text:
NAGY IMRE ES BŰIITÉRSIII ELLENFORRADALMI ÖSSZEESKÜVÉSE - PDF
 Download "NAGY IMRE ES BŰIITÉRSIII ELLENFORRADALMI ÖSSZEESKÜVÉSE"
 1 NAGY IMRE ES BŰIITÉRSIII ELLENFORRADALMI ÖSSZEESKÜVÉSE KIADJA A MAGYAR NÉPKÖZTÁRSASÁG MINISZTERTANÁCSA TÁJÉKOZTATÁSI HIVATALA2 NAGY IMRE ÉS BŰNTÁRSAI ELLENFORRADALMI ÖSSZEESKÜVÉSE KIADJA. A MAGYAR NÉPKÖZT PSASÁG MINISZTERTANÁCSA TÁJÉKOZTATÁSI HIVATALA3 ELŐSZÓ Á Nagy Imre és társai ellen lefolytatott bírósági eljárás folyamán fény derült a Magyar Népköztársaság alkotmányos rendje ellen indított imperialista ellenforradalmi támadás belső mozgató rugóira, s az ellenforradalmat előkészítő hazai szervező és vezető csoport hazaáruló tetteire. Kiadványunk _ a Magyar Népköztársaság Minisztertanácsa Tájékoztatási Hivatala által közrebocsátott Fehér Könyv" V. kötete = elsősorban azokat a bűnvádi eljárás során előkerült új doku.. mentumokat tartalmazza, amelyek Nagy Imre és csoportja államellenes tevékenységét bizonyítják. Ez a kiadvány, terjedelménél fogva. e bizonyító anyagoknak és dokumentumoknak csak egy részét foglalja magában. Az itt kőzölt anyagok kétségtelenül igazolják, hogy Nagy Imre vezetésével már jóval az ellenforradalom kirobbantása el őtt titkos földalatti szervezkedés folyt a fennálló államrend megdöntésére. Nagy. Imre és bűntársai illegális államellenes csoportot alkottak. Nagy Imre földalatti úton terjesztett tanulmányaiban kidolgozta a Magyar Népköztársaság megdöntésének politikai platformját; amelyen felismerhetők a nyugati imperialista körök vezető propa. gandistái által (Walter Lippmann, Sulzberger stb.) ismertetett irány. elvek a népi demokratikus rendszer megdöntésének taktikájára vo» natkozóan. Nagy Imre és bűntársai e politikai platform alapján szervezkedtek, ennek alapján építették ki kapcsolataikat külföldi támogatóikkal. Illegális szervezkedésük során gondosan el őkészítették a Magyar Népköztársaság megdöntésének akcióit, szövetkeztek az alvilág és a feléledő fasizmus erőivel, s fegyverhez nyúltak, hogy m egdöntsék Magyarország alkotmányos rendjét. Kitűnik az anyagból, hogy a különböz ő népi demokrácia-ellenes akciókat, amelyekről a közvélemény azt hitte, hogy egyes értei= miségi csoportok álláspontját fejezik ki, és spontán keletkeztek, a valóságban Nagy Imre összeesküv ő csoportja szervezte, s meg határozta azok irányát is. a4 4 Kiadványunk dokumentumai megmutatják azt az egyetértést, együttműködést és összefonódást, amely Nagy Imre áruló csoportja, a hazai reakciós er ők, a külföldi magyar emigráció és a nyugati imperialista körök között létrejött, azt a támogatást és irányítást, amelyet Nagy Imréék imperialista szövetségeseikt ől kaptak. Sokan hitték Nagy Imréről, hogy csupán az alkotmányos kormányzat vezetőinek véleményét ől eltérő nézeteket vall, de ő is a népi demokratikus rendszer, a Magyar Népköztársaság törvényeinek alapján áll és szocializmust akar október 24-e után, ami-. kor Nagy Imre csalárd módon, árulás segítségével igazi szándékait és terveit eltitkolva miniszterelnök lett,. kitűnt, hogy a valóságban mit akar,. miből áll az általa hirdetett sajátos út" Nagy Imre és csoportja 1956 október 23. és november 4. között megkezdte régebben kidolgozott titkos terveinek végrehajtását, az imperialisták célkitűzésének megvalósítását: a Magyar Népköztársaság államrendjének megdöntését. Intézkedéseível a valóságban hatályon kívül helyezte az államhatalom legfels őbb szervét, az mrszággyűlést, továbbá az államhatalmat folyamatosan gyakorl'5 Elnöki Tanácsot, de félreállította az államigazgatás legfels őbb szervét, a Minisztertanácsot is, s önhatalmúlag intézkedett az ország legsúlyosabb kérdéseiben. Hatályon kívül helyezte az államhatalom helyi szerveit, a lakosság választott tanácsait, és helyettük a nagyrészt gyülevész és fasiszta elemek által irányított és minden választás nélkül törvénytelenül létrehozott forradalmi bizottságokat" ismerte el. Nagy Imre intézkedéseivel a valóságban hatályon kívül helyezte a Magyar Népköztársaság Alkotmányát, amelyet az áitalános demokratikus, titkos választójog alapján megválasztott Országgyűlés 1949 augusztusában hagyott jóvá, és átjátszotta a hatalmat az ellenforradalmi er őknek. Nagy Imre egyik legf őbb védelmezőjévé vált a kommunistaellenes, terrorista bandáknak, támogatta az Összes reakciós pártok szervezkedését. Meghirdette Magyarország elszakítását szocialista szövetségeseit ől, s még azt a tervét senor titkolta el, hogy az egész szocialista tábor szétbomlasztását akarja. Nem véletlen, hogy a nemzetközi reakció Nagy Imrében a magyarországi államhatalom ellen vezetett ellenforradalmi támadás fejét ünnepelte Ezek a cselekedetek teljességgel kimerítik a hazaárulás fogalmát: A Magyar Népköztársaság államrendje elleni támadást amint trz itt közölt anyagokból is kitűnik - Nagy Imréék november 4-e után is folytatni akarták. A Magyar Népköztársaság kormányával5 szemben igénybe vették a nyugati ellenséges erők, a Hazai reakciós körök és a Szabad Európa Rádió segítségét is. Az 1956 november 3-án Kádár János vezetésével megalakult forradalmi munkás-paraszt kormány megvédte és megszilárdította a Magyar Népköztársaság törvényes államrendjét, biztosította az alkotmányosságot és törvényességet. Az ellenforradalom leverésére és a népi demokratikus rend konszolidációjára hozott intézkedéseit az 1953-ban választott országgyűlés teljes egészében helyeselte és jóváhagyta. A magyarországi ellenforradalom egyik láncszeme volt annak az agresszív politikának, amellyel a nyugati imperialista nagyhatalmak a népek szabadsága és függetlensége ellen törnek. Ismeretes, hogy a nyugati nagyhatalmak a magyarországi ellenforradalomnak azt a szerepet is szánták, hogy elvonja a figyelmet Egyiptom elleni háborús támadásuktól Az ellenforradalom alapvet ő célja ugyanaz volt, mint azoké a sorozatos támadásoké, amelyeket a nyugati imperialisták az arab és más ázsiai, afrikai és latin-amerikai népek. szabadsága és függetlensége ellen intéznek a monopolt őkések gazdasági és politikai fennhatóságának biztosítására. Ezen mit sem változtat az a hazug propaganda, amely szerint a magyarországi ellenforradalom a magyar nép függetlenségéért folyt". Ez éppoly képtelen és ostoba állítás, mint azok az imperialista kijelentések, hogy Közel- és Közép-Keleten azért van szükség fegyveres beavatkozásra, mert ott az arab imperializmus" fenyegeti a népek. függetlenségét. Magyarország 1956-ban másodszor élt át véres ellenforradalmat ben is nyugati imperialisták fegyveres segítségével törtek az ország legsötétebb, legreakciósabb er ői Magyarország törvényes hatalma, szabad népi állama ellen. Horthyéknak 1919-ben sikerült idegen fegyverek segítségével leverni és vérbe fojtani a magyar nép igaz forradalmát. Ezen az úton, az 1919-es szörnyű fehérterror útján, az impe. rialisták kiszolgálásának s a kapitalista elnyomás restaurálásának útján indult el az évi ellenforradalom is. Az álcázás taktikája is hasonló volt az 1919-ihez. Akkor a Peidl-féle szakszervezeti kor mány" vállalta azt a szerepet, hogy demokratikus mezben fellépve, átjátssza a kormányhatalmat a fasizmusnak. A fasizmus szállás. csinálóinak szerepét 1956-ban Nagy Imre és b űntársai vállalták, A Peidl-kormány 1919-ben szocializmust diktatúra nélkül" jelszóval igyekezett a néptömegeket megtéveszteni, miközben kaput nyitott a fasiszta fehérterrorista diktatúrának, _-- Nagy Imréék szinte 66 sző szerint követték dicstelen el ődjüket, amikor olyan jelszavakkal, mint szocializmust sztálinizmus nélkül" és demokratikus szocializmust", leplezték a népi demokratikus államrend ellen folyö támadás sötét reakciós jellegét, és segítették el ő a nyílt fasiszta erők gyülekezését és el őretörését. E kiadványunk anyagai is bizonyítják, hogy az imperialisták ezt a szerepet, a faltörő kos szerepét osztották ki Nagy Imrének, de kész tervük és kiválasztott embereik voltak a nyílt, véres fasiszta uralom bevezetésére. Nem Nagy Imrén múlott, hogy nem tudta Peidlt követni s a nyílt ellenforradalmi erők, a fasizmus szálláscsinálójának szerepét végigjátszani. Az erőviszonyok ma, a XX. század második felében egészen mások, mint 1919-ben voltak: nem a népek elnyomóinak, hanem a szabadságszeret ő népéknek kedveznek. Támaszkodva a szocializmus és a béke nemzetközi erőire, a magyar forradalmi munkásparaszt kormány helyreállította hazánknak az ellenforradalmi er ők által feldúlt állami és társadalmi rendjét, ismét érvényre juttatta a Magyar Népköztársaság Alkotmányát, és tevékenységét alkotmányos alapokon folytatja. A Magyar Népköztársaságban az ellenforradalom leverésének eredményeként ismét helyreállt az alkotmányos rend, népünk az MSZMP és a forradalmi munkásparaszt kormány vezetésével a haladó er ők oldalán küzd az emberiség boldogabb jövend őjéért. Az 1956-os magyarországi ellenforradalom, valamint az annak kapcsán hazánk ellen indított reakciós támadások csúfos összeomlásának legfőbb tanulsága, hogy a mi korunkban a szabadság, a függetlenség, a béke és a szocializmus er ői sokkal nagyobbak, mint az imperialista zsarnokságé, s hogy az imperialistáknak más népek igába döntésére irányuló mesterkedéseit kudarc kudarc után fogja érni..7 L ÁLLAMELLENES SZERVEZKEDÉS, HAZAARULAS, ZENDÍ?LES Amikor a magyar forradalmi munkás-paraszt kormány az ellenforradalmi fegyveres felkel ők ellen folytatott harc sikeres befejezése után -=- helyreállította az alkotmányos rendet az országban, az illetékes bűnügyi és igazságügyi szervek hozzáfogtak az ellenforradalom előzményeinek, okainak és a benne részt vett személyek tevékenységének felderítéséhez. Az eljárások során egyre több olyan adat, okmány és összefüggés került napvilágra, amelyek szükségessé tették, hogy a vizsgálat kiterjedjen Nagy Imrének és csoportjának szerepére és cselekményeire. A Magyar Népköztársaság bűnügyi és igazságügyi szerveinek körültekintő és gondos vizsgálata után a törvények el őírása szerint az ügyészség 1958 január 28-án vádat emelt Nagy Imre és több társa ellen.. Nagy Imre és bűntársai ellen az ügyészség nem új, az ellenforradalom után hozott törvények alapján emelt vádat s nem újkeletű törvény alapján hozta meg ítéletét a Legfelsőbb Bíróság Népbírásági Tanácsa -_-, hanem a még 1946-ban, az Országgyűlés által hozott, az állam belső biztonságának büntetőjogi védelméről intézkedő VII. törvény alapján. A Magyar Népköztársaság igazságügyi szervei a népköztársaság törvényeivel kerültek volna szembe, ha a feltárt bűncselekmények ismeretében nem indítják meg a b űnvádi eljárást. A magyar törvények kötelezően előírjá k, hogy 'az ellenforradalmi bűncselekmények elkövetöit bíróság elé kell állítani. A magyar igazságügyi szervek csak abban az esetben állhattak volna el a törvényes büntető eljárás lefolytatásától, ha a Magyar Népköztársaság Elnöki Tanácsa élt volna a kegyelmezés jogával, s elhatározta volna az eljárás megszüntetését. A Magyar Népköztársaság Elnöki Tanácsa ezzel a jogával nem élt.8 8 RÉSZLET A VADIRATBÓL A legfőbb ügyész megvádolta: N a g y I m r e I. r. terheltet a BHÖ* 1. pont (1) bekezdésébe felvett, a népi demokratikus államrend megdöntésére irányuló szervezkedés kezdeményezése és vezetése, a"-bhö 35. pont (1) bekezdésébe felvett hazaárulás bűntettével, d r. Donáth Ferenc II. r. terheltet a BH Ő 1. pont (1) bekezdésébe felvett, a népi demokratikus államrend megdöntésére irányuló szervezkedés kezdeményezése és vezetése bűntettével, Gimes Miklós III. r. terheltet a BHÖ 1. pont (1) bekezdésébe felvett, a népi demokratikus államrend megdöntésére irányuló szervezkedés kezdeményezése és vezetése bűntettével, T i l d y Z o it án IV. r. terheltet a BHÖ 1. pont (2) bekezdésébe felvett, a népi demokratikus államrend megdöntésére irányuló szervezkedés el őmozdítása bűntettével, M a l é t e r Pál V. r. terheltet a BHÖ 1. pont (1) bekezdésébe felvett, a népi demokratikus államrend megdöntésére irányuló szervezkedés vezetése, a KTBTK 29. -ba ütköz ő és a KTBTK 30. (2) bekezdése szerint minősülő zendülés, a BHÖ 37. pont (1) bekezdés b) alpontjába felvett és a BHÖ 38. pont (1) bekezdés harmadik rendelkezése szerint minősülő hűtlenség bűntettével,.k o p á c s i S á n d o r VI. r. terheltet a BHÖ 1. pont (1) bekezdésébe felvett, a népi demokratikus államrend megdöntésére irányuló szervezkedés vezetése, a KTBTK 29. -ba ütköző és a KTBTK 30. (2) bekezdése szerint min ősülő zendülés bűntettével, cl r., Szilágyi József VII. r. terheltet a BHÖ 1. pont (1) bekezdésébe felvett, a népi demokratikus államrend megdöntésére irányuló szervezkedés kezdeményezése és vezetése b űntettével, Jánosi Ferenc VIII. r. terheltet a ERŐ 1. pont (2) bekezdésébe felvett, a népi demokratikus államrend megdöntésére irányuló szervezkedésben való tevékeny részvétel bűntettével, * BHÖ -- A Hatályos Büntetőjogi Anyagi Jogszabályok Hivatalos. Üsszeállitása; a BHÖ 1. pont az évi VII. törvény 1. -a, amely az állam belső biztonságának büntetőjogi védelmér ől intézkedik.9 9 Vásárhelyi M i k t ó s IX. r. terheltet a BHÖ 1. pont (2) bekezdésébe felvett, a népi demokratikus államrend megdöntésére irányuló szervezkedésben való tevékeny részvétel b űntettével, mert l., II., III. és VII. r. terheltek az 1956 október 23-át megelőző időszakban ellenséges csoportosulást hoztak létre, és különböző társadalmi szervezetekben kifejtett romboló tevékenységükkel támadást vezettek a népi demokratikus államhatalom ellen, majd az ellenforradalom kirobbanása után, annak élére állva, közvetlenül a szocialista államok szövetségének megbontására, a népi demokratikus államrend megdöntésére törtek; IV. r. terhelt mint a Nagy Imre-kormány államminisztere 1956 október 28-a és november 4-e között szándékosan elősegítette a kormány jobbratolódását, a nemzetellenes külpolitika kialakítását a burzsoá restauráció megteremtése érdekében, a népi demokratikus államrend megdöntése céljából; V., VI. r. terheltek mint Nagy Imre által kinevezett katonai vezetők dezorganizálták a népi hatalomhoz hű fegyveres erőket, megszervezték és végrehajtották az ellenforradalmi erők felfegyverzését az ellenforradalom fegyveres felszámolásának megakadályozása, a népi demokratikus államrend megdöntése céljából; VIII. és IX. r. terheltek az 1956 október 23-át megelőző időszakban szervező tevékenységet fejtettek ki az ellenséges csoportosulás létrehozása érdekében, majd tevékenyen részt vettek a népi demokratikus államhatalom elleni támadásban, az ellenforradalom élére állt csoport államellenes célkitűzéseinek megvalósításában; ezenkívül I. r. terhelt az ellenforradalom felszámolásának megakadályozása céljából a Magyar Népköztársasággal szemben álló külföldi hatalmak közbelépését és beavatkozását szorgalmazta, majd november 4-i rádiófelhívásával a magyar állam elleni ellenséges cselekményekre hívott fel,. III. r. terhelt 1956 november 4-e után részt `vett a Magyar Demokratikus Függetlenségi Mozgalom" elnevezés ű illegális szervezkedés vezetésében azáltal, hogy szerkesztésében Október Huszonharmadika" címen illegális lapot létesítettek és terjesztettek, mely programszerűen meghatározta az illegális szervezet feladatait a népi demokratikus államrend megdöntése céljából,10 10 r. terhelt mint hivatásos honvédezredes 1956 október 25-e és 28-a között, a honvédelmi miniszter utasításával szembeszeg ütve, a parancsnoksága alá tartozó katonai egységével együtt átállt a.z ellenforradalom oldalára, 1956 november 2-án titkos katonai adatokat : közölt Cowley angol katonai attaséval, és engedélyezte részére katonai fegyverek) harckocsik tanulmányozását,. VI. r. terhelt mint a Budapesti Rend őrf őkapitányság vezetője, az évi októberi események során átállt az ellenforradalom oldalára. Az ügyészi vádindítvány alapján 1958 február 6-án került els ő ízben sor a bűnügy bírósági tárgyalására. Bizonyításkiegészítés miatt 1958 június 9-e és 15-e között került sor a Legfels őbb Bíróság záró tárgyalására, s a június 15-én kihirdetett ítéletről a Ma. gyar Népköztársaság Igazságügyminisztériuma közleményt adott kii AZ ITÉLET NAGY IMRE ÉS BÚJNTÁRSAI ÜGYÉBEN Az Igazságiigyminisztérium közleménye Az igazságügyi hatóságok befejezték az eljárást ama személye][ vezető csoportja ügyében, akik 1956 október 23-án, az imperialisták aktív közreműködésével, ellenforradalmi fegyveres lázadást robbantottak ki a Magyar Népköztársaság törvényes rendje megdöntésére.. A Magyar Népköztársaság legf őbb ügyésze vádiratában Nagy Imre% és bűntársait: 1Donáth Ferencet, Gimes Miklóst, Tildy Zoltánt, Maléter Pált, Kopácsi Sándort, Szilágyi Józsefet, Jánosi Ferencet, Vásárhelyi Miklóst a magyar népi demokratikus államrend megdöntésére irányuló szervezkedés bűntettével, ezenkívül Nagy Imrét hazaárulás, Kopácsit Sándort és Maléter PáIt katonai zendülés b űntettével vádolta meg. Losonczy Géza terhelt ellen az ügyészség a büntet ő eljárást megszüntette, mert nevezett időközben, betegség következtében, meghalt. A Legfelsőbb Bíróság Népbírósági Tanácsa Nagy Imre cs társai bűnügyében a vádlottak vallomása, 29 tanú kihallgatása, a vád és védelem meghallgatása, valamint a széles bizonyítási anyag megvizsgálása alapján megállapította: Nagy Imre és legközvetlenebb bűntársai, Losonczy Géza, Bonit' Ferenc, Gimes Miklós, Szilágyi József 1955 decemberében titkos államellenes szervezkedést hoztak létre abból a célból, hogy er őszakos úton megragadják a hatalmat és megdöntsék a Magyar Népköztársaságot. A bűnügy tárgyalása során megállapítást nyert, hogy Nagy Imrének és bűntársainak vezető szerepük volt az 1956 októberi ellenforradalmi felem kelés előkészítésében és kirobbantásában. Tildy Zoltán és Maléter Pál11 1956 októberében megismerték Nagy Imre és társai ellenséges célkit ű- zéseit, azokkal egyetértettek, és cselekv ően bekapcsolódtak az ellenforradalmi felkelésbe. Az összeesküv ő csoport tagjai, a hazai reakciós erők élén és a külföldi imperialistákkal szövetségben, a Magyar Népköztársaság megdöntésére irányuló puccskísérletet hajtottak végre. A bíróság megállapította, hogy Nagy Imre a hatalom erőszakos megszerzése érdekében legbensőbb híveiből már 1955 végén szűk illegális csoportot hozott létre. Az illegális csoport törvénytelen eszközökkel és a törvényes lehetőségek kihasználásával végezte ellenséges tevékenységét. A népi hatalom megdöntésére irányuló célkitűzéseik végrehajtása érdekében mozgósították és tevékenységükbe bevonták a népi demokratikus államrend minden rendű és rangú ellenségét. Ugyanakkor valódi céljaikat elleplezve, demagóg és hazug módon, szocialista" jelszavakat hangoztatva, átmenetileg megtévesztetteik és államellenes céljaikra felhasználtak jóhiszemű embereket is. Az összeesküvő csoport, elsősorban a csoport vezetője, maga Nagy Imre, részletesen kidolgozta a népi demokrácia-ellenes mozgalom politikai platformját, közvetlen feladatait, módszereit és távolabbi célkit ű- zéseit. A vád képviselője a bíróság elé tárta ezeket a nagyrészt Nagy Imre által sajátkezűleg írt titkos okmányokat. Nagy Imre az 1955 decemberében kidolgozott ( Erkölcs és etike című) dokumentumban a népi demokratikus államrendet elfajult, bonapartista hatalomnak nevezte, és annak erőszakos megdöntésére hívott fel. Egy másik, 1956 januárjában írt ( Néhány id őszerű kérdés című) dokumentumban a népi demokráciával szemben álló er őkkel való szö + vetséget tűzte ki feladatul; a munkásosztály hatalmát feladva a több pártrendszer visszaállítását tűzte ki célul. Az ugyancsak 1956 januárjában kelt ( A nemzetközi kapcsolatok öt alapelve című) írásában a kalandor csoport egyik céljaként, a tömbpolitika felszámolása" ürügyén, az ország védelmi szövetségének, a Varsói Szerz ődésnek megsemmisítését, az országnak az imperialisták kezére játszását jelölte meg. A bíróság a bizonyítékok és vallomások alapján megállapította, hogy Nagy Imre ezeket az írásokat sokszorosíttatta, és közvetlen b űntársai, valamint a számukra megbízható elemek körében titkosan terjesztétte. A tárgyalás folyamán bizonyítást nyert, hogy a Nagy Imre és társai által létrehozott illegális szervezet tervszer ű aknamunkát fejtett ki a munkás-paraszt hatalom aláásása, a népi demokrácia törvényes rendjenek felbomlasztása, majd pedig a hatalom erőszakos megragadása érdekében. Illegális tevékenységükbe bevonták Tánczos Gábort és a később Nyugatra szökött Nagy Balázst, s rajtuk keresztül a Pet őfi Kört az ellenséges elemek gyülekező helyévé, a párt és állam elleni támadások fórumává tették. Viták rendezé-e ürügyén ők maguk szervezték a Petőfi Kör népi demokrácia-ellenes meg-mozdulásait. Számos ellenséges felszólalást el őre elkészátettek, többek között Déry Tibornak az úgynevezett sajtóvitában elhari zott felszólalását, amely az ifjúságot ellenforradalmi fellépésekre buzdította. Ezeket Losonczy Géza, Haraszti Sin- 1112 12 doe és Déry együtt készítették el ő. Módszere ez tartozott az is, hogy a népköztársasággal szemben álló Déry Tiboron, Háy Gyulán, Aezél Tamáson és hozzájuk hasonló elemeken keresztül uszíts írásokat jelentettek meg a sajtóban. Ezekben a cikkekben a szocializmus építése során előfordult egyes hibákat mértéktelenül felnagyították, é; a rendszert gátlás nélkül rágalunazták. Mindezzel az volt a céljuk, hogy aláássák a hatalmat, lejárassák az állam tekintélyét, mozgásba hozzák a népi demokráciával szemben álló ellenséges elemeket, és ennek talaján er őszakos úton megszerezzék a hatalmat. Losonczy Géza 1956 szeptemberében nyili vánosan is kijelentette Amos Elon Budapesten tartózkodó izraeli újságírónak: Ha rákerül a sor, mi erőszakkal szembeszállunk a kormánnyal." 1956 október 20-án Szilágyi József egy általa szervezett illegális összejövetelen bejelentette: Nagy Imre és társai felkészültek a hatalom megragadására." Az ismert október 23-i tüntetést Nagy Imre és csoportja kezdeményezte, felhasználva a Fetőfi Körben és az egyetemeken kiépített kapcsolatait. Szilágyi József például október 22-én éjszaka, a M űegyetemen tartott gyűlésen, Nagy Imre megbízásából, személyesen hívott fel a tüntetésre. Az október 23-i tüntetést, Tánczos Gáboron és társain keresztül, a Nagy Imre-csoport irányította. Ebben az időszakban az összeesküvő csoport csaknem naponta, némelyik napon pedig többször is titkos megbeszélést tartott október 19-én, 20-án, 22-én Nagy Imre kezdeményezésére Losonczy Géza, Donááth Ferenc, Gimes Miklós a szervezkedés más tagjainak bevonásával megkezdte létesítendő kormányuk programjának kidolgozását. Az 1956 október 23-án délelőtt Losonczy Giza lakásán tartott titkos megbeszélésen, amelyen Nagy Imre vezetésével részt vett Gimes Miklős, Vásárhelyi Miklós, Jánosi Ferenc és Haraszti Sándor, kormánylistát állítottak fisz sze, amelyet a törvényes magyar kormány er őszakos megdöntésével akartak uralomra juttatni. A titkos kormánylistán Nagy Imre saját magát jelöltette miniszterelnöknek, a miniszteri posztokat pedig az összeesküv ő- csoport tagjai egymás között osztották el. A tüntetéssel egy id őben, annak legális fedezéke mögül kirobbantott fegyveres felkelés közvetlen irányítására a szervezkedés tagjai több külön illegális központot hoztak létre. Az egyik központjukat,.melynek tagjai voltak Kopácsi Sándor, Szilágyi József, Gimes Miklós, Fazekas György és Aczél Tamás, a Budapesti Főkapitányságon szervezték. Kopácsi Sándor, esküjét megszegve, főkapitányi beosztósával visszaélve, s alárendeltjeit megtévesztve, az illegális központ által kidolgozott feladatokat hajtotta végre. A felkel ő, népi demokrácia-ellenes erők felfegyverzése, s ugyanakkor a szocializmushoz h ű fegyveres erők felbomlasztása érdekében a kerületi kapitányságoknak parancsot adott arra, bogy a lázadókkal szemben ne fejtsenek ki ellenállást, ellenkezőleg: adják át nekik fegyvereiket s a rendőrségi épületeket. Ily módon Kopácsi a rendőrség készleteiből a zendülők részére több mint darab lőfegyvert osztatott ki. Ezzel a csoporttal szorosan együttműködött az a13 másik, 1956 október 24-én létrejött alközpont, amelynek Losonczy Géza Donáth Ferenc és Jánosi Ferenc voltak a tagjai. Ez a csoport többek között a hadsereg soraiban folytatott bomlasztó tevékenységet irányította, s ugyanakkor folyamatosan kiszolgáltatta a népköztársaságot véd ő fegyveres erők katonai terveit a lázadóknak. Nagy Imre és bűntársai már jóval az októberi felkelés el őtt titkos kapcsolatokat építettek ki és tárgyalásokat folytattak a burzsoá restauráció képviselőivel, akikkel a hatalom erőszakos megragadása érdekében szövetséget kötöttek. E tárgyalások során. például Losonczy Géza és Haraszti Sándor araár 1956 júliusában személyesen, kés őbb Erdei István közvetítésével megállapodtak Kéthly Annával is a létesítend ő Nagy Imre-kormányban való részvételben. Nagy Imre 1955 decemberében elhatározta, hogy visszaállítja a régi, úgynevezett koalíciós" pártokat, s ezekkel együtt alakít kormányt. Amikor azonban, az ellenforradalmi erőkre támaszkodva, er őszakkal és csalással megszerezte a miniszterelnöki posztot, ennél sokkal messzebbre ment. Gátlástalanul engedés iyezte és lehetővé tette, hogy az ellenforradalom rövid néhány napja alatt, alkotmányellenesen, 70 különböző párt és szervezet alakuljon, köztük olyan hírhedt a békeszerz ődésben is tiltott burzsoá-fasiszta pár. tok, mint például a Magyar Élet Pártja, Keresztény Demokrata Párt, Keresztény Magyar Párt, Magyar Néppárt, Nemzeti Tábor, Keresztény Front, Katolikus Néppárt, Keresztény Néppárt és Györben a Nyilaskeresztes Pá-rt. A Nagy Imre-féleszeesküvő csoport hatalmának biztosítására s`eövetséget kötött a legszél. ősegesebb reakció más csoportjaival is. Ez a csoport a törvényesen és jogosan elítélt Mindszenty József volt hercegprímást is,,rehabilitálta", s felléptette a népköztársaság ellen. Miután Tildy Zoltán révén egyetértésre jutottak vele, november 3-án Mindszenty a rádióban meghirdette a kapitalista restauráció programját. Ugyancsak egyetértésre jutottak Nagy Imréék az imperialista zsoldban álló burzsoá-fasiszta magyar emigrációval is. Ezt bizonyítja Varga Bélának, az úgynevezett Nemzeti Bizottmány elnökének 1956 október 28-i nyilatkozata, amelyben kijelentette: A bizottmány tagjai állandó érintkezésben vannak a magyar lázadás vezet őivel." Ezt követően Tildy Zoltán telefonon megegyezett az ellenforradalom támogatására Bécsbe érkezett Nagy Ferenccel abban, hogy az emigráció Nagy Imre kormányát támogatja. Nagy Imre, miniszterelnöki m űködése során, esküjét megszegve, az ország alkotmányos irányító szerveit: az Országgyülést, az Elnöki Fan ő - csot és a kormányt mint testületet a vezetésból kikapcsolta, s törvénytelen úton, saját kormányzati szerveként úgynevezett kabinetet" hozott létre. A kabinetet már ekkor úgy állította össze, hogy -- bár megt.cvesztés céljából még helyet adott benne a szocializmushoz hű személyeknek is abban a reakciónak többsége legyen. November 2-án azonban még ezt a kabinetet is átszervezte, bevonva a burzsoá restauráció további elszánt, szélsőséges képviselőit s az ellenforradalmi felkelés vezetőit. 1314 A kabinetnek ekkor már Nagy Imrén, Losonczy Gézán, Tildy Zoltánost kívül tagja lett többek között Kéthly Anna, B. Szabó István, Bibó István, valamint honvédelmi miniszteri minőségben Maléter Pál, a fegy veres ellenforradalmi felkel ők parancsnoka is. Nagy Imre és összeesküv ő csoportja a népköztársaság központi hatalmi szerveinek felbomlasztása, illetve félreállítása után nekilátott a helyi hatalmi szervek megsemmisítéséhez. Felszámolták a törvényes közigazgatási szerveket, a tanácsokat, a gazdasági igazgatási szerveket; és helyükbe a többségükben burzsoá, fasiszta elemekből szervezett úgynevezett forradalmi bizottságokat" és a munkásság megtévesztésére szánt úgynevezett munkástanácsokat" állították. Nagy Imre és bűntársai áruló és bomlasztó tevékenységükkel, végül az általuk kikényszerített tűzszüneti paranccsal megbénították a népköztársaságot védelmező fegyveres erőket. Ugyanekkor szervezték, fegyverrel ellátták, végül törvényesítették a lázadó ellenforradalmi erőket' Az úgynevezett nemzetőrségbe" tömörítették a háborús és népellenes bűnösöket, a börtönökb ől kiszabadult fegyenceket és a népi demokrácia minden rend ű és rangú ellenségét. Ezek után Budapesten és szerte az országban megindult a fehérterror. A terrorista különítmények, az eddig felderített adatok szerint, Nagy Imre és társai rövid, néhánynapos uralma alatt, 234 védtelen állampolgárt gyilkoltak meg. Ugyanezekben á napokban 3000 haladó, a népi demokratikus rendszerhez h ű embert börtönöztek be, akiknek kivégzését a közeli napokra tervezték. Ezenkívül november 4-ig több mint személyr ől állítottak össze halállistát, el őkészítve lemészárlásukat. Nagy Imre és bűntársai azzal párhuzamosan, hogy maguk köré tömörítették az ország reakciós, ellenforradalmi erőit, széleskörű kapcsolatot és együttműködést létesítettek az imperialisták különböz ő köreivel, szerveivel és képviselőivel. Az összeesküv ő csoport egyik tagja, Kardos László, kapcsolatban állott Cope-pal, a budapesti angol követség volt beosztottjával, akinek közvetítésével Nyugatra csempészték Nagy Imre államellenes, politikai írásait. Maléter Pál útján kapcsolatban állottak Cowley angol katonai attaséval, aki közvetlenül is részt vett a felkelés katonai irányításában. Losonczy Géza útján felvették a kapcsolatot és együttműködést létesítettek Löwenstein herceggel, a nyugatnémet imperialisták hazánkba küldött képvisel őjével. A megbeszélések alapján L ő- wenstein herceg, a Kossuth Rádióban elmondott beszédében, biztosította az ellenforradalmi felkel őket a nyugatnémet nagyt őke támogatásáról. Uevanakkor bizonyos imperialista körök, élükön az amerikai imperialistákkal, egész propagandaapparátusukat és hírszerz ő szolgálatukat már évek óta az általuk nemzeti kommunizmusnak" nevezett ellenforradalmi irányzat magyarországi képvisel őinek, a Nagy Imre-csoport támogató ára állították be. A Strasbourgi Egyetem" elnevezés ű amerikai hírszerző szerv már 1956 szeptemberében kidolgozta az ellenforradalmi felkelés programját, amelyet az országon belül illegálisan terjesztettek. Az ellenforradalom idején, vöröskeresztes adományok közé 1415 esempészve, jelentős mennyiség ű kézifegyvert küldtek az országba. Eszel párhuzamosan az imperialista sajtó és rádió népszer űsítő kampányba kezdett Nagy Imre személye mellett. Hangoztatták, hogy a nyugati hatalmak számára kedvez őbb, ha Magyarországnak a szocialista táborból való kiszakítását egy kommuni ta névvel ellátott csoport" hajtja végre. A hírhedt Szabad Európa rádióállomás magyar nyelv ű adásaiban, az ismert, általa szervezett léggömbakció útján propagálta az ellenforradalmi felkelést, majd annak kirobbantása után katonai utasításokkal segítette és irányította. Az összee-lküv ű csoport ezeket az utasításokat végre is hajtotta. Nagy Imre és áruló csoportja, céljainak megvalósítása érdekében; továbbá azért, hogy teljesen szabaddá tegye az utat az imperialista beavatkozás számára, megkísérelte az ország védelmi szövetségét, a Varsói Szerződést törvénytelen módon és egyoldalúan felbontani. E kísérlet betetőzését jelentette Nagy Imre 1956 november 4-i rádiófelhívása, amelyben a forradalmi munkás-paraszt kormánnyal és az általa segítségül hívott szovjet csapatokkal szemben a nyugati imperialistákat nyílt, fegyveres beavatkozásra hívta fel. Az ellenforradalmi fegyveres felkelés bukása után a Nagy Imreféle iisszeesküvűk egyes csoportjai ott kerestek menedéket, ahonnan korábban is támogatást élveztek. Az államcsíny részvev ői közül Király Béla, Kéthly Anna, K ővágó József é.s mások a felel ősségrevonás élííl Nyugatra szöktek. Mindszenty József, a magyar hatóságok tudomása szerint, az amerikai követségen rejtáízködött cl. B. Szabó István a budapesti angol követségre próbált menekülni. A Nagy Imre-csoport, amely korábban a nemzeti kommunizmus" kalózlobogójával lépett fel, a felel ősségarevonás elől a budapesti jugoszláv követségre szökött. Az összeesküv ők elvetemültségére jellemz ő, hogy ellenforradalmi tevékenységiiket még akkor is változatlanul továbbfolytatták, amikor a magyar nép a forradalmi munka-paraszt kormány irányításával már megkezdte a törvényes rend helyreállítását, a nép békés életének biztosítását, s az ellenforradalmárok által okozott súlyos károk helyrehozatalit. Kéthly Anna, Király Béla, Kővágó József és társaik Nyugatról, Nagy Imre, Lasonczy Géza és mások pedig a budapesti jugoszláv nagykövetség épületéb ől küldték utasításaikat a fegyveres ellenállás további folytatására, az életet bénító sztrájkok szervezésére, a földalatti aknamunka újjászervezésére. Nagy és Losonczy például a jugoszláv nagykövetség épületéből, Gimes Miklós és más b űntársaik útján, kapcsolatot létesítettek a Központi Budapesti Munkástanáccsal", a Szabad Európa Rádióval és még új, illegális lapot is jelentettek meg Október Huszonharmadika" címmel. Mindezt a később levezetett vizsgálat és a most lefolytatott bírósági eljárás kétségbevonhatatlan tényekkel bizonyította be. A bírásági eljárás peranyaga is megmutatta és bebizonyította, bogy Nagy Imre és társai korábbi revizionista, burzsoá-nacionalista politikai beállítottságuknak megfelelően, törvényszerűen jutottak el a burzsoázia. I516 legreakciósabb imperialista er őivel való szövetséghez, a munkáshatalom a népi demokratikus rendszer, a dolgozó magyar nép és a szocialista haza elárulásához. A bírósági tárgyaláson a vádlottak közül Donáth Ferenc, Gimes Miklós, Tildy Zoltán, Kopácsi Sándor, Jánosi Ferenc, Vásárhelyi Miklós, megbánást mutatva, teljes egészében elismerték b űnösségüket. Nagy Imre, Szilágyi József és Maléter Pál bűnösségüket tagadták, azonban a lefolytatott eljárás során, bűntársaik és a tanúk terhel ő vallomásai, vala. mint a tárgyi bizonyítékok nyomán leleplez ődtek, és bűncselekményeik tényeire vonatkozóan részleges beismer ő vallomást tettek. A Legfelsőbb Bíróság Népbírósági Tanácsa, mérlegelve a b űncselek+ méntrk súlyát, a súlyosbító és enyhít ő körülményeket, a lefolytatott tár gyalás alapján a vád tárgyává tett cselekményekben a vá lottakat b űnös. nek mondta ki, és ezért: Nagy Imrét halálra, üonáth Ferencet 12 évi börtönre, Gimes Miklóst halálra, Tildy Zoltánt 6 évi bőrtőnre, Maléter Pált halálra, Kopácsi Sándort életfogytiglani börtönre, dr. Szilágyi Józsefet halálra, Jánosi Ferencet a évi börtönre, Vásárhelyi Miklóst 5 évi börtönre ítélte. Az ítélet jogerős. A halálos ítéleteket végrehajtották. 1C17 II. iusszeesküvés A HATALOM ERŐSZAKOS MEGRAGADASARA NAGY IMRE IPÁSBA FOGLALJA ÁLLAMELLENES TERVEIT ÉS ILLEGÁLIS CSOPORTOT SZERVEZ Nagy Imre 1955-ben és 1956 legelején tanulmányokat irt a kővetkező címekkel: Erkölcs és etika"; A nemzetközi kapcsolatok öt alapelve";.,néhány id őszerű kérdés." Az eljárás során a magyar nyomozó hatóságok lefoglalták ezeknek ra tanulmányoknak Nagy Imre által sajátkez űleg irt eredeti példányát is. Ezekben a tanulmányokban foglalta írásba államellenes terveit, ezek a tanulmányai alkották az általa vezetett népi demokrácia-ellenes titkos szervezkedés politikai programját decemberében kelt Erkölcs és etika" című írásában a népi demokratikus államrend megdöntését ahogyan ő kifejezte: szét` zúzását" m-- t űzte ki célul. Az id őszerű kérdésekkel" foglalkozó, 1956 januárjában készített tanulmányában programjába iktatta a népi demokráciával szemben álló erőkkel kötend ő szövetséget, és kifejtette, hogy a munkásosztály uralmát feladva --- vissza kelt állítani a többpártrendszert, valamint azzal együtt a koalíciós kormányzati rendszert. A nemzetközi kapcsolatok öt alapelve" cím ű írásában úgy foglalt állást, hogy Magyarországnak ki kell lépnie a Varsói Szerződésb ől. Tanulmányait az ország vezet ő szervei és az ország népe el őtt eltitkolta. Átadta viszont titkosan szervezkedő csoportja tagjainak, akik az ő tudtával, s őt a tőle kapott megbízás alapján különböz ő olyan külföldi hatalmakhoz is eljuttatták, amelyekt ől támogatást reméltek. A népi demokratikus rendszer megdöntésére kidolgozott terveinek megvalósítása céljából Nagy Imre már jóval az 1956 októ- Ifi18 18 berí ellenforradalom előtt hozzáfogott politikai csoportjának meggy szervezéséhez. Gondosan kiválogatta azokat a személyeket' akikről tudta, hogy az övével azonos vagy az övéhez hasonló politikai felfogást vallanak, vagy akiket különböző személyes sérelmek értek az el őző esztendőkben, s ezért feltételezhette róluk, hogy szembeállíthatók a népi demokratikus államrenddel, megnyerheti őket a tanulmányaiban foglalt titkos tervek megvalósításának, bevonhatja őket egy illegális összeesküv ő csoportba is. Jánosi Ferenc err ől a következőket vallotta: A csoport Nagy Imre körül alakult ki, ő volt a csoport politikailag legsúlyosabb képvisel ője. Irányadó Nagy Imre és Losonczy volt. Nagy Imre volt a csoport egyik kezdeményez ője és irányítója." Az 1958 február 6-án tartott tárgyaláson erre vonatkozólag az elnök több kérdést tett fel Jánosi Ferencnek. Elnök: Kik voltak azok az írók, újságírók, közéleti emberek, akikkel ön 1955 végén, de f őleg 1956-ban, még az októberi események előtt kapcsolatot tartott, mint olyanokkal, akikr ől tudta, hogy a Nagy Imre-féle politikai vonalnak hívei? Jánosi Ferenc: Ezek közé tartozott Haraszti Sándor, Losonczy Géza, Vásárhelyi Miklós, Gimes Miklós, Fazekas György. Elnök: S kik voltak az írók közül? Jánosi Ferenc: Aczél Tamás, Zelk Zoltán, Háy Gyula." Donáth Ferenc a következőket vallotta: Nagy Imre a csoport, illetve az ahhoz tartozó egyes személyek tevékenységét maga irányította. A Nagy Imre köré csoportosuló személyeknél els ősorban az volt az ismérv, hogy szemben álitalt a párt politikájának egészével vagy annak egy részével. E személyek nézeteit Nagy Imre a velük való beszélgetések során helyeselte, és ezért Nagy Imrében látták azt, aki megvalósítja politikai elgondolásaikat, felfogásukat." Haraszti Sándor újságíró, az államellenes titkos szervezkedés tagja akit ebben a bánügyben tanúként hallgattak ki vallomásában elmondotta, hogy a Nagy Imre-csoport 1955 őszén kristályosodott ki. határozott formában. A csoporthoz ebben az id őben Losonczy Géza, Vásárhelyi Miklós, Donáth Ferenc, Gimes Miklós, Újhelyi Szilárd és Haraszti Sándor taftozott..19 19 Felmerült a kérdés, milyen formában szervezkedjenek. Űj= helyi Szilárd tanúvallomásából kitűnik, hogy illegális központ szervezését tervezték. Újhelyi a következőket mondotta: Haraszti Sándor elmondta nekem, hogy Gimes Miklós java-; solta Nagy Imrének, hozzanak létre féllegális vagy illegális szer. vezetet, melynek feladata lenne összefogni és irányítani azokat a személyeket, akik országszerte nyíltan felléptek az akkori kormány.. és pártvezetés ellen." Februárban, a bírósági tárgyaláson Nagy Imre az elnök kérd& lére ezeket válaszolta: Gimes 1956 közepén vagy e körüli id őben olyan javaslatot tett; hogy jó volna az én politikámhoz közelálló személyekből szűkebb bizottságot alakítani. Két ízben merült fel ez a probléma. Egyszer közvetlenül Gimes, Fazekas és Lőcsei nekem vetette fel ezt a kérdést." Nagy Imre államellenes tanulmányainak terjesztéséről a feb% ruár 6-i bírósági tárgyalási napon Vásárhelyi Miklós az elnök kér..; déseire válaszolva ezeket mondta: Elnök: Kapott-e ön Nagy Imrétől általa készített politika! tanulmányokat, olyanokat, amelyeket 1955 vagy 1956 folyamán készített Nagy Imre? Vásárhelyi Miklós: Kaptam, igen. Az»Őt alapelv«cím űt meg-' kaptam. Más tanulmányokat is. Megkaptam az»erkölcs és etiká«-t, a közgazdasági kérdésekről szólót, azután az időszerű kérdésekről szólót, szóval több tanulmányt kaptam."- Ugyanezen a tárgyalási napon Kopácsi Sándor vallomásában kijelentette: 1956 szeptemberében Fazekas György ideadta nekem Nagy Imre»Erkölcs és etika«című tanulmányát." Arra a kérdésre, hogy milyen célból adta át Nagy Imre különböző személyeknek ellenséges tartalmú írásait, Haraszti Sándor a következőket válaszolta: ;,Azért, hogy. megismerjük álláspontját a fenti kérdésekben, és azután értelmiségi körökben, ahol mozogtunk, terjesszük. Elsősorban az újságírók között terjesztettem, beszélgetések során, Nagy Imre téziseit..." Tán,'zos Gábor, a Petőfi Kör titkára, az államellenes szervezkedés tagja, a következőket vallotta:20 20 b, 1956 késő nyarán Nagy Balázs átadott nekem olvasásra egy gépelt oldalas tanulmányt. Közölte velem, hogy ezt a tanulmányt Nagy Imre készítette."- Mikó János forgalmi ellen őr tanúvallomásában ezeket mon. Jotta:,Nagy Balázs és én elmentünk Nagy Imréhez. Általában Nagy Imre a beszélgetés nagy részében személyi sérelmeit mondotta el; Ekkor adta ide nekünk Nagy Imre tanulmányait is olvasásra. Felhívta a figyelmünket, hogy tanulmányát olvassuk át, és néhány olyan embernek, aki szimpatizál az ő személyével, szintén adjuk oda átolvasás végett. Célzott arra, hogy rossz dolog lenne, ha a párt tudomást szerezne erről a ténykedésérőt Az egybehangzó vallomások ellenére Nagy Imre a bírósági tárgyaláson azt állította, hogy ő szóbanforgó írásait nem terjesztette, azokat nem akarta a népi demokratikus államrenddel szemben felhasználni, emlékezete szerint csak Vásárhelyi Miklósnak és Gimes Miklósnak adta át, s nekik is csupán elolvasás céljából. A tanulmányok illegális terjesztéséért igyekezett Vásárhelyire és Gimesre hárítani a felelősséget. A június 10-i tárgyaláson szembesítésre került sor a tanúként kihallgatott Haraszti Sándor és Nagy Incre között, Haraszti Sándor kijelentette: ;,A csoport tagjai körében Nagy Imre tanulmányai ismeretesek voltak. Nagy Imrének én is tettem említést arról, hogy helytelenítern, hogy ilyen formában akarja nézeteit terjeszteni.'! Nagy Imre továbbra is tagadott:»tagadom, hogy tanulmányaim közkézen forogtak; Szűkebb körben bizonyos tanulmányaim kint voltak. Harasztinak azt az állítását, hogy közölte velem és helytelenítette, hogy a tanulmányaim más kezekbe kerülnek, visszautasítom." E kiadvány V. és VII. fejezetében közölt anyagokból, vallomásokból kiderül, hogy külföldre is Nagy Imre közvetlen utasítására juttatták tanulmányait. AKNAMUNKA A NÉPI DEMOKRATIKUS RENDSZER ELLEN LEGÁLIS FEDEZÉKEK 1VIÖGÜl3 A Nagy Imre-csoport tagjai az illegális szervezkedéssel egy időben igyekeztek minél szélesebb körben kihasználni a legális lehetőségeket a népi demokrácia rendszere elleni támadásokra. Több megjelenítése
 1. félév: alkotmányjog, közjogi berendezés 2. félév: alapvető jogok és kötelezettségekhez tartozó alkotmánybírósági döntések Alkotmány: constitutio közös állapot, közös megegyezés, hogy milyen szabályok Részletesebben Az ellenség dezinformálása, avagy egy állambiztonsági kompromittálási akció az 1950-es évekbôl
 Múltunk, 2007/3. 155 165. 155 [ ] SZ. KOVÁCS ÉVA Az ellenség dezinformálása, avagy egy állambiztonsági kompromittálási akció az 1950-es évekbôl Az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltárában az Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
 A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA Bfv.III.362/2010/12.szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága Budapesten, a 2010. év november hó 23. napján tartott nyilvános Részletesebben Nemzeti Emlékezet Bizottsága Biszku-per TV, RÁDIÓ
 Nemzeti Emlékezet Bizottsága Biszku-per TV, RÁDIÓ MÉDIANÉZŐ KFT. -NEMZETI EMLÉKEZET BIZOTTSÁGA 1 A tartalom Meghalt Biszku Béla-TV2 Elhunyt Biszku Béla- RTL II Meghalt Biszku Béla- DUNA TV Meghalt Biszku Részletesebben létünk TÁRSADALOM, TUDOMÁNY, KULTÚRA IX. évfolyam, 5. szám, 1979. szeptember október Forum Könyvkiadó, Újvidék
 létünk TÁRSADALOM, TUDOMÁNY, KULTÚRA IX. évfolyam, 5. szám, 1979. szeptember október Nem az emberek tudata az, amely létüket, hanem megfordítva, társadalmi létük az, amely tudatukat meghatározza." Karl Részletesebben Szám: 105/288- /2009. Tárgy: alapvetı jogot sértı rendıri intézkedés elleni panasz elbírálása H A T Á R O Z A T
 ORSZÁGOS RENDİRFİKAPITÁNY 1139 Budapest, Teve u. 4-6. 1903 Budapest, Pf.: 314/15. Tel: (06-1) 443-5573 Fax: (06-1) 443-5733 IRM: 33-104, 33-140 IRM Fax: 33-133 E-mail: orfkvezeto@orfk.police.hu Szám: 105/288- Részletesebben Kristóf László csendõr törzsõrmester jogi rehabilitációja 2007. február 21.
 Kristóf László csendõr törzsõrmester jogi rehabilitációja 2007. február 21. Egy ártatlanul kivégzett ember felmentése. (A dr. Ságvári Endre letartóztatásával összefüggésben koholt vád alapján elítélt Kristóf Részletesebben Ötvenhat elhullajtott levelei Gyulán
 20 2006/XVIII. 5 6. e z e r k i l e n c s z á z ö t v e n h a t Cora Zoltán Ötvenhat elhullajtott levelei Gyulán 1989 után az -os események újra- és átértékelése lehetségessé vált a korábbi egységes nézettel Részletesebben FÉLÜNK-E A FARKASTÓL? A MAGYAR ÁLLAMPOLGÁROK BIZTONSÁGÉRZET- ÉNEK VIZSGÁLATA, ATTITUDJEI, VÉLEMÉNYE A NEMZETKÖZI TERRORIZMUSRÓL.
 Gosi Mariann FÉLÜNK-E A FARKASTÓL? A MAGYAR ÁLLAMPOLGÁROK BIZTONSÁGÉRZET- ÉNEK VIZSGÁLATA, ATTITUDJEI, VÉLEMÉNYE A NEMZETKÖZI TERRORIZMUSRÓL Az európaiak még mindig nem vették tudomásul, hogy milyen komoly Részletesebben Sebestyén Imre A MAGYAR SZOCIALISTA MUNKÁSPÁRT KONGRESSZUSA
 NEMZETKÖZI SZEMLE Sebestyén Imre A MAGYAR SZOCIALISTA MUNKÁSPÁRT KONGRESSZUSA A FŐ IRÁNYVONAL VÁLTOZATLAN 1985. március 25-étől 28-áig Budapesten megtartotta XIII. kongreszszusát a Magyar Szocialista Munkáspárt. Részletesebben A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM. r e n d e l e t e
 A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM r e n d e l e t e a katonai szolgálati viszony méltatlanság címén történő megszüntetésének eljárási szabályairól A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú Részletesebben A kormányzó és a trón. Alkotmányos szerepvállalás vagy dinasztikus tervek a Horthy családban
 DOI: 10.18427/iri-2016-0056 A kormányzó és a trón. Alkotmányos szerepvállalás vagy dinasztikus tervek a Horthy családban Olasz Lajos Szegedi Tudományegyetem JGYPK olasz@jgypk.szte.hu Az elvesztett háború, Részletesebben Tartalom. I. kötet. Az Alkotmány kommentárjának feladata Jakab András...5 Preambulum Sulyok Márton Trócsányi László...83
 Tartalom I. kötet Előszó az első kiadáshoz Jakab András........................................ IX Előszó a második kiadáshoz Jakab András...................................... X Folytonos alkotmányozás. Részletesebben T Ö R T É N E L E M V E R S E N Y A Z 1 9 5 6 - O S F O R R A D A L O M É S S Z A B A D S Á G H A R C 2007. október 25. Középiskolás B feladatlap
 T Ö R T É N E L E M V E R S E N Y A Z 1 9 5 6 - O S F O R R A D A L O M É S S Z A B A D S Á G H A R C 2007. október 25. Középiskolás B feladatlap 1. Mik voltak a Petőfi körök? Reformkommunista (a sztálinizmusból Részletesebben MAGYARORSZÁG ÚJ NEMZETKÖZI HELYZETE
 MAGYARORSZÁG ÚJ NEMZETKÖZI HELYZETE irta : B iró Zoltán A szovjet-magyar barátsági és kölcsönös segélynyújtási szerződés megkötése új történelmi szakasz abban a harcban, amelyet a magyar nép szabadságáért Részletesebben 2011. évi... törvény-
 1 Országgyű lés hivatal a Iromanyszam : lkqq,rf- J~p2, 2011. évi... törvény- (5- Érkezeu : 2011 DEC 2 a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szól ó 1996. évi LIII. törvény Részletesebben IZSÁK LAJOS: A polgári ellenzék kiszorítása a politikai életből Magyarországon 1947 1949 História, 1981/3. szám
 IZSÁK LAJOS: A polgári ellenzék kiszorítása a politikai életből Magyarországon 1947 1949 História, 1981/3. szám Az 1947. augusztus 31-i országgyűlési választásokon a választási szövetség négy pártja, a Részletesebben NEMZETKÖZI SZEMLE. Engler Lajos STOCKHOLMI ÉRTEKEZLET KIÚTKF.RKSF.S
 NEMZETKÖZI SZEMLE Engler Lajos STOCKHOLMI ÉRTEKEZLET KIÚTKF.RKSF.S Ha a Helsinkiben megtartott európai biztonsági és együttműködési értekezlet (1975) kontinensünk második világháború utáni békés korszakának Részletesebben Tér és Társadalom XXI. évf. 2007 4: 213-234 KÖNYVJELZ Ő
 Tér és Társadalom 21. évf. 2007/4. 213-220. p. Tér és Társadalom XXI. évf. 2007 4: 213-234 KÖNYVJELZ Ő JAMES WESLEY SCOTT (ED.): EU ENLARGEMENT, REGION BUILDING AND SHIFTING BORDERS OF INCLUSION AND EXCLUSION Részletesebben Hung. Monitoring 19.5.89. (Kossuth Rádió, Hírek, 16 h ) - Megalakult a magyar Helsinki Bizottság, A ma már szerencsére természetes eseményről számol be Szilágyi Gabriella. - Az alakuló ülésen Schwarzenberg Részletesebben FOGALMAK felülről vezérelt átalakitás Római Klub Todor Zsivkov társad. növekvő ellenállása túlméretezett birodalom környezetszennyezés Nicolae
 FOGALMAK felülről vezérelt átalakitás Római Klub Todor Zsivkov társad. növekvő ellenállása túlméretezett birodalom környezetszennyezés Nicolae Ceausescu Magyar Demokrata Fórum fegyverkezési verseny korl Részletesebben FORRÓ János A Kádár-rendszer rendvédelmi szervezetei a BM Karhatalom és a Készenléti Rendőri Ezred
 Rendvédelem-történeti Füzetek (Acta Historiae Preasidii Ordinis) HU ISSN 1216-6774 XX. évf. (2011) 23. sz. FORRÓ János A KÁDÁR-rendszer 1957. évi tavaszi konszolidációja és az ellenséggel szembeni taktikája Részletesebben Két jelentés Észak-Koreából
 Múltunk, 2007/1. 133 137. 133 [ ] FALUDI PÉTER Két jelentés Észak-Koreából A magyar észak-koreai kapcsolatok levéltári anyagának feldolgozása során a Magyar Országos Levéltárból került elô a phenjani magyar Részletesebben Magyarország külpolitikája a XX. században
 Fülöp Mihály-Sipos Péter Magyarország külpolitikája a XX. században SUB Göttingen 7 210 085 436 99 A 5460 Aula, 1998 TARTALOM Első fejezet MAGYARORSZÁG AZ ÚJ NEMZETKÖZI RENDBEN AZ I. VILÁGHÁBORÚ UTÁN 9 Részletesebben Szakács Tamás. 1. M. Ostrogorski, R. Michels, M. Weber a modern pártokról
 1. M. Ostrogorski, R. Michels, M. Weber a modern pártokról Ostrogorski - szerinte a szervezett párt megjelenése teljesen átalakította a hatalmi viszonyokat, így amit eddig a politikáról tudtunk, azt el Részletesebben KÖZÖS NYILATKOZAT 2001.05.22.
 KÖZÖS NYILATKOZAT 2001.05.22. A Közép-európai Rendőrakadémia résztvevő minisztériumai tekintettel a Közép- Európában lezajlott társadalmi, politikai és társadalmi fejleményekre, amelyek Európa államainak Részletesebben MAGYAR TRAGÉDIA DÉLVIDÉK
 MAGYAR TRAGÉDIA DÉLVIDÉK 1944 1945 A Bizánc nyugati peremén kialakuló és lassan terjeszkedő szerb állam a 14. század derekán érte el hatalma csúcsát. A Balkán nyugati részét ellenőrzése alatt tartó Szerb Részletesebben KALÁSZ PÉTER AZ 1970-ES ÉVEK ELEJÉN 1
 FÖLDES GYÖRGY A magyar szovjet viszony 1957 1989 között Rövid áttekintés Ez a bő három évtized különleges helyet foglal el a magyar orosz kapcsolatok ezeréves történetében. Drámai és tragikus volt a kezdet. Részletesebben Büntető eljárásjogi és büntetés-végrehajtási alapfogalmak Dr. Béda László 2012. szeptember 26.
 Nemzeti Emlékezet Bizottsága Biszku-per TV, RÁDIÓ MÉDIANÉZŐ KFT. -NEMZETI EMLÉKEZET BIZOTTSÁGA 1 A tartalom Felfüggesztett büntetést kapott Biszku Béla Felfüggesztett börtönbüntetésre ítélték nem jogerősen Részletesebben Nagy Imre és kora. Az 1956 os forradalom és előzményei
 IZABELLA MAIN Nemzetek Krisztusa: a lengyel nemzeti ünnepek állami és egyházi manipulációja 1944 és 1966 között A tanulmány a lengyel kommunista állam és a római katolikus egyház között a nemzeti ünnepek Részletesebben Kende Péter: A tudós visszanéz - Kornai János pályamérlege
 Recenzió Kende Péter Népszabadság 2005. április 23. Kende Péter: A tudós visszanéz - Kornai János pályamérlege Közgazdászok ritkán írnak önéletrajzot, pláne "rendhagyót". Ezúttal azonban éppen arról van Részletesebben Főhajtás, mérce és feladat
 Főhajtás, mérce és feladat Kedves Bori és Pista! Kedves Barátaim! Hölgyeim és Uraim! Tisztelt Hallgatóim! Nem könnyen szántam el magam arra, hogy Bibó István sírja előtt beszédet mondjak. Mindenekelőtt Részletesebben A KORMÁNYZÓHELYETTESI INTÉZMÉNY TÖRTÉNETE (1941 1944)
 A KORMÁNYZÓHELYETTESI INTÉZMÉNY TÖRTÉNETE (1941 1944) OLASZ LAJOS A kormányzóhelyettesi intézmény története (1941 1944) AKADÉMIAI KIADÓ, BUDAPEST ISBN 978-963-05-8512-5 Kiadja az Akadémiai Kiadó, az 1795-ben Részletesebben T/17968/10. szám. Az Országgyűlés. a j á n l á s a
 T/17968/10. szám Az Országgyűlés Kulturális és sajtó bizottságának Alkotmány- és igazságügyi bizottságának Emberi jogi, kisebbségi és vallásügyi bizottságának Önkormányzati bizottságának a j á n l á s Részletesebben Élet és Irodalom, LI. évf., 7. sz., 2007. február 16., 15-16. o. A válság anatómiája
 Élet és Irodalom, LI. évf., 7. sz., 2007. február 16., 15-16. o. A válság anatómiája Hazánkban a politikai élet súlyos erkölcsi és identitási válsága alakult ki. E sorok írója abban látja a válság alapvető Részletesebben 2012. évi.. törvény. a társadalmi szervezetek támogatása átláthatóságának megteremtése érdekébe n szükséges egyes törvények módosításáról
 Érk zo: 2012. V:2:.Ea. 2012. évi.. törvény a társadalmi szervezetek támogatása átláthatóságának megteremtése érdekébe n szükséges egyes törvények módosításáról 1. A pártok m űködéséről és gazdálkodásáról Részletesebben A bizonyítás. Az eljárás nem szükségképpeni része.
 A bizonyítás A bizonyítás fogalma A bizonyítási eljárás (vagy bizonyítás) - a hivatalbóli eljárás alapelvén nyugvó, - a hatóság az ügyfelek és az eljárás más résztvevői közreműködésével zajló eljárási Részletesebben 1949. február 22. A SZOT II. TELJES ÜLÉSÉNEK HATÁROZATAI
 1949. február 22. A SZOT II. TELJES ÜLÉSÉNEK HATÁROZATAI 1. A Szakszervezetek Országos Tanácsa tudomásul veszi Apró Antal elvtárs jelentését a szakszervezeteknek a XVII. Kongresszus óta végzett munkájáról. Részletesebben A neoliberalizmus mítosza
 Paár Ádám A neoliberalizmus mítosza Akad-e ellenzéki párt, amelyről kormányon levő ellenfelei nem híresztelték, hogy neoliberális, akad-e ellenzéki párt, amelyik nem vágta vissza a neoliberalizmus megbélyegző Részletesebben TANULMÁNY A BÍRÓSÁGOK KÖZÉRDEKŐ ADATOK KÖZLÉSÉNEK GYAKORLATÁVAL KAPCSOLATBAN VÉGZETT KUTATÁSRÓL
 TANULMÁNY A BÍRÓSÁGOK KÖZÉRDEKŐ ADATOK KÖZLÉSÉNEK GYAKORLATÁVAL KAPCSOLATBAN VÉGZETT KUTATÁSRÓL TARTALOMJEGYZÉK BEVEZETÉS...3 A BÍRÓI HATALOM ÁTLÁTHATÓSÁGA...3 A NYILVÁNOSSÁG ALAPELVE...5 SAJTÓNYILVÁNOSSÁG Részletesebben A békeszerződés vitája a magyar országgyűlésben Gróf Teleki Pál beszéde
 A békeszerződés vitája a magyar országgyűlésben Gróf Teleki Pál beszéde A Nemzetgyűlés 1920. november 13-án, a 128. ülésén tárgyalta az 1920. június 4-én Trianonban aláírt "Magyar Békeszerződésről szóló Részletesebben Hung. Monitoring, 29.3.89. (Kossuth Rádió, Esti Magazin, 18.30 h)
 Hung. Monitoring, 29.3.89. (Kossuth Rádió, Esti Magazin, 18.30 h) A MSZMP Központi Bizottsága ma ülést tartott, kapcsoljuk Domány Andrást és Tóth Pált. - A KB jelenleg zárt ülését tartja, vagyis be fog Részletesebben 2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról
 2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról 1. A Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény módosítása 1. A Büntető Részletesebben AZ 1956-OS FORRADALOM ÉS SZABADSÁGHARC. 1956. október 23. november 11.
 AZ 1956-OS FORRADALOM ÉS SZABADSÁGHARC 1956. október 23. november 11. 1. Előzmények: 1953. március 8.: Sztálin utóda Hruscsov lesz, aki bírálja Sztálin egyes cselekedeteit (SZKP XX. Kongresszusa, 1956 Részletesebben Bevezetés... 3 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5
 TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben ADALÉKOK A MAGYAR KÖZLEKEDÉSÜGY ÉS HONVÉDELEM XX. SZÁZADI KAPCSOLATRENDSZERÉNEK TANULMÁNYÁZÁSÁHOZ
 VEZETÉS- ÉS SZERVEZÉSTUDOMÁNY DR. HORVÁTH ATTILA ADALÉKOK A MAGYAR KÖZLEKEDÉSÜGY ÉS HONVÉDELEM XX. SZÁZADI KAPCSOLATRENDSZERÉNEK TANULMÁNYÁZÁSÁHOZ Egy állam közlekedéspolitikájának alakítását számtalan Részletesebben Amerikai Nagykövetség, Budapest
 Semmi új a nap alatt: kisebbségi jogok, kettős állampolgárság, autonómia A mostani kormányzati ciklus nemzetpolitikai alapvetéseként is értelmezhető Orbán Viktor beiktatásakor elhangzott kijelentése: A Részletesebben Nemzetiségi kérdés Komárom-Esztergom vármegyében 1945 1950 között
 Nemzetiségi kérdés Komárom-Esztergom vármegyében 1945 1950 között Mottó: A kollektív felelősség elvével és a kollektív megtorlás gyakorlatával a magyar nemzet sem most, sem a jövőben sohasem azonosíthatja Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S. a Kormány részére. a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlősége Tanács működtetéséről
 SZOCIÁLIS ÉS MUNKAÜGYI MINISZTÉRIUM Szám: 194/2009-SZMM E L Ő T E R J E S Z T É S a Kormány részére a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlősége Tanács működtetéséről Budapest, 2009. január 2 Vezetői összefoglaló Részletesebben Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 1580/2013. (XI.6.) sz. HATÁROZATA
 Ügyiratszám: Ügyintéző: Tárgy: MN/53725-7/2013. személyes adat kiegyensúlyozottsági kérelem elbírálása Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 1580/2013. (XI.6.) sz. HATÁROZATA A Nemzeti Média- Részletesebben Asztalos János nem javasolt Áchim András használható Bacsó Béla használható Bajcsy-Zsilinszky End- használható Béke használható
 A Magyar Tudományos Akadémia állásfoglalása Magyarország önkormányzatai közterületeinek elnevezéseiről a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvényben biztosított felhatalmazás Részletesebben Romániai magyar autonómiakoncepciók. Az 1989 és 2006 között kidolgozott törvénytervezetek
 ELSÕ KÖNYV 1867 1918 19 20 Elõszó A román és a magyar életkörülmények alakulása a dualizmus korabeli Magyarországon és Nagy-Romániában (1867-1940) A kézirat szerzõje a fenti kérdés áttekintésével olyan Részletesebben AZ MDP KÖZPONTI VEZETŐSÉGE, POLITIKAI BIZOTTSÁGA ÉS TITKÁRSÁGA ÜLÉSEINEK NAPIRENDI JEGYZÉKEI I. KÖTET
 MAGYAR ORSZÁGOS LEVÉLTÁR SEGÉDLETEI 18. AZ MDP KÖZPONTI VEZETŐSÉGE, POLITIKAI BIZOTTSÁGA ÉS TITKÁRSÁGA ÜLÉSEINEK NAPIRENDI JEGYZÉKEI I. KÖTET 1948 1953 Magyar Országos Levéltár AZ MDP NAPIRENDI JEGYZÉKEI Részletesebben Arany János FELLÁZADTUNK-E MI MAGYAROK?
 Arany János FELLÁZADTUNK-E MI MAGYAROK? A népeknek természet szerint való jussa van a szabadsághoz, éppen úgy, mint a halnak a vízhez, a madárnak a levegőéghez, mert szabadság nélkül az ember nem is Isten Részletesebben Tisztelt Elnök Úr! 2012. évi tőrvény
 ORSZÁGGYÜLÉSI KÉPVISELŐ irományszúm : T --+G/f Érkezett 2012 J Ú L 1 1 Képviselői önálló indítvány Dr. Kövér László úrnak, az Országgy űlés elnökének Helyben Tisztelt Elnök Úr! 2012. évi tőrvény a nemzetbiztonsági Részletesebben MAGYARORSZÁG ALKOTMÁNYA / ALAPTÖRVÉNYE. (2011. április 25.) ISTEN, ÁLDD MEG A MAGYART. Nemzeti Hitvallás / Nemzeti Nyilatkozat
 MAGYARORSZÁG ALKOTMÁNYA / ALAPTÖRVÉNYE (2011. április 25.) ISTEN, ÁLDD MEG A MAGYART Nemzeti Hitvallás / Nemzeti Nyilatkozat Mi, a magyar nemzet tagjai, az új évezred kezdetén, felelőséggel minden magyarért, Részletesebben A felszámolási költségek viselésének néhány vitás kérdése
 A felszámolási költségek viselésének néhány vitás kérdése A felszámolási költségekkel kapcsolatos elszámolási kérdések a Cstv. megjelenése óta vitákat generálnak a gyakorlatban. Célszerő ezért ennek a Részletesebben Pályázati feltételek. a Magyar ENSZ Modell Diákegyesület és az UNICEF Magyar Bizottsága által kiírt,
 Pályázati feltételek a Magyar ENSZ Modell Diákegyesület és az által kiírt, az ENSZ Gyermek- és Ifjúsági Delegáltak Magyarországi Programjára Kritériumok való jelentkezéshez Mindkét korcsoport esetén: magyar Részletesebben Ki és miért Ítélte Jézust halálra?
 Ki és miért Ítélte Jézust halálra? A kérdés nem oly egyszerű, mint az ember fölületes elgondolás után hiszi, mert az evangéliumirók nem voltak jelen a történteknél, csak másoktól hallották a történet folyamatát Részletesebben 1947. évi XVIII. törvény a Párisban 1947. évi február hó 10. napján kelt békeszerződés becikkelyezése tárgyában *)
 1947. évi XVIII. törvény a Párisban 1947. évi február hó 10. napján kelt békeszerződés becikkelyezése tárgyában *) 1. a Magyar Köztársaság által a Szocialista Szovjet Köztársaságok Szövetségével, Nagybritannia Részletesebben AZ 1956-OS FORRADALOM ÉS A RESTAURÁCIÓ A MŰEGYETEMEN
 DOKTORI DISSZERTÁCIÓ AZ 1956-OS FORRADALOM ÉS A RESTAURÁCIÓ A MŰEGYETEMEN HORVÁTH ZSOLT 2014 Eötvös Loránd Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kar DOKTORI DISSZERTÁCIÓ HORVÁTH ZSOLT AZ 1956-OS FORRADALOM Részletesebben Szakolczai György Szabó Róbert KÉT KÍSÉRLET A PROLETÁRDIKTATÚRA ELHÁRÍTÁSÁRA
 TÖRTÉNETI IRODALOM 249 csak elismeri Bangha emberi nagyságát, hanem abbéli meggyõzõdésének is hangot ad, hogy Bangha nagyobb volt legtöbb bírálójánál is. A kötet használatát számos függelék segíti. Ezek Részletesebben 2014. évi... törvény Érkenut: 7014 MI-.J 0 B.
 lrr in}}t Oí'ezággyiilés Hivatnia 11 / m 2014. évi.... törvény Érkenut: 7014 MI-.J 0 B. Országgy űlési képviselők, a Kormány tagjai és az államtitkárok kötelez ő vagyongyarapodási vizsgálatáró l 1. Az Részletesebben 2015. évi... törvény Érkezett: 2015 NOV 2 4.
 Országgyűlés Hivatala,rnmányszárn : 2015. évi... törvény Érkezett: 2015 NOV 2 4. a Büntet ő Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvénynek a terrorizmus elleni hatékonyabb fellépé s érdekében szükséges Részletesebben FRESLI MIHÁLY. Az elveszett Oroszország
 FRESLI MIHÁLY Az elveszett Oroszország Korszakok és váltások - államok, lobogók, forradalmak. Kevés olyan ország van a földkerekségen, amelynek a történetét még oly karakteresen fémjeleznék ezek a fogalmak, Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N!
 SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA Bf.II.355/2004/3. A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla a Szegeden, 2004. évi szeptember hó 30. napján tartott fellebbezési nyilvános ülés alapján meghozta Részletesebben A Tudományos és Innovációs Dolgozók Szakszervezete Választási Szabályzata
 A Tudományos és Innovációs Dolgozók Szakszervezete Választási Szabályzata A szabályozási dokumentum alkalmazási területe: kiterjed a TUDOSZ minden szervezeti egységére, tisztségviselőjére, tagjára és munkatársára. Részletesebben Észak-Erdély kérdése Románia külpolitikájában 1940 1944 között
 A MAGYAR SZELLEM UTJA A TRIANONI ERDÉLYBEN AZ ELMULT KÉT ÉVTIZEDRE ma már önkéntelenül is mint történelmi, lezárt korszakra gondolunk vissza. Öröksége azonban minden idegszálunkban továbbreszket s meghatározza Részletesebben ÉVFOLYAMDOLGOZAT. A h o n v é d e l mi k ö t e l e z e t t s é g a l k o t má n yjogi p r o b l é má i
 SZEGEDI TUDOMÁNYEGYETEM Állam- és Jogtudományi Kar Szeged ÉVFOLYAMDOLGOZAT A h o n v é d e l mi k ö t e l e z e t t s é g a l k o t má n yjogi p r o b l é má i Konzulens: Dr. Tóth Károly Egyetemi Docens Részletesebben Ember embernek farkasa
 Jean-Pierre Derriennic: Polgárháborúk. Jelenkor, Pécs, 2004. 271 old. Rendkívül érdekes, a témához kapcsolódó adatokat rendkívül jól szintetizáló munkát vehet kézbe az olvasó, ha Jean-Pierre Derriennic Részletesebben Az olasz ellenállás és a szövetségesek közötti kapcsolatok
 JELENKOR Az olasz ellenállás és a szövetségesek közötti kapcsolatok A II. világháború történelmével foglalkozó átlagember gondolatában a fasiszta Németország által megtámadott országokban kibontakozó ellenállási Részletesebben ELŐTERJESZTÉS. a Kormány részére
 TERVEZET A KORMÁNY ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI Szociális és Munkaügyi Minisztérium Szám: 22.616-3/2007-SZMM. ELŐTERJESZTÉS a Kormány részére a Miniszterelnöki Hivatalban, a minisztériumokban, az igazgatási Részletesebben A SZABOLCS MEGYEI NEMZETI BIZOTTSÁG MŰKÖDÉSE 19 45 ÁPRILIS VÉGÉIG
 A SZABOLCS MEGYEI NEMZETI BIZOTTSÁG MŰKÖDÉSE 19 45 ÁPRILIS VÉGÉIG A felszabadulás utáni korszak történeti feldolgozására és elvi problémáinak tárgyalására való törekvés, egyre nagyobb helyet kap történeti Részletesebben Büntetőeljárási jog Király, Tibor
 Büntetőeljárási jog Király, Tibor Büntetőeljárási jog Király, Tibor Publication date 2003-03-31 Szerzői jog 2003-03-31 Tibor, Király; Katalin, Holé; László, Pusztai Kivonat A kötet a büntetőeljárási törvényt Részletesebben Bűnmegelőzés. Dr. Szabó Henrik r. őrnagy
 Bűnmegelőzés Dr. Szabó Henrik r. őrnagy A bűnmegelőzés fogalma - az állami szervek - önkormányzati szervek - társadalmi szervezetek - gazdasági társaságok - állampolgárok és csoportjaik minden olyan tevékenysége, Részletesebben és s feladatrendszere (tervezet)
 Az MH Műveleti M Parancsnokság rendeltetése és s feladatrendszere (tervezet) Dr. Isaszegi János mk. vezérőrnagy HM HVK MFCSF 2006. Szeptember 16. I. Az MH Műveleti Parancsnokság rendeltetése Az MH katonai Részletesebben HÚSZÉVES A BAJTÁRSI EGYESÜLETEK ORSZÁGOS SZÖVETSÉGE
 HÚSZÉVES A BAJTÁRSI EGYESÜLETEK ORSZÁGOS SZÖVETSÉGE A SZÖVETSÉG ÉRDEKVÉDELMI TEVÉKENYSÉGE 20 ÉV TÜKRÉBEN A Szövetség érdekvédelmi tevékenysége 20 év tükrében A BEOSZ már megalakulásának pillanatában, 1990. Részletesebben KATONAI JOGI ÉS HADIJOGI SZEMLE 2014/1. SZÁM
 Schweickhardt Gotthilf A katasztrófavédelmi igazgatás rendszer változásai 1976-tól napjainkig, különös tekintettel a védelemben résztvevő szervezetekre A katasztrófák elleni védelem mai tartalmának, szervezetének Részletesebben Egy kárpát-medencei sorsforduló
 Egy kárpát-medencei sorsforduló Számvetés-kísérlet Raffay Ernő könyve kapcsán * I. Alig telik el egy esztendő azt követően, hogy Moldva és Havasalföld 1859-ben egyidejűleg Alexandru Ion Cuzát választotta Részletesebben Népakarat kinyilvánítása
 Tolmács Önkormányzata Hajnis Ferenc Polgármester Úr részére Tisztelt Polgármester Úr! Ezzel a levéllel Nógrád megye 88, Magyarország hozzávetőlegesen 2500 polgármesterét keresem meg. A levelet tájékoztatásul Részletesebben Egyetemi doktori (PhD) értekezés tézisei SZOMBATHELYI FERENC A MAGYAR KIRÁLYI HONVÉD VEZÉRKAR ÉLÉN. Kaló József. Témavezető: Dr.
 Egyetemi doktori (PhD) értekezés tézisei SZOMBATHELYI FERENC A MAGYAR KIRÁLYI HONVÉD VEZÉRKAR ÉLÉN Kaló József Témavezető: Dr. Püski Levente DEBRECENI EGYETEM Történelmi és Néprajzi Doktori Iskola Debrecen, Részletesebben A MUNKÁSIFJÚSÁG GYÓGYÜDÜLTETÉSÉNEK TÁRSADALOMEGÉSZSÉGÜGYI ÉS TÁRSADALOMNEVELŐI JELENTŐSÉGE ÍRTA: DR. BATIZ DÉNES
 A MUNKÁSIFJÚSÁG GYÓGYÜDÜLTETÉSÉNEK TÁRSADALOMEGÉSZSÉGÜGYI ÉS TÁRSADALOMNEVELŐI JELENTŐSÉGE ÍRTA: DR. BATIZ DÉNES Azt olvassuk a Társadalombiztosító Intézet jogelődjének, az Országos Munkásbiztosító Pénztárnak Részletesebben Ha aa magasban. Kereszténység és közélet Kiút az anarchiából OSZTIE ZOLTÁN ELÔADÁSOK A SZENT ISTVÁN TÁRSULATNÁL XVI.
 Ha aa magasban ELÔADÁSOK A SZENT ISTVÁN TÁRSULATNÁL XVI. OSZTIE ZOLTÁN Kereszténység és közélet Kiút az anarchiából OSZTIE ZOLTÁN Kereszténység és közélet Kiút az anarchiából SZENT ISTVÁNTÁRSULAT az Apostoli Részletesebben KOSSUTH LAJOS IRODALMI HA GYA TÉKA
 KOSSUTH LAJOS IRODALMI HA GYA TÉKA MAGYAR Nemzeti Múzeum és Kossuth Lajos örökösei közt a turini remete irodalmi hagyatéka tárgyában 1894 december elsején Budapesten kötött adás-vételi szerződés értelmében Részletesebben Emlékezzünk a Szent Koronát megőrző hősökre és barátokra!
 Ráckeve Város Polgármestere és a Ráckevei Molnár Céh Alapítvány meghívást kapott a Szent Korona hazatérésének 35. évfordulóján tartott megemlékezésre és az azt követő fogadásra. A megemlékezésre az V. Részletesebben 2011. évi CXIII. törvény a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről 1
 OptiJus Opten Kft. 1. 2011. évi CXIII. törvény 2011. évi CXIII. törvény a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről 1 A 2012.1.1. és 2012.6.30. Részletesebben 1. A teheráni konferencia
 12.tétel: A II. világháború lezárása és az új világrend kialakulása: a szövetségesek tanácskozásai: Teherán, Jalta és Potsdam, nemzetközi együttműködés, megszállások, békeszerződések 1. A teheráni konferencia Részletesebben A PEDAGÓGUSOK SZAKSZERVEZETE ALAPSZABÁLYA
 A PEDAGÓGUSOK SZAKSZERVEZETE ALAPSZABÁLYA a PSZ XXII. Kongresszusának 2013. december 14. napján elfogadott szövegmódosítással egybeszerkesztve I. ÁLTALÁNOS MEGHATÁROZÁSOK 1. A szakszervezet neve: PEDAGÓGUSOK Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Advertência jurídica importante
 |
 52009PC0517
 Proposta de regulamento do Conselho que fixa, para 2010, em relação a determinadas unidades populacionais de peixes, as possibilidades de pesca e as condições associadas aplicáveis no mar Negro /* COM/2009/0517 final */
 [pic] | COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS |Bruxelas, 5.10.2009COM(2009) 517 finalProposta deREGULAMENTO DO CONSELHOque fixa, para 2010, em relação a determinadas unidades populacionais de peixes, as possibilidades de pesca e as condições associadas aplicáveis no mar NegroEXPOSIÇÃO DE MOTIVOS1. CONTEXTO DA PROPOSTAObjectivos da propostaNa sequência da adesão da Bulgária e da Roménia à União Europeia, em 1 de Janeiro de 2007 e das medidas de conservação já aplicadas em 2008 e 2009, a presente proposta tem por objectivo fixar, para 2010, em relação às principais unidades populacionais comerciais do mar Negro, as possibilidades de pesca dos Estados-Membros e as condições associadas.Contexto geralEm conformidade com o Regulamento (CE) n.o 2371/2002 do Conselho, de 20 de Dezembro de 2002, relativo à conservação e à exploração sustentável dos recursos haliêuticos no âmbito da política comum da pesca, esta última deve garantir que a exploração dos recursos biológicos aquáticos se faça em condições sustentáveis dos pontos de vista económico, ambiental e social. A fixação anual das possibilidades de pesca sob a forma de totais admissíveis de capturas (TAC), quotas e limitações do esforço de pesca constitui um instrumento importante para atingir este objectivo.As possibilidades de pesca no mar Negro, bem como as condições que lhe estão associadas, foram fixadas pela primeira vez pela legislação comunitária em 2008.Estas primeiras medidas comunitárias de precaução fixadas para o mar Negro em matéria de gestão convidam as administrações nacionais, as partes interessadas e a comunidade científica a melhorar o controlo das capturas e dos desembarques, assim como a qualidade dos dados, com vista a uma análise científica e económica mais adequada.Além disso, estas medidas reforçarão a posição da Comunidade aquando das negociações no quadro de um possível futuro organismo regional de gestão das pescas em que participem todos os países do mar Negro.Na pendência da criação de um regime mais avançado e integrado de medidas de gestão para uma pesca sustentável na região, a acordar ao nível multilateral, a presente proposta visa apresentar medidas de conservação para 2010, em conformidade com os pontos 4, 5, 7, 8 e 9 da Comunicação da Comissão intitulada «Consulta sobre as possibilidades de pesca para 2010»[1].O objectivo é o Conselho adoptar o projecto de regulamento em Outubro de 2009.A proposta contém medidas de gestão que fixam os TAC e quotas comunitários e as medidas técnicas associadas.Disposições em vigor no domínio da propostaNão existem quaisquer medidas de conservação das pescas a nível multilateral.A presente proposta dá continuação ao regulamento aplicável para 2009, a saber, o Regulamento (CE) n.o 1139/2008 do Conselho, de 10 de Novembro de 2008.Coerência com as outras políticas e os objectivos da UniãoAs medidas propostas estão em conformidade com os objectivos da política comum da pesca e são coerentes com a política da Comunidade em matéria de desenvolvimento sustentável.2. CONSULTA DAS PARTES INTERESSADAS E AVALIAÇÃO DO IMPACTOConsulta das partes interessadasOs dois Estados-Membros em causa têm conhecimento de que a Comissão tenciona apresentar medidas de conservação para o mar Negro, de acordo com as regras definidas na consulta da Comissão sobre as possibilidades de pesca para 2010.Em 5 de Junho de 2009, a DG MARE convidou os conselheiros da Roménia e da Bulgária em matéria de pescas a debaterem as implicações do relatório do CCTEP apresentado na Primavera sobre o exame anual do TAC para o pregado previsto no Regulamento (CE) n.o 1139/2008 do Conselho. Ambos os Estados-Membros reagiram por escrito e acordaram conjuntamente em solicitar um aumento do TAC para o pregado para 130 toneladas.À luz da declaração do CCTEP de 17 de Julho de 2009, deve ser totalmente excluída qualquer possibilidade de aumento do TAC de pregado. Contudo, até à data não foram efectuadas quaisquer consultas estruturadas específicas com as administrações nacionais e as partes interessadas dos dois Estados-Membros em causa. Estas consultas estão previstas para o início de Setembro de 2009.Obtenção e utilização de competências especializadasEm Março e Julho de 2009, o Comité Científico, Técnico e Económico das Pescas (CCTEP) organizou dois grupos de trabalho compostos por cientistas da região do mar Negro (Bulgária, Roménia, Turquia e Ucrânia). Tais grupos prepararam relatórios sobre a situação das unidades populacionais da espadilha e do pregado no mar Negro, com especial destaque para as águas comunitárias. Os relatórios foram enviados ao CCTEP, que reanalisou, na sua reunião plenária de Abril de 2009, a pescaria do pregado no mar Negro e, na sua sessão de Julho, realizada em Copenhaga, de 13 a 17 de Julho de 2009, a da espadilha e do pregado.Em 17 de Julho de 2009[2] o CCTEP emitiu um parecer científico sobre as possibilidades de pesca no mar Negro para 2010.O CCTEP assinala que as unidades populacionais de pregado devem ser classificadas na categoria 10, de acordo com os resultados da consulta da Comissão sobre as possibilidades de pesca para 2010, o que significa que o TAC para o pregado deve baixar no mínimo 25 % relativamente ao TAC comunitário para 2009, ou seja, passar de 100 para 75 toneladas. Devem ser adoptadas medidas de recuperação, nomeadamente a redução do esforço de pesca e a introdução de artes de pesca mais selectivas. Não há novos elementos que apontem para uma mudança na actual chave de repartição (50/50) entre os dois Estados-Membros em causa.No caso da espadilha, o CCTEP propõe a classificação desta unidade populacional na categoria 6, o que significa que não é fixado qualquer TAC comunitário. De facto, a categoria 6 corresponde às unidades populacionais cujo estado se desconhece e para as quais o CCTEP preconiza o total de capturas adequado. A medida a tomar consiste em procurar fixar o TAC de acordo com o parecer do CCTEP, mas não alterar esse TAC em mais de 15 %. Na ausência de dados adequados sobre a abundância da unidade populacional, o TAC deve permanecer inalterado.Avaliação do impactoA proposta prevê essencialmente a redução dos níveis de captura adoptados em 2009, cujo impacto provável no sector das pescas foi examinado com as administrações nacionais e com peritos e cientistas dos dois Estados-Membros em causa em 2007 e 2008. As reduções propostas exigem medidas de acompanhamento a discutir com os Estados-Membros em causa.No que se refere às possibilidades de pesca de pregado em 2009, a pescaria búlgara desta espécie está encerrada, a nível nacional e comunitário, desde 1 de Abril. O encerramento sazonal das actividades de pesca vai de 15 de Abril a 15 de Junho. Está prevista a realização, em Outubro de 2009, de uma missão de controlo por inspectores da Comissão, para verificar o controlo das capturas e dos desembarques.No caso da espadilha, a aplicação das regras sobre as possibilidades de pesca para 2010 implica que o TAC de 2009 não atribuído deverá permanecer inalterado. Atendendo a que as capturas anuais combinadas da Bulgária e da Roménia nos últimos anos são inferiores a metade desse total, esta situação não colocará problemas.Considerando que, em 2009, a pesca do pregado aumentou consideravelmente na Bulgária e que a quota anual se esgotou em 1 de Abril de 2009, a aplicação dos TAC e das reduções das quotas deverá, a curto prazo, conduzir a restrições muito importantes das actividades de pesca na Bulgária.A proposta deverá ser considerada como a prorrogação das medidas aplicáveis em 2008 e 2009, de modo a criar condições para uma exploração sustentável a longo prazo na zona.3. ELEMENTOS JURÍDICOS DA PROPOSTABase jurídicaA base jurídica da presente proposta é o Regulamento (CE) n.o 2371/2002 do Conselho, e, nomeadamente, o seu artigo 20.o.4. CONSEQUÊNCIAS ORÇAMENTAISPoderá ser necessário realizar ajustamentos da frota, conforme previsto nos programas operacionais de aplicação das medidas do Fundo Europeu das Pescas, nos dois Estados-Membros em causa. No entanto, a proposta não tem consequências para o orçamento comunitário.5. OUTRAS INFORMAÇÕESExplicação pormenorizadaA proposta fixa, para 2010, as possibilidades de pesca dos Estados-Membros que exercem actividades de pesca no mar Negro. Os TAC e as quotas atribuídos aos Estados-Membros constam do anexo I. Os níveis propostos baseiam-se na consulta da Comissão sobre as possibilidades de pesca para 2010.As medidas técnicas que acompanham as restrições quantitativas consistem numa proibição da pesca do pregado entre 15 de Abril e 15 de Junho, na fixação do tamanho mínimo de desembarque do pregado em 45 cm e na utilização de uma malhagem mínima legal de 400 mm no caso das redes fundeadas usadas na pesca desta espécie. O período de transição, em que era permitida a utilização de redes de malhagem inferior, terminou.Para as espécies sujeitas a quota, é proibida a triagem comercial ( high-grading ), a fim de reduzir as devoluções. Assim, passa a ser proibido devolver espécies sujeitas a quota cuja captura e desembarque sejam autorizados no âmbito da legislação comunitária no domínio das pescas.Além disso, a Comissão promove igualmente a cooperação no domínio da gestão das pesca com países terceiros ribeirinhos do mar Negro através de consultas bilaterais com a Turquia e a Ucrânia e através das organizações regionais de pesca competentes, designadamente a CGPM (Comissão Geral das Pescas do Mediterrâneo).Proposta deREGULAMENTO DO CONSELHOque fixa, para 2010, em relação a determinadas unidades populacionais de peixes, as possibilidades de pesca e as condições associadas aplicáveis no mar NegroO CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia,Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 2371/2002 do Conselho, de 20 de Dezembro de 2002, relativo à conservação e à exploração sustentável dos recursos haliêuticos no âmbito da Política Comum das Pescas[3], e, nomeadamente, o seu artigo 20.o,Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 847/1996 do Conselho, de 6 de Maio de 1996, que introduz condições suplementares para a gestão anual dos TAC e quotas[4], e, nomeadamente, o seu artigo 2.o,Tendo em conta a proposta da Comissão,Considerando o seguinte:(1) Nos termos do artigo 4.o do Regulamento (CE) n.o 2371/2002, cabe ao Conselho adoptar as medidas necessárias para regular o acesso às águas e aos recursos e o exercício sustentável das actividades de pesca, atendendo aos pareceres científicos disponíveis e, nomeadamente, aos relatórios elaborados pelo Comité Científico, Técnico e Económico das Pescas.(2) Nos termos do artigo 20.o do Regulamento (CE) n.o 2371/2002, o Conselho estabelece as possibilidades de pesca por pescaria ou grupo de pescarias e a sua repartição pelos Estados-Membros.(3) Para garantir uma gestão eficaz das possibilidades de pesca, devem ser definidas as condições específicas que regem as operações de pesca.(4) O artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 2371/2002 contém definições relevantes para efeitos de repartição das possibilidades de pesca.(5) Segundo o artigo 2.o do Regulamento (CE) n.o 847/96, é necessário identificar as unidades populacionais sujeitas às várias medidas previstas no presente regulamento.(6) A fim de contribuir para a conservação das unidades populacionais de peixes, devem ser aplicadas, em 2010, certas medidas suplementares relativas às condições técnicas de pesca.(7) A redução do total admissível de capturas (TAC) para a espadilha não prejudica os limites futuros de captura desta unidade populacional, que deverão ter em conta as actividades de pesca dos outros países ribeirinhos do mar Negro.(8) A utilização das possibilidades de pesca deve observar a legislação comunitária na matéria, nomeadamente o Regulamento (CEE) n.o 2847/93 do Conselho, de 12 de Outubro de 1993, que institui um regime de controlo aplicável à política comum das pescas[5], e o Regulamento (CE) n.o 850/98 do Conselho, de 30 de Março de 1998, relativo à conservação dos recursos da pesca através de determinadas medidas técnicas de protecção dos juvenis de organismos marinhos[6].(9) Para assegurar a correcta aplicação e controlo das regras, a malhagem deve ser medida em conformidade com o Regulamento (CE) n.o 517/2008 da Comissão, de 10 de Junho de 2008, que estabelece regras de execução do Regulamento (CE) n.o 850/98 do Conselho no que respeita à determinação da malhagem e à avaliação da espessura do fio das redes de pesca[7].(10) No intuito de reduzir as devoluções, afigura-se pertinente estabelecer uma proibição de triagem comercial (high-grading) para todas as espécies sujeitas a quota, o que se traduz na proibição de devolver espécies sujeitas a quota cuja captura e desembarque sejam autorizados no âmbito da legislação comunitária no domínio das pescas.(11) Para garantir os meios de subsistência dos pescadores da Comunidade, é importante abrir estas pescarias em 1 de Janeiro de 2010. Dada a urgência da matéria, é imperativo derrogar do prazo de seis semanas previsto no título I, artigo 3.o, do Protocolo relativo ao papel dos Parlamentos Nacionais na União Europeia, anexo ao Tratado da União Europeia e aos Tratados que instituem as Comunidades Europeias,ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:CAPÍTULO I Objecto, âmbito de aplicação e definiçõesArtigo 1.o ObjectoO presente regulamento fixa, para 2010, em relação a determinadas unidades populacionais de peixes no mar Negro, as possibilidades de pesca e as condições associadas relativas à sua utilização.Artigo 2.o Âmbito de aplicação1. O presente regulamento é aplicável aos navios de pesca comunitários (a seguir designados por «navios comunitários») que operam no mar Negro.2. Em derrogação ao n.o 1, o presente regulamento não é aplicável às operações de pesca realizadas exclusivamente para efeitos de investigação científica com a autorização e sob a autoridade do Estado-Membro em causa, após informação prévia da Comissão e do Estado-Membro em cujas águas se realizem as investigações.Artigo 3.o DefiniçõesPara efeitos do presente regulamento, para além das definições constantes do artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 2371/2002, entende-se por:a) «CGPM»: a Comissão Geral das Pescas do Mediterrâneo;b) «Mar Negro»: a subzona geográfica da CGPM definida na Resolução CGPM/31/2007/2;c) «Total admissível de capturas (TAC)»: as quantidades de cada unidade populacional que podem ser capturadas em cada ano;d) «Quota»: a parte do TAC atribuída à Comunidade, a um Estado-Membro ou a um país terceiro.CAPÍTULO II Possibilidades de pesca e condições associadasArtigo 4.o Limites de captura e sua repartiçãoOs limites de captura, a sua repartição pelos Estados-Membros e as condições suplementares aplicáveis em conformidade com o artigo 2.o do Regulamento (CE) n.o 847/96 constam do anexo I do presente regulamento.Artigo 5.o Disposições especiais em matéria de repartição das possibilidades de pescaA repartição dos limites de captura pelos Estados-Membros, estabelecida no anexo I, é feita sem prejuízo:1) Das trocas efectuadas nos termos do artigo 20.o, n.o 5, do Regulamento (CE) n.o 2371/2002;2) Das reatribuições efectuadas nos termos do artigo 21.o, n.o 4, do artigo 23.o, n.o 1, e do artigo 32.o, n.o 2, do Regulamento (CEE) n.o 2847/93, assim como do artigo 23.o, n.o 4, segundo parágrafo, do Regulamento (CE) n.o 2371/2002;3) Dos desembarques adicionais autorizados ao abrigo do artigo 3.° do Regulamento (CE) n.o 847/96;4) Das deduções efectuadas nos termos do artigo 5.o do Regulamento (CE) n.o 847/96 e do artigo 23.o, n.o 4, primeiro parágrafo, do Regulamento (CE) n.o 2371/2002.Artigo 6.o Condições aplicáveis às capturas e capturas acessórias1. Os peixes de unidades populacionais para as quais são fixados limites de captura só podem ser mantidos a bordo ou desembarcados se as capturas tiverem sido efectuadas por navios de pesca de um Estado-Membro que disponha de uma quota ainda não esgotada.2. Todas as quantidades desembarcadas são imputadas à quota ou, se a parte da Comunidade não tiver sido repartida pelos Estados-Membros sob a forma de quotas, à parte da Comunidade.Artigo 7.o Proibição de triagem comercialTodas as espécies sujeitas a quota capturadas no âmbito de operações de pesca devem ser recolhidas a bordo do navio e posteriormente desembarcadas, a não ser que este modo de proceder seja contrário às obrigações estabelecidas na legislação comunitária no domínio das pescas que estabelece medidas técnicas, medidas de controlo e medidas de conservação e, nomeadamente, no presente regulamento e nos Regulamentos (CEE) n.o 2847/93 e (CE) n.o 2371/2002.Artigo 8.o Medidas técnicas de transiçãoAs medidas técnicas transitórias são as previstas no anexo II.CAPÍTULO III Disposições finaisArtigo 9.o Transmissão de dadosSempre que, nos termos do artigo 15.o, n.o 1, do Regulamento (CEE) n.o 2847/93, enviem à Comissão dados relativos às quantidades de unidades populacionais desembarcadas, os Estados-Membros utilizam os códigos das espécies constantes do anexo I do presente regulamento.Artigo 10.o Entrada em vigorO presente regulamento entra em vigor na data da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia .O presente regulamento é aplicável a partir de 1 de Janeiro de 2010.O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.Feito em Bruxelas, emPelo ConselhoO Presidente [...]ANEXOLimites de captura e condições associadas para fins de gestão anual dos limites de captura aplicáveis aos navios comunitários nas zonas em que foram fixados limites de capturaOs quadros que se seguem estabelecem os TAC e quotas por unidade populacional (em toneladas de peso vivo, salvo referência em contrário), a sua repartição pelos Estados-Membros e as condições associadas aplicáveis para fins de gestão anual das quotas.Em cada zona, as unidades populacionais de peixes são indicadas por ordem alfabética dos nomes latinos das espécies. Para efeitos dos presentes quadros, os códigos utilizados para as diferentes espécies são os seguintes:Nome científico | Código alfa-3 | Designação comum |Psetta maxima | TUR | Pregado |Sprattus sprattus | SPR | Espadilha |Espécie: | Pregado | Zona: | Mar Negro |Psetta maxima |Bulgária Roménia | 38 38 | TAC de precaução. É aplicável o artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 847/96. Não é aplicável o artigo 4.o do Regulamento (CE) n.o 847/96. É aplicável o artigo 5.o do Regulamento (CE) n.o 847/96. |CE | 76 |TAC | Sem efeito |Espécie: | Espadilha | Zona: | Mar Negro |Sprattus sprattus |TAC de precaução. É aplicável o artigo 3.o do Regulamento (CE) n.o 847/96. Não é aplicável o artigo 4.o do Regulamento (CE) n.o 847/96. É aplicável o artigo 5.o do Regulamento (CE) n.o 847/96. |CE | 12 750 (1) |TAC | Sem efeito |(1) Só podem ser pescadas por navios que arvoram pavilhão da Bulgária ou da Roménia.ANEXO IIMEDIDAS TÉCNICAS TRANSITÓRIAS1. De 15 de Abril a 15 de Junho, a pesca do pregado não é autorizada nas águas comunitárias do mar Negro.2. A malhagem mínima legal das redes fundeadas utilizadas na captura do pregado é de 400 mm.3. O tamanho mínimo de desembarque do pregado é fixado em 45 cm de comprimento total, medido em conformidade com o artigo 18.o do Regulamento (CE) n.o 850/98.[1] COM(2009) 224 de 12.5.2009.[2] Reexame CCTEP do parecer científico para 2010, parte I, p. 159-160.[3] JO L 358 de 31.12.2002, p. 59.[4] JO L 115 de 9.5.1996, p. 3.[5] JO L 261 de 20.10.1993, p. 1.[6] JO L 125 de 27.4.1998, p. 1.[7] JO L 151 de 11.6.2008, p. 5.