text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 52005PC0418
 Priekšlikums Padomes regula par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2604/2000, ar ko piemēro galīgos antidempinga maksājumus par dažu polietilēntereftalāta (PET) veidu importu, kuru izcelsme, citu starpā, ir Indijā /* COM/2005/0418 galīgā redakcija */
 [pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 09.09.2005COM(2005) 418 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULApar grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2604/2000, ar ko piemēro galīgos antidempinga maksājumus par dažu polietilēntereftalāta (PET) veidu importu, kuru izcelsme, citu starpā, ir Indijā(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums ir par Padomes 1995. gada 22. decembra Regulas (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2004. gada 8. marta Regulu (EK) Nr. 461/2004 („pamatregula”), piemērošanu procedūrā saistībā ar galīgajiem antidempinga pasākumiem, kas noteikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2604/2005 par dažu polietilēntereftalāta (PET) veidu importu, kuru izcelsme, citu starpā, ir Indijā. |Vispārējais konteksts Šis priekšlikums tiek izvirzīts pamatregulas īstenošanas kontekstā un ir radies izmeklēšanā, kas veikta saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomā Priekšlikuma darbības jomā nav spēkā esošu noteikumu. |Saskanība ar citām Eiropas Savienības politikas jomām un mērķiem Nepiemēro. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. |Ekspertu atzinumi un to izmantošana |Neatkarīgu ekspertu atzinums nav bijis vajadzīgs. |Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir tapis pamatregulas īstenošanas rezultātā. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet tajā ietverts pilnīgs novērtējamo nosacījumu saraksts. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE FAKTORI |Ierosinātās rīcības kopsavilkums Padome 2000. gada novembrī ar regulu noteica galīgos antidempinga maksājumus 181,7 euro par tonnu par tāda PET ievešanu Kopienā, kura izcelsme, citu starpā, ir Indijā. Komisija no uzņēmuma South Asian Petrochem Limited, kas Indijā ir jauns ražotājs eksportētājs, saņēma pieprasījumu veikt pārskatīšanu sakarā ar „jaunu eksportētāju”. Komisija 2005. gada 12. janvārī uzsāka pārskatīšanu sakarā ar „jaunu eksportētāju”, lai noteiktu vai un ciktāl South Asian Petrochem Limited saražotā un uz Kopienu izvestā PET ievedumiem būtu jāpiemēro patlaban spēkā esošie antidempinga maksājumi. Izmeklēšanā atklājās, ka pastāv dempings. Ņemot vērā paralēli veiktā antisubsidēšanas izmeklēšanā atklāto, South Asian Petrochem Limited tika noteikta īpaša antidempinga maksājuma likme 88,9 euro par tonnu. Tādēļ tiek ierosināts grozīt Padomes regulu, ar ko piemēro antidempinga pasākumus PET ievedumiem, kuru izcelsme, citu starpā, ir Indijā, iekļaujot īpašo maksājuma likmi, kas noteikta South Asian Petrochem Limited, un pieņemot piedāvātās cenu saistības. Tādēļ Padomei tiek ierosināts pieņemt klātpielikto priekšlikumu regulai, kas publicējama Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ne vēlāk kā 2005. gada 11. oktobrī. |Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2004. gada 8. marta Regulu (EK) Nr. 461/2004. |Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu tālāk minēto iemeslu dēļ. |Rīcības veids ir aprakstīts iepriekš minētajā pamatregulā, un valstu lēmumi nav paredzēti. |Nav vajadzīga norāde par to, kā ir līdz minimumam samazināts Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālais un administratīvais slogs un kā tas ir proporcionāls priekšlikuma mērķim. |Tiesību aktu izvēle |Ierosinātie instrumenti: regula. |Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. Iepriekš minētajā pamatregulā nav paredzētas alternatīvas iespējas. |IETEKME UZ BUDžETU |Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |1. PriekšlikumsPADOMES REGULApar grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2604/2000, ar ko piemēro galīgos antidempinga maksājumus par dažu polietilēntereftalāta (PET) veidu importu, kuru izcelsme, citu starpā, ir IndijāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] („pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 4. punktu,ņemot vērā Komisijas[2] priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,tā kā:A. SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI(1) Ar Regulu (EK) Nr. 2604/2000[3] Padome piemēroja galīgo antidempinga maksājumu dažu polietilēntereftalāta („PET”) veidu ar viskozitātes koeficientu vismaz 78 ml/g saskaņā ar DIN ( Deutsche Industrienorm ) 53728 („attiecīgais izstrādājums”), ko parasti deklarē ar KN kodu 3907 60 20, ievedumiem, kuru izcelsmes valsts citu starpā ir Indija. Pasākumi izpaužas kā īpaša maksājuma likme 181,7 euro par tonnu, izņemot ievedumus, ko veic vairāki tieši nosaukti uzņēmumi, uz kuriem attiecas atsevišķas maksājuma likmes.(2) Vienlaikus Padome ar Regulu (EK) Nr. 2603/2000[4] uzlika galīgo kompensācijas maksājumu 41,3 euro par tonnu tā paša Indijas izcelsmes izstrādājuma ievedumiem Kopienā, izņemot ievedumus, ko veic vairāki tieši nosaukti uzņēmumi, uz kuriem attiecas atsevišķas maksājuma likmes.B. PAŠREIZĒJĀ PROCEDŪRA1. Pārskatīšanas pieprasījums(3) Pēc galīgo pasākumu piemērošanas Komisija no Indijas ražotāja eksportētāja South Asian Petrochem Limited („uzņēmums”) saņēma lūgumu sākt pārskatīt Regulu (EK) Nr. 2604/2000 sakarā ar „jaunu eksportētāju” atbilstīgi pamatregulas 11. panta 4. punktam. Uzņēmums apgalvoja, ka nav saistīts ar tiem Indijas ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas patlaban spēkā esošie antidempinga pasākumi saistībā ar attiecīgo izstrādājumu. Bez tam tas apgalvoja, ka nav eksportējis attiecīgo izstrādājumu uz Kopienu sākotnējās izmeklēšanas laikā (no 1998. gada 1. oktobra līdz 1999. gada 30. septembrim), bet eksportējis attiecīgo izstrādājumu uz Kopienu pēc minētā perioda.2. Pārskatīšanas uzsākšana sakarā ar „jaunu eksportētāju”(4) Komisija izskatīja uzņēmuma iesniegtos pierādījumus un uzskatīja tos par pietiekamiem, lai pamatotu pārskatīšanas uzsākšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 4. punkta noteikumiem. Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju un pēc tam, kad attiecīgajiem Kopienas ražotājiem bija dota iespēja izteikt komentārus, Komisija ar Regulu (EK) Nr. 33/2005[5] uzsāka Regulas (EK) Nr. 2604/2000 pārskatīšanu attiecībā uz uzņēmumu un uzsāka izmeklēšanu.(5) Saskaņā ar Komisijas regulu par pārskatīšanas sākšanu tika atcelts ar Regulu (EK) Nr. 2604/2000 uzliktais antidempinga maksājums attiecībā uz minētā uzņēmuma ražotā un uz Kopienu eksportētā attiecīgā izstrādājuma ievedumiem. Vienlaikus atbilstīgi pamatregulas 14. panta 5. punktam muitas dienestiem tika uzdots veikt attiecīgus šādu ievedumu reģistrācijas pasākumus.(6) Tajā pašā laikā to pašu iemeslu dēļ pēc uzņēmuma lūguma Komisija sāka paātrinātu Padomes Regulas (EK) Nr. 2603/2000[6] pārskatīšanu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 2026/97[7] 20. pantam.3. Personas, uz kurām attiecas procedūra(7) Komisija oficiāli paziņoja uzņēmumam un Indijas („izvešanas valsts”) pārstāvjiem par pārskatīšanas uzsākšanu sakarā ar „jaunu eksportētāju”. Turklāt tā deva citām personām, uz kurām procedūra tieši attiecas, iespēju rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tomēr Komisija nesaņēma nevienu šādu pieprasījumu.(8) Komisija nosūtīja uzņēmumam anketu un noteiktajā termiņā saņēma atbildi. Komisija arī ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga noteikšanai. Uzņēmuma telpās tika veikts pārbaudes apmeklējums.4. Izmeklēšanas periods(9) Izmeklēšana attiecībā uz dempingu aptvēra laikposmu no 2003. gada 1. oktobra līdz 2004. gada 30. septembrim („izmeklēšanas periods”).C. IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI1. Jauna eksportētāja atzīšana(10) Izmeklēšanā apstiprinājās, ka uzņēmums nav eksportējis attiecīgo izstrādājumu sākotnējā izmeklēšanas periodā un ir sācis ievešanu Kopienā pēc minētā perioda.(11) Bez tam uzņēmums spēja pietiekami pierādīt, ka nav tieši vai netieši saistīts ne ar vienu no Indijas ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas spēkā esošie antidempinga pasākumi saistībā ar attiecīgo izstrādājumu.(12) Attiecīgi apstiprinājās, ka uzņēmums jāatzīst par „jaunu eksportētāju” saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu, un tādēļ tam jānosaka individuāla dempinga starpība.2. DempingsNormālvērtība(13) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms izpētīja, vai uzņēmuma kopējais PET tirdzniecības apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar tā kopējo pārdevumu eksportā uz Kopienu. Tā kā šis apjoms pārsniedza 5 % no uzņēmuma kopējā pārdevuma eksportā uz Kopienu, tas tika atzīts par reprezentatīvu.(14) Pēc tam Komisija noteica tos PET veidus, ko uzņēmums pārdod vietējā tirgū un kas ir identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem, kurus pārdod eksportā uz Kopienu.(15) Izmeklēšanā atklājās, ka tikai divi uz Kopienu eksportētie izstrādājuma veidi ir identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem, ko pārdod iekšzemes tirgū. Pēc tam par šiem diviem izstrādājuma veidiem tika izpētīts, vai pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir pietiekami reprezentatīvs iepretim attiecīgajam eksporta pārdošanas apjomam. Tā kā katram no šiem izstrādājuma veidiem pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ievērojami pārsniedza 5 % slieksni, abi izstrādājuma veidi tika atzīti par reprezentatīviem.(16) Tika arī izpētīts, vai katra izstrādājuma veida pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādu, kas iegūts parastajā tirdzniecības apritē, nosakot līdzīga izstrādājuma, kuru pārdod par tīro pārdošanas cenu, kas vienāda ar ražošanas izmaksām vai augstāka par tām (rentablā pārdošana), daļu neatkarīgiem konkrētā veida pircējiem. Tā kā attiecīgā izstrādājuma rentablās pārdošanas apjoms bija mazāks nekā 80 %, bet lielāks nekā 10 % no kopējā pārdošanas apjoma, normālvērtības pamatā bija faktiskā cena iekšzemes tirgū, kas aprēķināta kā vidējā svērtā cena tikai no rentablajiem darījumiem ar katru veidu.Eksporta cena(17) Tā kā visi attiecīgā izstrādājuma eksporta pārdevumi uz Kopienu tika veikti neatkarīgiem pircējiem Kopienā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām.Salīdzināšana(18) Lai nodrošinātu taisnīgu normālvērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, tika veiktas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu.(19) Tika akceptētas visas korekcijas, ko uzņēmums pieprasīja eksporta pārdevumiem. Šīs korekcijas attiecas uz komisijas maksājumiem, sauszemes pārvadājumu frakti, jūras pārvadājumu frakti, apdrošināšanu, pārkraušanas izmaksām, iepakošanas izmaksām un maksājumiem par banku pakalpojumiem.(20) Iekšzemes tirdzniecībā tika akceptētas korekcijas par komisijas maksājumiem, sauszemes pārvadājumu frakti, apdrošināšanu, iepakošanas izmaksām un maksājumiem par banku pakalpojumiem. Taču korekcijas, ko uzņēmums pieprasīja par netiešajiem nodokļiem un ievedmaksājumiem, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu, kā arī par filiāļu izmaksām, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu, tika noraidītas tālāk izklāstīto iemeslu dēļ.(21) Pieprasītā korekcija par netiešajiem nodokļiem tika pamatota ar argumentu, ka uzņēmuma pircēji iekšzemē maksā neatgūstamu akcīzes nodokļa summu, pērkot attiecīgo izstrādājumu iekšzemes tirgū, turpretim uzņēmuma eksporta pircējiem šāds nodoklis nav jāmaksā. Šo neatgūstamo akcīzes nodokli pieprasīja kā korekciju normālvērtībai. Taču normālvērtība salīdzinājumam ar eksporta cenu tika noteikta pēc tīrās iekšzemes pārdošanas cenas, neieskaitot nekādus nodokļus. Tādēļ normālvērtībā neietilpa akcīzes nodokļi, kam būtu ietekme uz cenu un cenu salīdzināmību pamatregulas 2. panta 10. punkta nozīmē. Bez tam tika uzskatīts, ka ražotāja eksportētāja iekšzemes pircēju nodokļu saistības nav atbilstīgas korekcijai veikšanai atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktam, jo ar šādu nodokli neapliek „ līdzīgo preci un tajā ietilpstošās fiziskās sastāvdaļas ”. Akcīzes nodoklis, ko maksā uzņēmuma klienti iekšzemes tirgū, tiek uzlikts uzņēmuma tīrajai pārdošanas cenai, un tam nav nekāda iespaida uz uzņēmuma ražošanas izmaksām un cenu noteikšanu. Tā kā netiešo nodokļu starpība iekšzemes un eksporta tirgū jau ir pilnīgi ierēķināta, salīdzinot uzņēmuma tīrās iekšzemes pārdošanas cenas ar tā eksporta tirdzniecības cenām, uzņēmuma korekcijas pieprasījums tika noraidīts.(22) Saņemot informāciju, uzņēmums iebilda, ka nav nozīmes tam, ka normālvērtības un eksporta cenas salīdzināšanu veic pēc tīrajām cenām, t. i., neierēķinot nekādus netiešos nodokļus. Tas turklāt arī iebilda, ka ar akcīzes nodokli tiek aplikts līdzīgais izstrādājums un ka tas iespaido cenu salīdzinājumu tādā ziņā, ka iekšzemes pircējiem netiek pilnīgi atlīdzināts un tiem beigu beigās ir jāsamaksā daļa no šā akcīzes nodokļa. Tādēļ uzņēmuma klienti iekšzemes tirgū maksā augstāku cenu nekā klienti eksporta tirgū. Taču, kā minēts iepriekš, iekšzemes cenā, ko izmantoja par normālvērtību, jau nebija iekļauts akcīzes nodoklis, un tāpēc cenu salīdzināmību tas nevarēja būt iespaidojis. Bez tam uzņēmums nesniedza nekādas ziņas vai liecības, kas norādītu, ka normālvērtības un eksporta cenas salīdzināmība būtu iespaidota citādā veidā. Šie apgalvojumi līdz ar to bija jānoraida.(23) Pieprasītā korekcija saistībā ar atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļa balstījās uz apgalvojumu, ka, uzņēmumam pārdodot attiecīgo izstrādājumu iekšzemes tirgū, ievedmuitas nodokļi par izejvielām būtu jāsamaksā „palielināta” akcīzes nodokļa veidā. Jēdziens „palielināts” akcīzes nodoklis attiecas uz atšķirīgu nodokļu režīmu, ko uzņēmumam piemēro, jo tas ir izveidots kā „uz eksportu orientēta struktūra” („EOU”) salīdzinājumā ar citiem Indijas uzņēmumiem, kas nav EOU . Šajā režīmā EOU uzņēmumus atbrīvo no visiem ievedmuitas nodokļiem par izejvielām, bet tiem piemēro augstāku akcīzes nodokļa likmi, ja šo uzņēmumu saražotās preces pārdod iekšzemes tirgū. Tā kā par eksporta pārdevumiem šis akcīzes nodoklis nav jāmaksā, uzņēmums pieprasīja attiecīgi koriģēt normālvērtību. Šī prasība tika noraidīta, jo uzņēmums izejvielas ir iepircis bez nodokļiem neatkarīgi no tā, vai galaproduktu pārdeva iekšzemes tirgū vai eksportēja. Tādēļ līdzīgā prece un tajā ietilpstošās fiziskās sastāvdaļas neaplika ar ievedmuitas nodokli, ja tā bija paredzēta patēriņam iekšzemes tirgū, un šis nodoklis netika iekasēts vai atlīdzināts par izstrādājumu, ko izveda uz Kopienu, atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktam. Tādējādi nav ietekmēta cenu salīdzināmība starp iekšzemes tirgu un eksporta tirgu. Tika atzīmēts arī tas, ka uzņēmums nespēja pierādīt nekādu papildu nodokļu vai netiešu nodokļu maksājumu papildus akcīzes nodoklim par galaprodukta pārdošanu, kā aprakstīts iepriekš 20) apsvērumā. Visbeidzot, jebkurā gadījumā nebija iespējams skaidri noteikt, vai un cik daudz vietēji iegādātu vai ievestu izejvielu ticis izmantots galaprodukta ražošanā.(24) Uzņēmums arī pieprasīja korekciju par vietējo filiāļu, kuras atbildīgas par pārdevumiem iekšzemes tirgū, darbības izmaksām. Pieprasījums tika noraidīts, jo šie filiāļu izdevumi ietvēra pārdošanas, vispārējus un administratīvus izdevumus arī par citu izstrādājumu, ne tikai attiecīgā izstrādājuma pārdošanu, un tādēļ tie nebija tieši saistīti ar attiecīgā izstrādājuma pārdošanu iekšzemes tirgū. Uzņēmums attiecīgi nebija norādījis, vai filiāļu izdevumi ir ietekmējuši cenu vai cenu salīdzināmību. Saņemot informāciju, uzņēmums apgalvoja, ka tas ražo tikai vienu izstrādājumu — attiecīgo izstrādājumu. Tomēr tas bija pretrunā noskaidrotajai informācijai. Turklāt un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu normālvērtības noteikšanai ir svarīga pārdošanas cena no filiālēm pirmajam neatkarīgajam pircējam. Tā kā filiāles ir tās pašas juridiskās personas un uzņēmuma struktūras daļa, uzņēmuma apgalvojumi tika noraidīti un pieprasījums pēc šīs korekcijas uzskatīts par nepamatotu.Dempinga starpība(25) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu vidējo svērto normālvērtību katram attiecīgā izstrādājuma veidam, ko eksportē uz Kopienu, salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu katram atbilstošajam attiecīgā izstrādājuma veidam.(26) Salīdzinājums parādīja, ka pastāv dempings. Vidējā svērtā dempinga starpība, kas noteikta attiecīgajam uzņēmumam, izteikta procentos no Kopienas brīvas robežpiegādes cenas, ir 25,5 %.D. PĀRSKATĪTO PASĀKUMU GROZĪJUMS(27) Ņemot vērā izmeklēšanas rezultātus, uzskatāms, ka jāievieš galīgs antidempinga maksājums konstatētās dempinga starpības līmenī, bet saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu tas nedrīkst būt lielāks par visas valsts zaudējuma apmēru, kas noteikts Indijai izmeklēšanā, kuras rezultātā tika uzlikti pašreizējie pasākumi.(28) Pārskatīšanā sakarā ar jaunu eksportētāju nevar noteikt individuālu zaudējuma apmēru, jo izmeklēšana atbilstīgi pamatregulas 11. panta 4. punktam aprobežojas tikai ar individuālā dempinga starpības izpēti. Tādēļ dempinga starpība tika salīdzināta ar visas valsts zaudējuma apmēru, kas pamatregulā noteikts Indijai. Tā kā šis pēdējais bija augstāks nekā dempinga starpība, veicamajiem pasākumiem jābūt atbilstīgiem dempinga starpībai.(29) Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 1. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 2026/97 24. panta 1. punktu nevienu izstrādājumu nepakļauj abiem — gan antidempinga, gan kompensācijas — maksājumiem, lai labotu vienu un to pašu situāciju, kas izriet no dempinga vai no eksporta subsidēšanas.(30) Paralēlā paātrinātā Padomes Regulas (EK) Nr. 2603/2000 pārskatīšanā uzņēmumam tika noteikta individuālā kompensācijas maksājumu likme 106,5 euro par tonnu, kas atbilst procentuālajai kompensācijas maksājumu likmei 13,9 %.(31) Tā kā visas subsīdijas paralēlajā paātrinātajā pārskatīšanā tika uzskatītas par eksporta subsīdijām, antidempinga maksājums jāpielāgo, lai atspoguļotu faktisko dempinga starpību, kas paliek pēc tam, kad uzlikti kompensācijas maksājumi, kuri kompensē šo subsīdiju sekas.(32) Tādēļ antidempinga maksājums, ko piemēro Kopienas brīvas robežpiegādes cenai, ņemot vērā arī paralēlās antisubsidēšanas procedūras rezultātus, ir šāds:Uzņēmums | Zaudējuma apmērs | Dempinga starpība | Kompensācijas maksājuma likme | Antidempinga maksājuma likme | Ierosinātais antidempinga maksājums (euro par tonnu) |South Asian Petrochem Limited | 44,3 % | 25,5 % | 13,9 % | 11,6 % | 88,9 |E. ANTIDEMPINGA MAKSāJUMA PIEMēROšANA AR ATPAKAļEJOšU DATUMU(33) Tā kā pārskatīšanas rezultātā attiecībā uz uzņēmumu ir konstatēts dempings, uzņēmumam piemērojamo antidempinga maksājumu ar atpakaļejošu datumu uzliek attiecīgā izstrādājuma ievedumiem, kuri tika pakļauti reģistrācijai atbilstīgi 3. pantam Komisijas Regulā (EK) Nr. 33/2005.F. SAISTĪBAS(34) Uzņēmums piedāvāja uzņemties cenu saistības saistībā ar attiecīgā izstrādājuma eksportu uz Kopienu saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu.(35) Izskatījusi piedāvājumu, Komisija to uzskatīja par pieņemamu, jo tas novērstu dempinga radītos zaudējumus. Turklāt regulārie un detalizētie ziņojumi, ko uzņēmums apņēmās sūtīt Komisijai, ļaus veikt efektīvu uzraudzību. Tāpat izstrādājuma īpašības un uzņēmuma pārdošanas struktūra ir tāda, ka Komisija uzskata, ka apiešanas risks ir ierobežots.(36) Lai nodrošinātu uzņēmuma saistību efektīvu izpildi un uzraudzību, kad iesniegts pieprasījums par laišanu brīvā apgrozībā, ievērojot saistības, atbrīvojumu no maksājuma saņem ar noteikumu, ka attiecīgās dalībvalsts muitas dienestam tiek iesniegta derīga faktūra, ko izrakstījis uzņēmums un kurā ir ietverta Padomes Regulas (EK) Nr. 2604/2000 pielikumā norādītā informācija. Ja tādu faktūru neiesniedz vai ja tā neatbilst izstrādājumam, kas iesniegts muitas dienestiem, tad jāmaksā atbilstoša antidempinga maksājuma likme, lai nodrošinātu saistību efektīvu izpildi.(37) Minēto saistību pārkāpuma vai atsaukšanas gadījumā var piemērot antidempinga maksājumu, ievērojot pamatregulas 8. panta 9. un 10. punktu.G. INFORMĒŠANA PAR PASĀKUMIEM UN PASĀKUMU ILGUMS(38) Attiecīgais uzņēmums tika informēts par faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts piemērot galīgo antidempinga maksājumu tā ievedumiem Kopienā, un tam tika dota iespēja izteikt komentārus.(39) Šī pārskatīšana neietekmē datumu, no kura saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu vairs nav spēkā Padomes Regula (EK) Nr. 2604/2000.H. PAMATDAĻAS PRIEKŠLIKUMSIR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants1. Ar šo tiek grozīts Padomes Regulas (EK) Nr. 2604/2000 1. panta 3. punkts, šādi papildinot iedaļu ar nosaukumu „Indija”:Valsts | Uzņēmums | Galīgais maksājums (euro/tonna) | TARIC papildu kods |Indija | South Asian Petrochem Limited | 88,9 | A585 |2. Ar šo uzliktais maksājums ar atpakaļejošu datumu tiek piemērots arī attiecīgā izstrādājuma ievedumiem, kas reģistrēti atbilstīgi 3. pantam Komisijas Regulā (EK) Nr. 33/2005.3. Neskarot 1. punktu, galīgo antidempinga maksājumu nepiemēro ievedumiem, ko laiž brīvā apgrozībā saskaņā ar 2. pantu.4. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.2. pantsAr šo groza Padomes Regulas (EK) Nr. 2604/2000 2. panta 3. punktu, šādi papildinot tabulu:Uzņēmums | Valsts | TARIC papildu kods |South Asian Petrochem Limited | Indija | A585 |3. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77 13.3.2004., 12. lpp.).[2] OV C [...] [...], lpp.[3] OV L 301, 30.11.2000., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 823/2004 (OV L 127, 29.4.2004,. 7. lpp.).[4] OV L 301, 30.11.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 822/2004 (OV L 127, 29.4.2004., 3. lpp.).[5] OV L 8, 12.1.2005., 9. lpp.[6] OV C 8, 12.1.2005., 2. lpp.[7] OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).