkyně (svědkyně I. Ž.) uvědomen o tom, že příslušný nadřízený zaměstnanec udělení souhlasu s čerpáním dovolené odmítl, čímž se dopustil porušení povinnosti upravené v § 38 odst. 1 písm. b) a § 301 písm. b) zákoníku práce. Vycházel přitom z výpovědí svědků J. R., J. S. a J. K., které jsou v tomto směru ve shodě, vzájemně se doplňují, logickým způsobem na sebe navazují a korespondují i s ostatními provedenými důkazy ; proto neshledal žádný důvod k pochybnostem o věrohodnosti výpovědí těchto svědků. Naproti tomu výpověď svědkyně I. Ž., která tvrdila, že svědek J. R. jí nenechal pro žalobce žádný vzkaz, tj. nesdělil jí, zda s čerpáním dovolené žalobcem souhlasí či nikoliv, stojí zcela osamocena a odvolacímu soudu se jeví jako nelogická a nepravděpodobná a tudíž nevěrohodná. Svědeckou výpověď J. R. odvolací soud považoval za věrohodnou, neboť zcela koresponduje s výpověďmi ostatních svědků, a to zejména J. S., J. K., J. S. a O. Č. Jiné skutkové zjištění podle jeho názoru nelze učinit ani z výpovědi svědkyně Z. K., která sice uvedla, že při čerpání dovolené se řídila měsíčním rozvrhem pracovních směn, ve kterém bylo uvedeno, zda svědek R. čerpání dovolené v konkrétním termínu schválil či nikoliv, na druhou stranu ovšem potvrdila - ve shodě s výpověďmi ostatních svědků - že před nástupem na předem plánovanou dovolenou vypisovala žádanku o dovolenou, kterou poslala svědku J. R., a v případě, že se jí tento svědek neozval , vycházela z toho, že s čerpáním dovolené souhlasí, tj. na rozdíl od ostatních svědků si pouze sama neověřovala, zda svědek J. R. žádanku o dovolenou podepsal či nikoliv. Obdobný postup u čerpání dovolené popsala ve shodě s výpovědí svědka J. R. i svědkyně I. Ž., a to u zaměstnanců zařazených na ekonomickém úseku. Při hodnocení věrohodnosti výpovědi svědka J. R. odvolací soud přihlédl i k tomu, že svědek u žalované nepracuje již cca dva roky, jedná se tedy o nestrannou osobu, která již nemá žádný vztah ani k jednomu z účastníků.
 V dovolání proti rozsudku odvolacího soudu žalobce namítá, že mezi porušením pracovní kázně dne 6. 5. 2009 a dne 7. 5. 2009 a mezi údajným porušením pracovní kázně dne 14. 9. 2009 až 18. 9. 2009 pokračujícím jednáním jako jediným skutkem chybí přiměřená časová souvislost. Mezi skutkem dne 7. 5. 2009 a skutkem trvajícím ode dne 14. 9. 2009 do dne 18. 9. 2009 totiž uplynula doba delší než čtyři měsíce. Žalobce má za to, že takováto délka doby mezi jednotlivými porušeními pracovní kázně vylučuje přiměřenou časovou souvislost, byť byl žalobce v této době necelý jeden měsíc v pracovní neschopnosti. Podle jeho názoru nemají oporu v provedeném dokazování ani závěry odvolacího soudu, že žalobce byl prostřednictvím své tehdejší přítelkyně (svědkyně I. Ž.) uvědomen o tom, že příslušný nadřízený zaměstnanec udělení souhlasu s čerpáním dovolené odmítl, a že výpověď svědkyně Z. K., která vypovídala o způsobu čerpání dovolené jinak, než svědek K., byla osamocena. Domnívá se dále, že řízení trpí vadou, neboť o svém právu vyjádřit se k osobám soudců ve smyslu ustanovení § 15a o. s. ř. nebyl odvolacím soudem poučen. Navrhl, aby dovolací soud rozsudek odvolacího soudu zrušil, a aby mu věc vrátil k dalšímu řízení.
 Žalovaná navrhla, aby bylo dovolání odmítnuto, neboť rozhodnutí odvolacího soudu, včetně jeho odůvodnění, považuje za správné.
 Nejvyšší soud České republiky jako soud dovolací (§ 10a občanského soudního řádu) projednal dovolání žalobce podle zákona č. 99/1963 Sb., občanský soudní řád ve znění do 31. 12. 2012 (dále jen o. s. ř. ), neboť dovoláním je napaden rozsudek odvolacího soudu, který byl vydán přede dnem 1. 1. 2013 (srov. Čl. II bod 7. zákona č. 404/2012 Sb., kterým se mění zákon č. 99/1963 Sb., ve znění pozdějších předpisů a další související zákony). Po zjištění, že dovolání proti pravomocnému rozsudku odvolacího soudu bylo podáno oprávněnou osobou (účastníkem řízení) ve lhůtě uvedené v ustanovení § 240 odst. 1 o. s. ř. a že jde o rozsudek, proti jehož dovoláním napadenému výroku o věci samé je podle ustanovení § 237 odst. 1 písm. a) o. s. ř. dovolání přípustné, přezkoumal napadený rozsudek ve smyslu ustanovení § 242 o. s. ř. bez nařízení jednání (§ 243a odst. 1 věta první o. s. ř.) a dospěl k závěru, že dovolání není opodstatněné.
 Projednávanou věc je třeba i v současné době posuzovat - vzhledem k tomu, že žalobce se domáhá určení neplatnosti výpovědi z pracovního poměru, která mu byla doručena dne 29. 9. 2009 - podle zákona č. 262/2006 Sb., zákoníku práce, ve znění účinném do 31. 10. 2009, tj. do dne než nabyl účinnosti zákon č. 286/2009 Sb., kterým se mění zákon č. 120/2001 Sb., o soudních exekutorech a exekuční činnosti (exekuční řád) a o změně dalších zákonů, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 119/2001 Sb., kterým se stanoví pravidla pro případy souběžně probíhajících výkonů rozhodnutí, zákon č. 262/2006 Sb., zákoník práce, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 99/1963 Sb., občanský soudní řád, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 265/1992 Sb., o zápisech vlastnických a jiných věcných práv k nemovitostem, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 7/2002 Sb., o řízení ve věcech soudců a státních zástupců, ve znění pozdějších předpisů, a zákon č. 283/1993 Sb., o státním zastupitelství, ve znění pozdějších předpisů dále též jen zák. práce .
 Žalovaná v dopise ze dne 29. 9. 2009 spatřuje důvod k výpovědi z pracovního poměru též v tom, že žalobce porušil povinnosti vyplývající z právních předpisů vztahujících se k jím vykonávané práci tím, že nenastoupil do zaměstnání ve dnech 14. 9.2009 - 18. 9. 2009, ač mu v tom nebránila žádná skutečnost a aniž jakkoli svoji nepřítomnost v zaměstnání zaměstnavateli omluvil. Žalobce se bránil tvrzením, že v uvedených dnech čerpal dovolenou. Odvolací soud ve vztahu k tomuto skutku uzavřel, že žalobce sice po ukončení dočasné pracovní neschopnosti dne 11. 9. 2009 písemně požádal o určení čerpání dovolené v plánovaném termínu od 14. 9. 2009 do 18. 9. 2009, ovšem minimálně nevyčkal rozhodnutí (souhlasu) příslušného nadřízeného zaměstnance (svědka J. R.) a bez jeho schválení nekonal v uvedených dnech práci, resp. nastoupil na tuto plánovanou dovolenou.
 Dovolatel s uvedeným závěrem odvolacího soudu nesouhlasí a namítá, že žalobce ve dnech 14. 9. až 18. 9. 2009 čerpal předem projednanou dovolenou.
 Skutkové zjištění o tom, že žalobce sice po ukončení dočasné pracovní neschopnosti dne 11. 9. 2009 písemně požádal o určení čerpání dovolené v plánovaném termínu od 14. 9. 2009 do 18. 9. 2009, ovšem minimálně nevyčkal rozhodnutí (souhlasu) příslušného nadřízeného zaměstnance (svědka J. R.) a bez jeho schválení nekonal v uvedených dnech práci, resp. nastoupil na tuto plánovanou dovolenou, že tento postup byl v rozporu s tím, že zaměstnanci zařazení na technicko-provozním úseku byli povinni požádat předem o určení čerpání dovolené v určitém konkrétním termínu písemně, a to formou tzv. žádanky o dovolenou, že byli povinni vyčkat rozhodnutí (souhlasu) svědka J. R. a že uvedený postup se vztahoval i na předem plánovanou dobu čerpání dovolené, která byla uvedena v rozvrhu (plánu) čerpání dovolené, resp. následně v měsíčním rozvrhu pracovních směn, učinil odvolací soud jak vyplývá z odůvodnění napadeného rozsudku z výsledků dokazování, zejména z výpovědi svědků J. R., J. S., J. K., J. S., O. Č., Z. K. a I. Ž., které zhodnotil způsobem vyplývajícím z ustanovení § 132 o. s. ř. Vysvětlil, proč výpověď svědka J. R. považuje za věrohodnou ( zcela koresponduje s výpověďmi ostatních svědků, a to zejména J. S., J. K., J. S. a O. Č. , jiné skutkové zjištění nelze učinit ani z výpovědi svědkyně Z. K., která sice uvedla, že při čerpání dovolené se řídila měsíčním rozvrhem pracovních směn, ve kterém bylo uvedeno, zda svědek R. čerpání dovolené v konkrétním termínu schválil či nikoliv, na druhou stranu ovšem potvrdila - ve shodě s výpověďmi ostatních svědků - že před nástupem na předem plánovanou dovolenou vypisovala žádanku o dovolenou, kterou poslala svědku R., a v případě, že se jí tento svědek neozval, vycházela z toho, že s čerpáním dovolené souhlasí, tj. na rozdíl od ostatních svědků si pouze sama neověřovala, zda svědek R. žádanku o dovolenou podepsal či nikoliv , obdobný postup u čerpání dovolené popsala ve shodě s výpovědí svědka J. R. i svědkyně I. Ž., a to u zaměstnanců zařazených na ekonomickém úseku , přihlédl i k tomu, že svědek u žalované nepracuje již cca dva roky, jedná se tedy o nestrannou osobu, která již nemá žádný vztah ani k jednomu z účastníků ). Naproti tomu výpověď svědkyně I. Ž., která tvrdila, že svědek R. jí nenechal pro žalobce žádný vzkaz, tj. nesdělil jí, zda s čerpáním dovolené žalobcem souhlasí či nikoliv, stojí zcela osamocena a odvolacímu soudu se jeví jako nelogická a nepravděpodobná a tudíž nevěrohodná.
 Z odůvodnění napadeného rozsudku a z obsahu spisu je zřejmé, že odvolací soud pro uvedená zjištění vzal v úvahu jen skutečnosti, které vyplynuly z provedených důkazů a přednesů účastníků, že žádné skutečnosti, které v tomto směru byly provedenými důkazy prokázány nebo vyšly za řízení najevo, a které byly současně významné pro věc, nepominul a že v jeho hodnocení důkazů a poznatků, které vyplynuly z přednesů účastníků, není z hlediska závažnosti (důležitosti), zákonnosti, pravdivosti, event. věrohodnosti logický rozpor, popřípadě že by hodnocení důkazů odporovalo ustanovením § 133 až § 135 o. s. ř. Dovozuje-li žalobce v dovolání jiné závěry než odvolací soud, polemizuje s hodnocením důkazů, které samo o sobě jak výše uvedeno nemůže být dovolacím důvodem.
 Jak správně uvedl v dovoláním napadeném rozsudku odvolací soud, o soustavné méně závažné porušování povinnosti vyplývající z právních předpisů vztahujících se k vykonávané práci se jedná tehdy, dopustil-li se zaměstnanec nejméně tří porušení takových povinností, která nedosahují intenzity zvlášť hrubého nebo závažného porušení pracovních povinností, mezi nimiž je přiměřená časová souvislost. O soustavné porušování pracovní kázně z hlediska přiměřené časové souvislosti jde tehdy, navazuje-li jedno porušení pracovní povinnosti na druhé (další) tak (v takovém časovém intervalu), že lze hovořit o sledu jednotlivých na sebe navazujících porušení pracovní povinnosti (srov. závěry vyjádřené v rozsudku býv. Nejvyššího soudu ČR ze dne 28. 4. 1992, sp. zn. 6 Cdo 1/92, uveřejněném pod č. 52 ve Sbírce soudních rozhodnutí a stanovisek, roč. 1994, nebo v rozsudku Nejvyššího soudu ze dne 16. 4. 2009, sp. zn. 21 Cdo 441/2008, který byl uveřejněn pod č. 151 v časopise Soudní judikatura, roč. 2009).
 Proto lze souhlasit i se závěrem odvolacího soudu (oproti názoru dovolatele), že, dopustil-li se žalobce porušení pracovních povinností ve dnech 6. 5. 2009 a 7. 5. 2009, dopisem ze dne 27. 5. 2009 byl upozorněn na možnost výpovědi, ve dnech 14. 8. 2009 až 11. 9. 2009 byl v pracovní neschopnosti a ve dnech 14. 9. 2009 až 18. 9. 2009 se dopustil dalšího porušení pracovních povinností, je odůvodněn závěr, že lze hovořit o sledu jednotlivých na sebe navazujících porušení pracovní povinnosti, tedy o soustavné porušování povinností vyplývajících z právních předpisů vztahujících se k žalobcem vykonávané práci ve smyslu ustanovení § 52 písm. g) věty za středníkem zák. práce.
 Obstát nemůže ani námitka dovolatele, že řízení trpí vadou, neboť o svém právu vyjádřit se k osobám soudců ve smyslu ustanovení § 15a o. s. ř. nebyl odvolacím soudem poučen; netvrdí ale (a ani ze spisu nevyplývá), že by ve věci rozhodoval vyloučený soudce. Nedostatek poučení podle ustanovení § 15a odst. 1 o. s. ř. však nepředstavuje vadu, která by mohla mít za následek nesprávné rozhodnutí ve věci (srov. rozsudek Nejvyššího soudu ze dne 17. 5. 2005, sp. zn. 21 Cdo 2520/2004, uveřejněný v časopise Soudní judikatura pod č. 121, ročník 2005).
 Z uvedeného vyplývá, že napadený měnící rozsudek odvolacího soudu o věci samé je z hlediska uplatněných dovolacích důvodů správný. Protože nebylo zjištěno, že by rozsudek odvolacího soudu byl postižen vadou uvedenou v ustanovení § 229 odst. 1, § 229 odst. 2 písm. a) a b) a § 229 odst. 3 o. s. ř. nebo jinou vadou, která mohla mít za následek nesprávné rozhodnutí ve věci, Nejvyšší soud České republiky dovolání podle ustanovení § 243b odst. 2, části věty před středníkem o. s. ř. zamítl.
 V dovolacím řízení vznikly žalované v souvislosti se zastoupením advokátem náklady, které spočívají v paušální odměně ve výši 5.000,- Kč [srov. § 8, § 10 odst. 3 a § 18 odst. 1 vyhlášky č. 484/2000 Sb. ve znění vyhlášek č. 49/2001 Sb., č. 110/2004 Sb., č. 617/2004 Sb., č. 277/2006 Sb. a č. 64/2012 Sb.] a v paušální částce náhrady výdajů za jeden úkon právní služby ve výši 300,- Kč (srov. § 13 odst. 3 vyhlášky č. 177/1996 Sb. ve znění vyhlášek č. 235/1997 Sb., č. 484/2000 Sb., č. 68/2003 Sb., č. 618/2004 Sb., č. 276/2006 Sb. a č. 399/2010 Sb.), celkem ve výši 5.300,- Kč. Vzhledem k tomu, že zástupce žalovaného, advokát JUDr. Tomáš Hulva, osvědčil, že je plátcem daně z přidané hodnoty, náleží k nákladům řízení, které žalované za dovolacího řízení vznikly, vedle odměny za zastupování advokátem a paušální částky náhrad výdajů rovněž náhrada za daň z přidané hodnoty z této odměny a náhrad (srov. § 137 odst. 1 a 3 a § 151 odst. 2 větu druhou o. s. ř.) ve výši 1.113,- Kč. Protože dovolání žalobce bylo zamítnuto, dovolací soud mu podle ustanovení § 243b odst. 5 věty první, § 224 odst. 1 a § 142 odst. 1 o. s. ř. uložil, aby žalované náklady v celkové výši 6.413,- Kč nahradil. Žalobce je povinen přiznanou náhradu nákladů řízení zaplatit k rukám advokáta, který žalovanou v tomto řízení zastupoval (§ 149 odst. 1 o. s. ř.), do 3 dnů od právní moci rozsudku (§ 160 odst. 1 o. s. ř.).


type: caselaw

text:
 23.10.2017
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 357/4
 2017. augusztus 9-én benyújtott kereset – Cseh Köztársaság kontra Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa
 (C-482/17. sz. ügy)
 (2017/C 357/06)
 Az eljárás nyelve: cseh
 Felek
 Felperes: Cseh Köztársaság (képviselők: M. Smolek, O. Serdula és J. Vláčil, meghatalmazotti minőségben)
 Alperesek: Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa
 Kereseti kérelmek
 A felperes azt kéri, hogy a Bíróság:
 —
 semmisítse meg a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló 91/477/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2017. május 17-i (EU) 2017/853 európai parlamenti és tanácsi irányelvet, (1)
 —
 az Európai Parlamentet és a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére.
 Másodlagosan a felperes azt kéri, hogy a Bíróság:
 —
 semmisítse meg a megtámadott irányelv 1. cikkének 6. pontját azon részében, amely az 91/477/EGK irányelvbe (2) beilleszti az 5. cikk (3) bekezdését és a 6. cikk (6) bekezdésének második albekezdését;
 —
 semmisítse meg a megtámadott irányelv 1. cikkének 7. pontját azon részében, amely az a 91/477/EGK irányelvbe beilleszti a 7. cikk (4a) bekezdését;
 —
 semmisítse meg a megtámadott irányelv 1. cikkének 19. pontját azon részében, amely:
 —
 a 91/477/EGK irányelv I. melléklete II. részének A. pontjába beilleszti a 6., 7. és 8. pontot;
 —
 a 91/477/EGK irányelv I. melléklete II. részének B. pontját módosítja;
 —
 a 91/477/EGK irányelv I. melléklete II. részének c. pontjába beilleszti a 6. pontot;
 —
 a 91/477/EGK irányelv I. mellékletének III. részét módosítja;
 —
 az Európai Parlamentet és a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére.
 Jogalapok és fontosabb érvek
 Az első jogalap a hatáskör-átruházás elvének megsértésére alapít. A megtámadott irányelvet az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 114. cikke alapján fogadták el, jóllehet ezen irányelv célja nem a belső piac előtti akadályok felszámolása, hanem kizárólag a bűn- és terrorcselekmények megelőzése. Az uniós jogalkotó azonban nem rendelkezik hatáskörrel arra, hogy ezen a téren harmonizációs intézkedéseket fogadjon el.
 A második jogalap az arányosság elvének megsértésére alapít. Az uniós jogalkotó nem foglalkozott az elfogadott intézkedések arányosságának kérdésével, és szándékosan nem szerzett be elegendő információt (például hatásvizsgálat útján) ahhoz, hogy körültekintően megállapíthassa az ezen elvnek való megfelelést. Ezen értékelés elmulasztásából következően az uniós jogalkotó nyilvánvalóan aránytalan intézkedéseket fogadott el, amennyiben betiltott bizonyos félautomata tűzfegyvereket, amelyeket azonban az Európai Unióban nem használnak terrorcselekmények elkövetésére, illetve amennyiben szigorította a bizonyos minimálisan veszélyes tűzfegyverekre (antik fegyverek utánzatai vagy véglegesen hatástalanított tűzfegyverek) vonatkozó szabályozást, végezetül pedig korlátozta bizonyos tölténytárak tartását.
 A harmadik jogalap a jogbiztonság elvének megsértésére alapít. A tiltott tűzfegyverek újonnan meghatározott kategóriái (az A. kategória 7. és 8. pontja), illetve a megengedettnél nagyobb befogadóképességű tölténytárak tartását szabályozó rendelkezések a jogbiztonság szempontjából nem világosak, éppen ezért nem teszik lehetővé azt, hogy az érintett személyek egyértelműen átláthassák jogaikat és kötelezettségeiket. A 91/477/EGK irányelv a megtámadott irányelv által módosított 7. cikkének (4a) bekezdése (a szerzett jogokra vonatkozó záradék) valójában arra kényszeríti a tagállamokat, hogy visszaható hatályú nemzeti jogszabályokat fogadjanak el.
 A negyedik jogalap a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének megsértésére alapít. A 91/477/EGK irányelv a megtámadott irányelv által módosított 6. cikke (6) bekezdésének második albekezdésében megfogalmazott kivétel csakugyan egy látszólag semleges intézkedés benyomását kelti, valójában azonban az alkalmazásának feltételeit úgy határozták meg, hogy e feltételeknek a kötelező sorkatonai szolgálat teljesítését követően átadott tűzfegyverek vonatkozásában csakis a svájci rendszer felel meg, ezzel összefüggésben tehát e kivétel, a megtámadott irányelv céljaira figyelemmel objektíve nem indokolt.
 (1) HL 2017. L 137, 22. o.
 (2) HL 1991. L 256, 51. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 11. kötet, 3. o.; helyesbítés: HL 2009. L 14., 12. o.


text:
 Anunţ juridic important
 |
 22005A0322(02)
 Official Journal L 076 , 22/03/2005 P. 0004 - 0015
 20040701Protocolde stabilire, pentru perioada cuprinsă între 1 iulie 2004 și 30 iunie 2007, a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute de Acordul între Comunitatea Economică Europeană și Republica Coasta de Fildeș cu privire la pescuitul în largul Coastei de FildeșArticolul 1(1) De la 1 iulie 2004 și pentru o perioadă de trei ani, posibilitățile de pescuit în temeiul articolului 2 din acord sunt următoarele:(a) traulere frigorifice pentru speciile demersale de pește, care pescuiesc crustacee de apă adâncă, cefalopode și pește demersal; o medie anuală de 1300 GT [1] (tone brut) pe lună;(b) toniere cu platformă și paragate: 3 nave;(c) pescadoare cu paragate de suprafață: 11 nave;(d) toniere cu plasă pungă: 34 nave.(2) În temeiul articolului 4 alineatul (1) din acord, navele care arborează pavilionul unui stat membru al Comunității Europene pot să practice activități de pescuit în zona de pescuit a Coastei de Fildeș doar în cazul în care dețin o licență de pescuit emisă în cadrul prezentului protocol în conformitate cu dispozițiile descrise în anexă.Articolul 2Posibilitățile de pescuit menționate la articolul 1 pot fi majorate de comun acord la cererea Comunității, cu condiția să nu compromită exploatarea rațională a resurselor Coastei de Fildeș.În acest caz, contribuția financiară menționată la articolul 3 alineatul (1) se majorează proporțional și pro rata temporis.Articolul 3(1) Contribuția financiară pentru posibilitățile de pescuit stabilite la articolul 1 și ajutorul pentru politica sectorială în domeniul pescuitului stabilită la articolul 4 se fixează la 1065000 EUR pe an.(2) Contribuția financiară pentru pescuitul de ton acoperă o captură de 9000 tone pe an în apele Coastei de Fildeș. În cazul în care cantitatea de ton capturată de navele comunitare în zona de pescuit a Coastei de Fildeș depășește cantitatea menționată, suma menționată anterior se majorează proporțional. Cu toate acestea, cuantumul total al contribuției financiare plătite de către Comunitate nu depășește dublul sumei indicate la alineatul (1).(3) Contribuția financiară anuală este plătibilă până la 31 decembrie în fiecare an al protocolului. Guvernul Coastei de Fildeș dispune integral în privința modului de utilizare a contribuției financiare respective, în conformitate cu dispozițiile de la articolul 4.Articolul 4(1) Cele două părți convin asupra obiectivelor ce urmează să fie realizate în ceea ce privește gestionarea durabilă a resurselor de pește ale Coastei de Fildeș. Contribuția financiară prevăzută la articolul 3 alineatul (1) este destinată măsurilor financiare având ca scop realizarea obiectivelor respective, prevăzute în programul sectorial multianual al Guvernului Coastei de Fildeș, cu titlu indicativ și în conformitate cu defalcarea de mai jos:(a) programe științifice, inclusiv o campanie științifică de pescuit cu traule realizată de o navă oceanografică și destinată promovării perfecționării cunoștințelor în domeniul pescuitului și al resurselor biologice în zona de pescuit a Coastei de Fildeș: 200000 EUR;(b) ajutor pentru monitorizarea, inspectarea și supravegherea pescuitului, inclusiv introducerea unui sistem de monitorizare a navelor (VMS) prin satelit înainte de sfârșitul celui de al doilea an de valabilitate a protocolului: 280000 EUR;(c) perfecționarea datelor statistice în domeniul pescuitului: 100000 EUR;(d) ajutor pentru Ministerul producției animale și resurselor de pescuit din Coasta de Fildeș ("ministerul") în elaborarea politicilor și strategiilor în domeniul pescuitului: 485000 EUR.(2) În primul an de valabilitate a prezentului protocol, ministerul decide cu privire la măsurile definite la articolul 4 alineatul (1), precum și la sumele anuale alocate acestora, în conformitate cu programul sectorial multianual. Acest program, care este prezentat Delegației Comisiei Europene în Coasta de Fildeș până la 1 octombrie 2004, trebuie să fie aprobat de comisia mixtă prevăzută la articolul 10 din acord.Începând cu al doilea an de valabilitate a protocolului, ministerul urmează să prezinte până la 1 octombrie 2005 și 1 octombrie 2006 Delegației Comisiei Europene în Coasta de Fildeș un raport detaliat privind punerea în aplicare a programului și rezultatele obținute.Modificarea măsurilor prevăzute la articolul 4 alineatul (1) sau a sumelor aferente se poate decide de comun acord între cele două părți.În urma aprobării programului sectorial multianual pentru primul an de valabilitate a protocolului și a raportului de punere în aplicare pentru următorii doi ani de către comisia mixtă, sumele anuale se plătesc până la data de 31 decembrie a fiecărui an într-un cont bancar comunicat de minister și aprobat de Comisia Europeană.Comisia mixtă se reunește în termen de patru luni după data aniversară a protocolului, adică până la data de 1 noiembrie a fiecărui an de valabilitate a protocolului.Comisia Europeană poate solicita ministerului toate informațiile suplimentare pe care le consideră necesare.Articolul 5În cazul în care Comunitatea nu reușește să facă plățile prevăzute la articolele 3 și 4, obligațiile Coastei de Fildeș ce rezultă din acordul în domeniul pescuitului se pot suspenda.Articolul 6În cazul în care circumstanțe grave, care nu sunt generate de fenomene naturale, împiedică practicarea activităților de pescuit în zona de pescuit a Coastei de Fildeș, Comunitatea Europeană poate să suspende plata contribuției financiare în urma unor consultări prealabile între cele două părți.Plata contribuției financiare se reia de îndată ce situația revine la normal și în urma consultărilor între cele două părți, care să confirme posibilitatea revenirii la normal a activităților de pescuit.Valabilitatea licențelor acordate navelor comunitare în temeiul articolului 4 din acord se prelungește cu o perioadă egală cu cea în care activitățile de pescuit au fost suspendate.Articolul 7Anexa la Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Republica Coasta de Fildeș privind pescuitul în largul Coastei de Fildeș se înlocuiește cu anexa la prezentul protocol.Articolul 8Comisia Europeană și autoritățile Coastei de Fildeș adoptă toate măsurile necesare pentru evaluarea situației resurselor de pescuit.În acest sens, se instituie un comitet științific mixt. Acest comitet se reunește în mod regulat, cel puțin o dată pe an, și este constituit din oameni de știință selectați de comun acord de cele două părți.Pe baza concluziilor comitetului științific și în lumina celui mai competent aviz științific, cele două părți se consultă în cadrul comisiei mixte prevăzute la articolul 10 din acord în vederea adaptării, de comun acord, a posibilităților și condițiilor de pescuit, după caz.Articolul 9Declarația OIM privind principiile și drepturile fundamentale la muncă se aplică de drept marinarilor îmbarcați pe navele Comunității Europene. Aceasta se referă, în special, la libertatea de asociere și de recunoaștere efectivă a dreptului la negociere colectivă, precum și la eliminarea discriminării cu privire la încadrarea în muncă și profesie.Contractele de muncă ale marinarilor locali, o copie a cărora se remite semnatarilor, se încheie între reprezentantul (reprezentanții) armatorilor și marinari și/sau sindicatele sau reprezentanții acestora din urmă, cu consultarea autorităților locale competente. Aceste contracte garantează marinarilor regimul de securitate socială specific acestora, inclusiv asigurarea de viață, asigurarea de sănătate și asigurarea contra accidentelor. Condițiile de salarizare oferite marinarilor/pescarilor locali nu sunt inferioare celor aplicate echipajelor din statul semnatar al acordului în domeniul pescuitului și în nici un caz inferioare normelor OIM.În cazul în care angajatorul este o societate locală, contractul de muncă precizează numele armatorului și statul de pavilion.În plus, armatorii garantează marinarilor locali recrutați condiții de viață și de muncă similare cu cele de care beneficiază marinarii din Comunitatea Europeană.Articolul 10Prezentul protocol intră în vigoare la data semnării.Se aplică de la 1 iulie 2004.[1] Astfel cum este definită de Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 (JO L 358, 31.12.2002, p. 59).--------------------------------------------------20040701ANEXĂCONDIȚIILE PENTRU PRACTICAREA ACTIVITĂȚILOR DE PESCUIT DE CĂTRE NAVELE COMUNITARE ÎN ZONA DE PESCUIT A COASTEI DE FILDEȘA. Formalități privind cererile de licență și emiterea licențelorAutoritățile comunitare competente prezintă Ministerului producției animale și resurselor de pescuit din Coasta de Fildeș ("ministerul"), prin intermediul Delegației Comisiei Europene în Coasta de Fildeș, o cerere pentru fiecare navă care dorește să practice activități de pescuit în temeiul acordului.Cererile se întocmesc pe formularul prevăzut în acest scop de către Coasta de Fildeș, al cărui model este anexat (apendicele 1).Fiecare cerere de licență este însoțită de dovada plății taxei pentru perioada de valabilitate a licenței.Taxa include toate taxele naționale și locale, cu excepția taxelor portuare și a taxelor pentru prestarea de servicii.Înainte de intrarea în vigoare a acordului, ministerul comunică informațiile referitoare la conturile bancare ce urmează să fie utilizate pentru plata taxelor.Licențele se emit pentru o anumită navă și nu sunt transferabile.Cu toate acestea, în caz de forță majoră și la cererea Comisiei Europene, o licență pentru o navă se înlocuiește cu o nouă licență pentru o altă navă cu caracteristici similare cu cele ale primei nave. Armatorul primei nave remite licența anulată ministerului prin intermediul Delegației Comisiei Europene în Coasta de Fildeș.Pe noua licență se indică:- data emiterii;- faptul că licența respectivă anulează și înlocuiește licența pentru nava precedentă.Nici una dintre taxele prevăzute la articolul 4 alineatul (2) din acord nu se datorează pentru o perioadă de valabilitate expirată.1. Ministerul transmite Delegației Comisiei Europene în Coasta de Fildeș licențele în termen de 30 de zile de la primirea cererii.2. Originalul licenței trebuie să se păstreze permanent la bord și să se prezinte în orice moment la cererea autorităților competente din Coasta de Fildeș.Cu toate acestea, pentru tonierele cu platformă și paragate, tonierele cu plasă pungă și pescadoarele cu paragate de suprafață, la primirea notificării de plată în avans adresată de Comisia Europeană, ministerul efectuează înscrierea navei respective pe lista navelor autorizate să practice activități de pescuit, pe care o transmite autorităților de control din Coasta de Fildeș. Până la primirea originalului licenței, se poate emite prin fax o copie a licenței întocmite, care să se păstreze la bordul navei.3. Traulerele autorizate în conformitate cu dispozițiile de la articolul 2 din acord trebuie să notifice ministerului toate modificările aduse caracteristicilor navei care figurau în licență în momentul emiterii și care sunt enumerate în apendicele 1.4. Pentru orice creștere a tonajului brut (TB) al unui trauler este necesară o nouă cerere de licență.B. Dispoziții aplicabile tonierelor cu platformă și paragate, tonierelor cu plasă pungă și pescadoarelor cu paragate de suprafață1. Licențele sunt valabile timp de un an. Licențele se pot reînnoi.2. Taxa este fixată la 25 EUR per tona de pește capturat în zona economică exclusivă (ZEE) a Coastei de Fildeș.3. Licențele se emit după plata în avans a unei sume forfetare de 375 EUR pe an pentru fiecare tonier cu platformă și paragate, 2750 EUR pe an pentru fiecare tonier cu plasă pungă și 1000 EUR pentru fiecare pescador cu paragate de suprafață.4. La sfârșitul fiecărui an calendaristic, Comisia Europeană elaborează declarația finală privind taxele datorate pentru respectivul an de pescuit, pe baza declarațiilor privind capturile elaborate de fiecare armator și confirmate de institutele științifice responsabile pentru verificarea datelor privind capturile, precum Institut de Recherche pour le Développement (IRD), Instituto Español de Oceanografia (IEO) și Instituto Português de Investigação Marítima (IPIMAR), pe de o parte, și Centre de Recherches Océanologiques de Côte d'Ivoire, pe de altă parte. Declarația se transmite simultan autorităților în domeniul pescuitului din Coasta de Fildeș și armatorilor. Eventualele plăți suplimentare se efectuează către autoritățile în domeniul pescuitului din Coasta de Fildeș de către armatori, în termen de 30 de zile de la notificarea declarației finale.Cu toate acestea, în cazul în care suma din declarația finală este mai mică decât avansul menționat anterior, diferența de sumă rezultată nu se rambursează armatorului.5. O parte din taxele plătite în contextul prezentului articol sunt destinate susținerii dezvoltării sectorului pescuitului.Autoritățile din Coasta de Fildeș comunică înainte de intrarea în vigoare a acordului toate detaliile referitoare la contul bancar ce urmează să fie utilizat pentru plata taxelor.C. Dispoziții aplicabile traulerelor frigorifice1. În cazul traulerelor frigorifice, licențele sunt valabile trei, șase sau douăsprezece luni. Acestea pot fi reînnoite.2. Taxa anuală este fixată la 100 EUR per GT per navă.Taxele pentru licențe pentru termene mai scurte de un an se plătesc pro rata. Taxele pentru licențele semestriale și trimestriale se majorează cu 3 % și respectiv 5 %.D. Declarațiile de captură1. Navele autorizate pentru activități de pescuit în zona de pescuit a Coastei de Fildeș în cadrul prezentului acord transmit autorităților din domeniul pescuitului declarațiile privind capturile lor, iar Delegației Comisie Europene în coasta de Fildeș câte o copie a acestora, după cum urmează:(a) traulerele își declară capturile pe un formular al cărui model este prezentat în apendicele 2. Declarațiile respective sunt lunare și trebuie să se comunice cel puțin o dată pe trimestru;(b) pentru pescadoarele tonierele cu platformă și paragate, tonierele cu plasă pungă și pescadoarele cu paragate de suprafață se ține un jurnal de pescuit, în conformitate cu modelul din apendicele 3, în cazul pescadoarelor cu paragate de suprafață, și cu cel din apendicele 4, în cazul tonierelor cu plasă pungă și al tonierelor cu platformă și paragate, pentru fiecare perioadă de pescuit petrecută în zona de pescuit a Coastei de Fildeș. Formularul respectiv se completează chiar în absența capturilor.Formularul fie se preia în port de către serviciile competente ale Centre de Recherches Océanologiques de Côte d'Ivoire, fie se transmite acelorași servicii în termen de 45 de zile de la încheierea călătoriei în zona de pescuit a Coastei de Fildeș.Copiile acestor documente se trimit ministerului și institutelor științifice menționate la secțiunea B punctul 4.Formularele trebuie să se completeze lizibil și să fie semnate de căpitanul navei. În plus, pentru perioadele în care navele nu sunt în apele Coastei de Fildeș, căpitanul trebuie să completeze "În afara ZEE a Coastei de Fildeș" în jurnalul de pescuit menționat anterior.(2) În cazul nerespectării dispozițiilor menționate, autoritățile din Coasta de Fildeș își rezervă dreptul de a suspenda licența navei contraveniente până la îndeplinirea formalităților necesare. În acest caz, Delegația Comisiei Europene în Coasta de Fildeș este informată fără întârziere.E. Debarcarea capturilorTonierele și pescadoarele cu paragate de suprafață care debarcă captura într-un port al Coastei de Fildeș, ori de câte ori este posibil, pun capturile lor auxiliare la dispoziția operatorilor economici din Coasta de Fildeș, la prețurile de pe piața locală, în conformitate cu principiile liberei concurențe.În plus, tonierele comunitare contribuie la aprovizionarea fabricilor de conserve de ton din Coasta de Fildeș, la un preț fixat de comun acord de către armatorii comunitari și operatorii economici din Coasta de Fildeș, pe baza prețurilor curente pe piața internațională. Plata se face în monedă convertibilă. Programul de debarcare se elaborează de comun acord de către armatorii comunitari și operatorii economici din Coasta de Fildeș.F. Zonele de pescuit1. Pentru protejarea zonelor de depunere a icrelor și a activităților de pescuit artizanale, navele comunitare cu licențe nu pot să practice activitățile de pescuit prevăzute la articolul 2 din acord în următoarele zone:- până la 12 mile marine de la coastă pentru tonierele cu platformă și paragate și pescadoarele cu paragate de suprafață;- până la 6 mile marine de la coastă pentru traulerele frigorifice.2. Cu toate acestea, pescadoarele de ton cu linii de cârlige care utilizează momeală vie sunt autorizate să practice activități de pescuit în zona interzisă menționată anterior pentru a obține momeală strict în limitele propriilor necesității.G. Intrarea și ieșirea din zonăToate navele comunică direct ministerului, de preferință prin fax [(225) 21 35 04 09] sau, pentru navele care nu sunt echipate cu fax, prin radio sau e-mail: (dphcotedivoire@aviso.ci), în termen de trei ore de la intrarea în sau ieșirea din zona de pescuit a Coastei de Fildeș și la fiecare trei zile în timpul activităților de pescuit în apele Coastei de Fildeș, poziția lor și captura deținută la bord.Numărul de fax și frecvența radio relevante se comunică navelor în momentul emiterii licenței.Ministerul și armatorii păstrează o copie a comunicărilor prin fax sau o înregistrare a comunicărilor radio până în momentul în care cele două părți elaborează declarația finală privind taxele menționată la secțiunea B.O navă surprinsă practicând activități de pescuit fără să fi informat ministerul se consideră a fi o navă fără licență și pasibilă de penalizările prevăzute de legislația națională.H. Dimensiunile ochiurilor de plasăDimensiunea minimă autorizată la ochiul de plasă (ochiurile întinse integral) sunt următoarele:(a) 40 mm pentru traulere frigorifice care pescuiesc crustacee de apă adâncă;(b) 70 mm pentru traulere frigorifice care pescuiesc cefalopode;(c) 60 mm pentru traulere frigorifice care pescuiesc pește;(d) în cazul tonului se aplică normele internaționale recomandate de ICCAT.I. Îmbarcarea marinarilorArmatorii care au primit licențele prevăzute de acord contribuie la formarea profesională practică a resortisanților din Coasta de Fildeș în următoarele condiții și limite:1. Fiecare armator al unui trauler se angajează să încadreze în muncă:- un marinar pentru navele cu TB sub 460;- doi marinari pentru navele cu TB cuprins între 460 și 550;- trei marinari pentru navele cu TB peste 550.Armatorii tonierelor și ai pescadoarelor cu paragate de suprafață utilizează marinari din Coasta de Fildeș, sub rezerva următoarelor condiții și limite:- pentru flota de toniere cu plasă pungă, se îmbarcă patru marinari din Coasta de Fildeș per sezon de pescuit în zona de pescuit a Coastei de Fildeș. Nici un tonier cu platformă și paragate nu poate fi obligat să îmbarce mai mult de un marinar;- pentru flota de toniere cu plasă pungă, se îmbarcă 30 de marinari din Coasta de Fildeș;- pentru flota de pescadoare cu paragate de suprafață, se îmbarcă patru marinari din Coasta de Fildeș în sezonul de pescuit al tonului, în zona de pescuit a Coastei de Fildeș. Nici unul dintre pescadoarele cu paragate de suprafață nu poate fi obligat să îmbarce mai mult de un marinar.Limitele menționate anterior nu exclud îmbarcarea de marinari suplimentari la cererea armatorilor.Marinarii din Coasta de Fildeș sunt selecționați de către armatori din rândul marinarilor profesioniști recunoscuți de minister.2. Salariile marinarilor îmbarcați se stabilesc înaintea emiterii licențelor, de comun acord între armatori sau reprezentanții acestora și ministerul responsabil în domeniul pescuitului din Coasta de Fildeș. Salariile sunt suportate de armatori și trebuie să includă contribuțiile la asigurări sociale aplicabile pentru fiecare marinar (inclusiv asigurarea de viață, de sănătate și în caz de accident).3. În caz de neîmbarcare a marinarului, armatorii traulerelor, ai tonierelor cu platformă și paragate, ai tonierelor cu plasă pungă și ai pescadoarelor cu paragate de suprafață sunt obligați să plătească o sumă globală echivalentă cu salariile marinarilor neîmbarcați, în funcție de numărul de zile petrecute în zona de pescuit a Coastei de Fildeș.Suma respectivă se va utiliza pentru formarea marinarilor din Coasta de Fildeș și urmează să se plătească în contul specificat de minister.4. Orice navă poate fi obligată să ia la bord un stagiar la propunerea ministerului responsabil în domeniul pescuitului, sub rezerva acordului căpitanului navei. Stagiarilor li se acordă, în măsura în care este posibil, aceleași condiții la bord ca și echipajului de același nivel. Coasta de Fildeș suportă cheltuielile de diurnă pentru fiecare stagiar.J. Observatorii științificiLa solicitarea ministerului, navele care practică activități de pescuit în ZEE a Coastei de Fildeș preiau la bord un observator științific. Observatorii respectivi sunt tratați ca inspectori. Aceasta se aplică și condițiilor de cazare, în măsura în care este posibil. Ministerul stabilește durata șederii la bord a observatorului, dar, de regulă, aceasta nu trebuie să depășească timpul necesar pentru îndeplinirea atribuțiilor sale. Aflat la bord, observatorul:- observă activitățile de pescuit ale navelor;- verifică poziția navelor angajate în activități de pescuit;- prelevează probe biologice în cadrul programelor științifice;- consemnează echipamentele de pescuit utilizate;- verifică data capturii în zona de pescuit a Coastei de Fildeș, înregistrată în jurnalul de bord.În timpul șederii la bord, observatorii:- iau toate măsurile corespunzătoare pentru a garanta că în condițiile în care sunt preluați la bord și prin prezența lor la bord, activitățile de pescuit nu sunt perturbate sau întrerupte;- respectă materialul și echipamentele aflate la bord, precum și caracterul secret al documentelor care aparțin navei;- întocmesc un raport de activitate ce urmează să fie transmis ministerului și trimit o copie a acestuia Delegației Comisiei Europene.Condițiile de îmbarcare a observatorilor se stabilesc de comun acord între armator sau agentul acestuia și minister. Armatorii traulerelor plătesc ministerului, împreună cu taxa de licență, suma de 3 EUR per TB pe an, pro rata temporis, pentru fiecare navă care practică activități de pescuit în apele Coastei de Fildeș. Suma menționată se plătește în contul indicat de minister. Armatorii tonierelor cu plasă pungă, ai tonierelor cu platformă și paragate și ai pescadoarelor cu paragate de suprafață plătesc Guvernului Coastei de Fildeș suma de 10 EUR pe zi de prezență la bord pentru fiecare observator îmbarcat. Armatorii care au posibilitatea de a îmbarca observatori și de a-i debarca într-un port din Coasta de Fildeș convenit de comun acord cu ministerul suportă costul mobilizării și demobilizării observatorilor.În cazul absenței observatorului în momentul și la locul convenit și pe o durată de douăsprezece ore de la ora stabilită, armatorii sunt absolviți în mod automat de obligația de a prelua observatorul la bord.Salariul și contribuțiile de asistență socială pentru fiecare observator sunt suportate de Coasta de Fildeș.K. Inspecția și monitorizareaLa solicitarea autorităților din Coasta de Fildeș, navele comunitare care operează în cadrul acordului permit și facilitează îmbarcarea și îndeplinirea funcțiilor funcționarilor din Coasta de Fildeș abilitați cu inspecția și monitorizarea activităților de pescuit.Prezența la bord a funcționarilor respectivi nu trebuie să depășească timpul necesar pentru îndeplinirea atribuțiilor acestora.L. Abordajul navelor1. Delegația Comisiei Europene în Coasta de Fildeș este informată în termen de trei zile lucrătoare cu privire la orice abordaj în ZEE a Coastei de Fildeș a unei nave de pescuit care arborează pavilionul unui stat membru al Comunității și care operează în cadrul prezentului protocol. Delegația primește în același timp un scurt raport cu privire la circumstanțele și motivele care au condus la abordaj.2. Înainte de a avea în vedere măsuri cu privire la căpitanul sau echipajul navei sau orice măsură cu privire la încărcătura sau echipamentul navei, altele decât cele destinate protejării dovezilor referitoare la presupusa infracțiune, se ține o reuniune de consultare, în termen de o zi lucrătoare de la primirea informațiilor menționate anterior, între Delegația Comisiei Europene în Coasta de Fildeș, minister și celelalte autorități de control, eventual cu participarea unui reprezentant al statului membru interesat. La întrunire, părțile fac schimb de documente sau informații importante, care să ajute la clarificarea circumstanțelor și la stabilirea faptelor. Armatorul sau reprezentantul acestuia sunt informați cu privire la rezultatul întrunirii și orice măsuri care rezultă din abordaj.3. Înainte de inițierea unei proceduri juridice, se încearcă soluționarea presupusei infracțiuni printr-o procedură de negocieri. Procedura respectivă se încheie în termen de trei zile lucrătoare de la informarea Delegației Comisiei Europene.4. În cazul în care problema nu se soluționează prin negocieri și căpitanul compare în fața unei instanțe judecătorești competente din Coasta de Fildeș, autoritatea competentă fixează în termen de două zile lucrătoare de la încheierea procedurii de negocieri o garanție bancară rezonabilă, până la pronunțarea hotărârii judecătorești. Garanția bancară se eliberează de către autoritatea competentă după ce căpitanul navei vizate este achitat prin hotărâre judecătorească.5. Nava și echipajul acesteia se pun în libertate:- la încheierea reuniunii de consultare, în cazul în care faptele stabilite permit acest lucru sau- după ce s-a primit plata amenzii (procedura de negocieri) sau- după depunerea garanției bancare (acțiune juridică).6. În cazul în care una dintre părți consideră că există o problemă sau un litigiu în aplicarea procedurii menționate anterior, aceasta poate să solicite consultări urgente ale părților semnatare ale prezentului protocol.--------------------------------------------------20040701Apendicele 1+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------20040701Apendicele 2+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------20040701Apendicele 3+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------20040701Apendicele 4+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------