text:
Õigus perekonna- ja eraelu puutumatusele – Eesti Inimõiguste Keskus
 Inimõigused Eestis 2016-2017 4. Õigus perekonna- ja eraelu puutumatusele Hea Lugeja 1. Piinamise, ebainimlikult või alandavalt kohtlemise ja karistamise keeld 2. Orjuse ja sunniviisilise töötamise keeld 3. Õigus õiglasele kohtupidamisele 4. Õigus perekonna- ja eraelu puutumatusele 5. Sõnavabadus 6. Kogunemis- ja ühinemisvabadus 7. Diskrimineerimise keeld 8. Sooline võrdõiguslikkus 9. Õigus vabadele valimistele 10. Rahvusvähemused ja lõimumispoliitika 11. LGBT inimeste olukord 12. Pagulaste ja varjupaigataotlejate õigused 13. Lapse õigused 14. Puuetega inimeste olukord Eelmine Järgmine
 Õigus perekonna- ja eraelu puutumatusele
 Autor: Ann Väljataga
 See peatükk keskendub andmekaitsele ja privaatsusele, perekonnaelu puutumatuse teistest tahkudest (nagu näiteks lapse õigustest ja LGBTI isikute olukorrast) saab lugeda käesoleva aruande vastavatest peatükkidest.
 Ilmselt oleks igakülgselt vale väita, et andmekaitse ja privaatsus on alates 2013. ja 2014. aasta sündmustest olnud teisejärgulised teemad. Ometi tehakse suur osa tööst ja sünnib ka valdav osa pööretest vaikselt ja sootuks mitte värskete õigusaktide, kohtupraktika või kirglike avalike arutelude tasandil. Nii Justiitsministeerium, Andmekaitse Inspektsioon (edaspidi AKI), suuremad andmetöötlejad sh info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (edaspidi IKT) teenusepakkujad ja meedia valmistuvad 2018. aasta kevadeks, mil jõustub andmekaitse üldregulatsioon. Seega andmekaitse ja privaatsus pole tegelikult teemana oma tähtsust minetanud, pigem on tendentsid, mis juba 2014. aastal alguse said, leidnud taaskord kinnitust ning üldjoontes viitavad need üksikisikute suuremale kontrollile selle üle, kas, kes ja kuidas nende andmetega tutvuda ning neid kasutada saab. Kuid kas andmete lauskogumise resoluutne piiramine ja andmekaitseraamistiku jõustumine tegelikult toovad kaasa privaatsusõiguse kuldajastu, ei ole sugugi kindel. Nimelt on paralleelselt teadlikkuse tõusu ja kodanikesõbralike kohtuotsustega toimumas üks teine protsess, mille käigus muutuvad andmed koosvaadatuna millekski enneolematult võimsaks, mis abstraktse hulgana võivad paljastada hämmastavaid detaile ja ennustada tulevikku, ning tehnoloogilised võimalused liiguvad teadagi alati õigusest kiiremini.
 Seadusandlikud, poliitilised ja institutsionaalsed arengusuunad
 2018. aasta kevadel jõustub EL-i andmekaitseraamistik,[1] mille tagajärjel kaotab isikuandmete kaitse seadus kehtivuse ning selle asemel hakatakse rakendama andmekaitse üldmääruse norme. Sellest, millise kuju kõik need muudatused praktikas meie õiguslikul, institutsionaalsel ja poliitilisel maastikul võtavad, on aga selles aruandes veel ennatlik rääkida.
 2018. aasta 1. aprillil jõustus maksukorralduse seaduse muudatus, millega anti maksu- ja tolliametile riskihindamiseks ehk maksuluureks juurdepääs suurele hulgale andmekogudele. AKI peadirektor väljendas muret, et see muudatus võib vaikimisi viia massprofileermiseni.[2] Sarnane mõju võiks hooletuse ja ebaeesmärgipärase kasutuse puhul olla ka 2016. aasta sügisel Siseministeeriumi poolt algatatud ideel muuta hotelli külalisraamatud elektrooniliseks nii, et õiguskaitseasutustel oleks võimalik neid andmeid analüüsides tuvastada terrorismi või kuritegevusega seostatavaid hotellikülastajaid.[3]
 Viimane plaan aga ei ole siiani seaduseks kirjutatud. Selliste algatuste puhul on suureks ohuks see, et massandmetöötlust teostavad arvutiprogrammid ja seega on ka nende põhjal tehtud otsused mõjutatud tehnilistest protsessidest, mida neid juhtivad või nendest sõltuvad inimesed sageli ei mõista. Selline suur andmetöötlus võib viia ennatlike ja ekslike järeldusteni nii üksikiskute kui ka inimgruppide suhtes. Justiitsministeeriumi pressiesindaja Riina Solman kommenteeris, et kindlasti ei ole massprofileerimise näol tegemist seadusandja teadlikult valitud üldise suunaga.[4] See on igati usutav, kuid massandmetöötlust puudutavate ja ka kõigi teiste õigusaktide potentsiaal rikkuda põhiõigusi peitubki sageli just loodud võimalustes kalduda seadusandja valitud üldisest suunast kõrvale.
 27. aprillil 2016 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2016/618, mis käsitleb broneeringuinfo kasutamist terroriaktide ja raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks (edaspidi PNR direktiiv). PNR direktiivile on ennustatud samasugust saatust kui andmete säilitamise direktiivile ehk kehtetukskuulutamist vastuolu tõttu põhiõigustega; seda on nimetatud ka piinlikuks deja vu-ks. Eesti oli esimeste hulgas, kes ehitas broneeringuinfo kogumiseks ja säilitamiseks eraldi andmebaasi ning alustas andmete kogumisega juba 2016. aasta alguses (s.o veidi enne direktiivi jõustumist ja umbes 2,5 aastat enne ülevõtmistähtaega), mil jõustusid vastavad muudatused riigipiiri seaduses. Broneeringuinfo sisaldab teavet broneeringu ja sellega seotud toimingute kohta, lennureisija ja temaga koos reisiva isiku isikuandmeid, lennu üldandmeid, lennureisija kontaktandmeid ning broneeringu eest tasumist puudutavaid andmeid.[5] Riigipiiri seadus näeb ette, et neid anmeid edastatakse Politsei- ja Piirivalveametile, Kaitsepolitseiametile, Maksu- ja Tolliametile, Konkurentsiametile, Sõjaväepolitseile, Keskkonnainspektsioonile ning Justiitsministeeriumi vanglate osakonnale.[6] Broneeringuinfo kasutamine on lubatud raskete kuritegude ja terroriaktide ennetamiseks, põhinedes kriminaalmenetluse seadustiku (edaspidi KrMS) § 1262 lõikes 2 toodud definitsioonil, mis on suhteliselt lai.
 Pärast Euroopa Kohtu 2017. aasta juuni arvamust,[7] millega tühistati EL-i ja Kanada kokkulepe seoses broneeringuinfot puudutavate andmete töötlemisega, tunduvad analoogiad sideandmete säilitamisega üha asjakohasemad.[8] Otsus kohaldub otse vaid nimetatud kokkuleppele, sest tõstatusid tõsised küsimused broneeringuinfo säilitamise kohta üldisemalt, nagu näiteks:
 Kas säilitamisperiood on määratud meelevaldselt või mingitel kindlatel alustel?
 Mida reedavad broneeringuandmed isiku eraelu kohta ja kas see on proportsionaalne?
 Kas puudutatud andmesubjektide ring on piisavalt täpselt määratletud?
 Üsna vahetult enne aruande „Inimõigused Eestis 2014-2015“ ilmumist tühistas Euroopa Kohus otsuses Schrems EL-i ja USA vahelise Safe Harbour kokkuleppe, kuna lausjälgimisskandaalide valguses ei olnud kindel, et USA suudab ka tegelikult kindlustada, et EL-i kodanike andmed USA digitaalhiiglaste valduses hästi kaitstud on.[9] Eriti arvestades, et Safe Harbour’ kokkulepe kärpis oluliselt EL-i andmekaitse järelevalveasutuste võimalusi seda kontrollida ning pani nii kodanikud kui ka andmekaitsevolinikud olukorda, kus nende ainsaks võimaluseks jäi pime usaldus režiimi suhtes, mis oli varasemalt oma privaatsusvaenulikkust või vähemalt ükskõiksust selle suhtes üsna selgelt tõestanud.
 Riigikohus vaadeldud perioodil ühtegi andmekaitse ja jälitustegevusega seotud murrangulist otsust ei teinud. Kõige olulisem privaatsusõigust puudutav kohtulahend tuli 2016. aasta lõpus Euroopa Kohtult ja pani tugeva ja konkreetse pitseri 2014. aastal Digital Rights Irelandi[10] ja 2015. aastal Schremsi[11] kaasuses võetud seisukohtadele. Ühendatud kohtuasjades Tele 2 Sverige ja Watson (edaspidi Tele 2 Sverige) näitas Euroopa Kohus senisest veelgi selgemalt, kelle poolel ta privaatsusküsimustes seisab – kodanike ja ilmselt ka IKT teenusepakkujate. Kui Digital Rights Ireland võimaldas mitmete liikmesriikide sõnul erinevaid tõlgendusi, sh ka sellist, mille järgi võib kohustust andmeid valimatult koguda, talletada ja neid hiljem ka julgeolekuasutustega jagada pidada proportsionaalseks, kui riik näeb muus osas ette mõistlikke tagatisi – näiteks on piisava täpsusega paika pannud andmete talletamise eesmärgi ning periood, sätestanud ligipääsureeglid ja loonud tõhusa järelevalvesüsteemi.[12] Seega jäi üles küsimus, kas seadus, mis kohustab metaandmeid koguma suurte ja defineerimatute inimgruppide kohta, kellest enamiku moodustavad inimesed ei kujuta endast vähimatki julgeolekuohtu, on ebaproportsionaalne alati või ainult siis, kui puudub piisavalt täpne regulatsioon?
 Tele 2 Sverige[13] otsus vastab sellele küsimusele üheselt ning ammendavalt: IKT teenusepakkujaid (nagu Tele 2) ei tohi kohustada julgeolekueesmärkidel koguma andmeid määratlemata inimhulkade kohta ning andmete kogumise aluseks peab alati olema objektiivselt põhjendatav kahtlus.[14] Samuti väljendus kohus kindlalt, et ka olukordades, kus IKT teenusepakkujad ja julgeoleku- või uurimisasutused mängivad kuritegude ennetamises ja uurimises võrdset rolli, kehtib e-privaatsuse direktiiviga seatud konfidentsiaalsuskohustus kõigile andmetele, mida on kogutud kodanike teenusekasutusega seoses.[15]
 Olles küll äärmiselt resoluutne, jättis Euroopa Kohus tegelikult ka seekord veel mõned avatud uksed: nimelt ei puuduta otsus andmete kogumist näiteks arvete koostamise ja teenuse kvaliteedi kontrolli otstarbeks. Seetõttu on tõenäoline, et tegelikult jäävad täiesti arusaadavatel asjaoludel teenusepakkujate käsutusse endiselt tohutud andmehulgad, mille säilitamise praktikad varieeruvad veelgi enam kui senine andmete säilitamise regulatsioon riigiti. Küsimus, kas ja millistel tingimustel teenusepakkujad neid andmeid uurimis- ja julgeolekuasutustega jagada soovivad või on selleks kohustatud, on samuti ilma kindla lahenduseta. Seega, kuigi astuti suur samm privaatususe kaitseks, ei ole teise olulise eesmärgi – jälitustegevuse harmoniseerimise ja läbipaistvamaks muutmise suhtes selle kohtuotsusega kuigi palju ära tehtud. Viimane aga ei anna põhjust Tele 2 Sverige tähtsust kuidagi alahinnata.
 Otsus kaasuses Tele 2 Sverige peaks saatma ka Eestile senisest tugevama signaali, et suhteliselt apaatne reaktsioon 2014. aasta Digital Rights Irelandi otsusele ei ole piisav. Õiguskantsler tunnistas juba 2014. aastal,[16] et senine süsteem vajab revideerimist, kuid elektroonilise side seadus § 1111 on muutmata kujul jõus siiani. Ilmselt aga on ka selles andmekaitseraamistiku jõustudes suuremaid muudatusi oodata, samuti on Euroopa Komisjon hetkel ette valmistamas uut e-privaatsuse määrust. Kuigi nii pärast Digital Rights Irelandi and Tele 2 otsuste avalikustamist võis meediast lugeda, et Justiitsministeerium on algatanud andmete säilitamise senise korra põhjaliku analüüsi ning ümberhindamise,[17] ei ole nende protsesside tulemusi seni avalikustatud. Ainsana on kättesaadav eespool mainitud õiguskantsleri seisukoht. Õiguskantsleri pädevus privaatsuspõhiõiguse kaitseks kinnistus veelgi aastal 2015, mil õiguskantsleri seaduse muudatusega anti talle sõnaselgelt võimalus julegolekuasutuste üle järelevalvet teostada. Sellest ajast alates ongi õiguskantsler koos Andmekaitse Inspektsiooniga olnud kõige aktiivsemad institutsioonid, mis kaitsevad kodanike õigust eraelu puutumatusele, olulisemaid institutsioonilisi muudatusi käsitletud perioodil toimunud ei ole.
 Õiguskantsleri tegevus
 Õiguskantsler viis nii 2015. kui ka 2016. aastal läbi kontrollkäike eesmärgiga teha kindlaks, kas õiguskaitseasutused teostavad jälitustoiminguid vaid piisavalt põhjendatud lubade alusel ning kas isikuid teavitatakse välistava põhjuse ära langemisel teostatud jälitustoimingutest. Kontrollkäikude raames kontrollitud väljastatud lubadest olid enamus põhjendatud ja jälitustoiminguid oli teostatud tõesti vaid viimase vahendina olukordades, mil tõendite kogumine mõnel muul põhiõigusi vähem riivaval viisil poleks olnud võimalik. Samas tõi õiguskantsler välja, et esines lube, mille puhul vältimatu vajadus jälitustegevuseks ei olnud sugugi ilmne ning juhtumeid, kus oli välja antud lube jälitustoiminguteks, mida KrMS konkreetse uuritava kuriteo puhul üleüldse läbi viia ei võimalda.[18] Teavitamiskohustuse olulisust käsitles põhjalikumalt eelmine Eesti Inimõiguste Keskuse aastaaruanne. KrMS §126 lg13p1 kohustab õiguskaitseasutusi iga isikut, kelle suhtes on läbi viidud jälitustoiminguid või kelle perekonna- või eraelu puutumatust on jälitustoiminguga riivatud, teavitama jälitustegevuse tegemise ajast ja liigist.[19]
 Õiguskantsleri kontrollkäigud tõestasid, et õigeaegse teavitamisega on uurimisasutustes endiselt probleeme, mis piirab oluliselt puudutatud isikute võimalusi esitada rikkumiste kohta õigeaegselt kaebus ja seeläbi oma õigusi kaitsta, sh nõuda jälitustoimingu käigus kogutud teabe hävitamist.[20] See aitaks püsida kooskõlas ka minimaalsuse põhimõttega isikuandmete töötlemises, mille järgi peaks andmeregistrites olema just täpselt nii palju teavet kui vaja ja kindlasti mitte rohkem.
 Õiguskantsler tutvus ka julgeolekuasutuste teabetoimikutega 2014. – 2016. aastal teabehanketoiminguteks antud lubade kohta ning hoolimata positiivsest üldhinnangust, tegi mõned ettepanekud põhiõiguste veelgi paremaks tagamiseks. 2017. aasta aruandes soovitab õiguskantsler julgeolekuasutustel täpsemalt määratleda (nii üldistes tööjuhendites kui ka iga üksikjuhtumi puhul) teavitamise edasilükkamise alused.[21] Siinkohal on tähtis meelde tuletada seda, et õiguskantsleril pole õiguskantsleri seaduse järgi juurdepääsu salastatud välisteabele või riigisaladusele, mis puudutab julgeolekuasutuste tegevuse salajasel või täiesti salajasel tasemel salastatud meetodeid, rahvusvahelisi ühisoperatsioone või välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooni poolt edastatud teavet, kui teabe edastaja ei ole juurdepääsuks nõusolekut andnud, samuti puudub tal ligipääs informatsioonile käimasolevate teabehanketoimingute kohta.[22] Lisaks juba varem tõstatatud vajadusele täpsustada elektroonilise side seaduses sätestatud andmete säilitamise kohustuse tingimusi ning ulatust, soovitas õiguskantsler samas aruandes täpsemalt sõnastada ka elektroonilise side seaduse §113, mis oma senisel kujul ei anna piisavalt selget arusaama sellest, kuidas on lubatud interneti püsivõrku kasutamina pealtkuulamise eesmärgil ning seetõttu pole võimalik ka sellise pealtkuulamise õiguspärasust kontrollida.[23]
 Eurobaromeetri e-privaatsust puudutavast uuringust ilmnes, et eestlane on võrreldes Euroopa keskmisega veidi aktiivsem interneti- ja sotsiaalmeediakasutaja. Samas jäävad eesti vastajate teadlikkus oma õigusest privaatsusele e-keskkonnas ning nõudmised teenusepakkujatele keskmisest tagasihoidlikemaks. Seega võib üldistavalt öelda, et eestlane on aktiivne, usaldav ja optimistlik digiinimene, kes samas ei evi tugevaid kahtlusi riigi jälitusprogrammide mõõdukuse ja legitiimsuse suhtes. Näiteks pidas võimalust enda elektrooniliselt edastatud sõnumeid krüpteerida nii, et neid saab lugeda vaid adressaat, väga oluliseks 47% vastanud eestimaalasi, EL-i keskmine näitaja oli seevastu märksa kõrgem – 65%. Küpsiste ja teiste monitoorimisseadmete kasutamist vaid isiku otsesel teadlikul nõusolekul pidas väga oluliseks 39% Eesti vastanutest ning 56% kõikidest EL-is küsitletutest. Samas oli ilmne ka see, et Eesti vastaja valis harva kõige tugevamalt meelestatud vastusevariandi.
 Otse loomulikult keskenduvad ka avalikud arutelud pigem lähitulevikule, vaadates eelseisvasse kevadesse. Tõstatatud on küsimusi nagu: kuidas mõjutab vaikimisi andmekaitse põhimõte (s.o andmekaitset ja privaatsust edendavate lahenduste integreerimine kommunikatsioonitehnoloogiatesse arenduse kõige esimeses staadiumis) tarkvaraarendust, millised asutused peavad enda meeskonda kaasama andmekaitseeksperdi, mida tähendab õigus olla unustatud praktikas ja kas Eesti järelevalvesüsteem on valmis tehniliselt keerukamate nõudmiste täitmist kontrollima. Sarnaselt varasematele aastatele ei ole julgeoleku- ja terrorismitemaatikale keskendunud avalikud sõnavõtud ja arutelud andmekaitseküsimusi süvitsi käsitlenud. Nii ei ole Euroopa tasandil huvikaitseorganisatsioonide ja mõttekodade poolt palju kriitikat pälvinud PNR direktiiv Eesti avalikus ruumis märgatavat kõlapinda leidnud.
 Küll aga kerkis esile teisi kitsamaid riikliku tasandi andmekaitsearutelusid. Tervise- ja tööministri Jevgeni Ossinovski plaan nägi ette töötada eri registrite baasil välja tehniline lahendus, mis kuvab kohalikele omavalitsustele mitteaktiivsete noorte nimekirja. Andmekaitse Inspektsioon aga leidis, et plaan ei ole kooskõlas eraelu puutumatusega, kuigi oli mõeldud soodustama vabatahtlikku ja omavalitsuse hoolekannet, nagu seisab ka põhiseaduse paragrahvis 28. Juunikuus paljastas riigikontroll, et nii tervise infosüsteem kui ka sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregister STAR sisaldavad turvariske. Ligipääs esimeses sisalduvatele delikaatsetele isikuandmete on liiga lihtne – nimelt pole kasutusel kahefaasilist autentimist.[24] STAR ei võimalda saada süstemaatilist ülevaadet andmetöötluse kohta ning muudab seega ka väärkasutamise tuvastamise raskeks.[25] Teine arutelu leidis aset 2015. aasta lõpus ning 2016. alguses, kui toonane kaitseminister Hannes Hanso esitas valitsusele eelnõu, millega saanuks kaitseväe arstlikud komisjonid juurdepääsu tervise infosüsteemi andmetele.[26]
 Suurt poleemikat põhjustas ka hetkel kooskõlastamisel olev taustakontrolli seadus,[27] mida kommenteerisid kriitiliselt nii AKI[28] kui ka õiguskantsler.[29] Seni teostatakse taustakontrolli kas riigisaladuse loa menetluse käigus riigisaladuse- ja salastatud välisteabe seaduse korras ja kõigi kaitse-või korravalvestruktuuride töötajate suhtes eriseaduste alusel. Mõlemal juhul on on nii ankeetide sisu kui ka uuritavate isikute ring kindlalt piiratud ning viimane ei hõlma kedagi peale tööleasuja enda. Eelnõu järgi saab kontrollida ka riigihankepartnerite ning vabatahtlike (abipolitseinike, vabatahtlike päästjate) ning ka tööleasujate pereliikmete taustasid. Püüd taustakontrollide ulatust ning intensiivsust ühtlustada on kindlasti kiiduväärne, kuid eelnõu oma praegusel kujul: ei piiritle taustakontrolli teostaja õigust saada andmeid riiklikest andmekogudest vastavalt taustakontrolli konkreetsele sisule ja eesmärgile, sekkub delikaatsetesse isikuandmetesse nagu usulised veendumused ja terviseandmed ning omistab suure kaalu abstraktsetele õiguslikult sisustamata mõistetele nagu „ustavus Eesti Vabariigile“ ja majandusraskused.[30] Samuti ei ole eelnõu sideandmetele ligipääsu puudutav osa kooskõlas kolmandas alapeatükis käsitletud Euroopa Kohtu otsusega kaasuses Tele2 Sverige. AKI ja õiguskantsleri kriitika on põhjendatud ning näitab, et meie põhiõiguste valvekoerad on selles küsimuses informeeritud, kaasaegsed ja progressiivsed.[31]
 Trend ja hea praktika
 Suureks edasiminekuks võib pidada seda, et kui varem oli ähmane, kes ja millises ulatuses jälitus- ja teabehanketegevuse üle järelevalvet teostab, siis nüüd on õiguskantsler selle rolli kindlalt enda kanda võtnud. See tähendab, et peale vabaühenduste, kelle ligipääs ametlikule informatsioonile on tihti piiratud, on olemas tugev valvekoer, kellel on nii eriteadmised põhiõiguste kaitse vallas kui ka mandaat (olgugi, et piiratud)[32] uurida õiguskaitse- ning julgeolekuasutusi. Kuigi sisuliselt oli õiguskantsleril see võimalus ka varem, on viimase kahe aasta aruandeid vaadates selge, et see valdkond on peale 2015. aastal jõustunud seadusemuudatust märksa prioriteetsem. Eurobaromeetri e-privaatsuse uuringu tulemused näitavad, et kuigi jääme EL-i keskmisele alla, on üle poole Eesti vastajatest siiski teadlikud oma õigusest e-privaatsusele ning on valmis nõudma tehnilisi lahendusi selle kaitseks. Muidugi on tervitatav ka see, et enne andmekaitseraamistiku jõustumist ja hiidtrahvide saabumist on andmetöötlejad näitamas üles aktiivset huvi selle vastu, kuidas enda käsutuses olevaid isikuandmeid nii töödelda, et see kõigile kõige parem ja kasulikum oleks. Viimane tõusev trend on suurandmete ja massprofileerimise temaatika kriitiline käsitlus, positiivsena tõusevad esile AKI sõnavõtud. Selle peatüki autori arvates aga tuleks riigis, kus on sedavõrd suur tähtsus koostalitusvõimelistel elektroonilistel andmekogudel, pöörata nendele küsimustele eriti suurt tähelepanu ning läheneda igasugustele automatiseeritud massandmetöötluse tulemusena otsuseid langetavatele programmidele kõrgendatud ettevaatlikussega. Seda seetõttu, et suurandmete ning massandmetöötlusega seonduvaid probleeme ei lahenda isegi kauaoodatud (või –kardetud) andmekaitseraamistik.[33]
 Vaadata viivitamatult kriitiliselt üle andmete säilitamise ja neile ligipääsu võimaldamise regulatsioon Eestis, võttes sealjuures lähtepunktiks, et IKT teenusepakkujaid ei tohi kohustada säilitama andmeid defineerimata inimhulkade kohta, kelle seos kuritegevuse või julegolekuriskidega pole objektiivselt põhjendatav.
 Välistada eos massprofileerimise võimalus, suhtudes ülima ettevaatlikkusega igasugustesse algatustesse ja eelnõudesse, mis võimaldavad ligipääsu mitmetele ametlikele andmekogudele ilma spetsiifilise aluse, kõrgeimate turvalisusnõuete ja väga range loasüsteemita.
 Tõsta AKI kompetentsi nii, et sellel oleks võimalik efektiivselt uurida tehniliselt keerukaid andmekaitseküsimusi, mis eeldavad tarkvaraarenduse protsessi erinevate tahkude mõistmist.
 Mitte vastu võtta taustakontrolli seadust sellisel kujul nagu see 2017. aasta veebruaris esitatud eelnõus seisab.
 [1] (EU 2016/679) General Data Protection Regulation. Arvutivõrgus kättesaadav: https://gdpr-info.eu/
 [2] Eesti Päevaleht. Andmekaitse: riigiametid jagavad liiga lahkelt ja rohkesti isikuandmeid laiali. 21. aprill 2017. Arvutivõrgus kättesaadav: http://digileht.epl.delfi.ee/arileht/andmekaitse-riigiametid-jagavad-liiga-lahkelt-ja-rohkesti-isikuandmeid-laiali?id=77951274
 [5] Riigipiiri seadus, RT I, 16.06.2017, 27, § 97.
 [7] Euroopa Kohus. Suurkoda. Arvamus 1/15. Arvutivõrgus kättesaadav: http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?text=&docid=193216&doclang=EN
 [8] The parlament magazine. Will PNR be a humiliating déjà vu for EU policymakers? 30. mai 2017. Arvutivõrgus kättesaadav: https://www.theparliamentmagazine.eu/articles/opinion/will-pnr-be-humiliating-d%C3%A9j%C3%A0-vu-eu-policymakers
 [9] Euroopa Kohus. Otsus kohtuasjas C-362/14: Maxmillian Schrems vs Data Protection Commissioner. 6. oktoober 2015.
 [10] Euroopa Kohus. Ootsus ühendatud kohtuasjades C-293/12 ja C-594/12, Digital Rights Ireland and Seitlinger and Others. 8.aprill 2014.
 [11] Euroopa Kohus. Otsus kohtuasjas C-362/14: Maxmillian Schrems vs Data Protection Commissioner. 6. oktoober 2015.
 [12] EL põhiõiguste amet. Aastaaruanded 2015 ja 2016. Arvutivõrgus kättesaadav: http://fra.europa.eu/en/publications-and-resources/publications/annual-reports/fundamental-rights-2016#data-protection ja http://fra.europa.eu/en/publications-and-resources/publications/annual-reports/fundamental-rights-2017#data-protection
 [13] Euroopa Kohus. Otsus ühendatud kohtuasjades C‐203/15 ja C‐698/15 , Tele 2 Sverige and Watson and Others. 21. detsember 2016.
 [14] Ibid, 107-112.
 [15] Ibid, 74-78.
 [16] Vt ka „Õiguskantsleri aastaülevaadet 2014-2015“. Sideandmete kogumine vs eraelu kaitse. Arvutivõrgus kättesaadav: http://oiguskantsler.ee/ylevaade2015/andmekorje
 [17] Postimees. Eesti ei tohi enam inimeste internetiajaloo massilist talletamist nõuda. 9. jaanuar 2017.
 Arvutivõrgus kättesaadav: https://tehnika.postimees.ee/3972909/eesti-ei-tohi-enam-inimeste-internetiajaloo-massilist-talletamist-nouda
 [18] Õiguskantsler. Ülevaade 2016. Õiguskaitseasutused. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.oiguskantsler.ee/ylevaade2016/oiguskaitseasutused
 [20] Inimõigused Eestis 2014-2015. Õigus austusele perekonna- ja eraelu vastu. Arvutivõrgus kättesaadav: https://humanrights.ee/teemad/inimoigused-eestis/inimoiguste-aruanne/inimoigused-eestis-2014-2015/oigus-austusele-perekonna-ja-eraelu-vastu/
 [21] Õiguskantsler. Ülevaade 2017. Õiguskaitseasutused. Isikuandmete varjatud töötlemine. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.oiguskantsler.ee/ylevaade2017/isikuandmete-varjatud-tootlemine ; Õiguskantsler. Ülevaade 2016. Õiguskaitseasutused. Õiguskaitseasutused töötlemine. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.oiguskantsler.ee/ylevaade2016/oiguskaitseasutused
 [22] Õiguskantsleri seadus, 06.04.2016, 23, § 111 (6).
 [23] Õiguskantsler. Ülevaade 2017. Õiguskaitseasutused. Isikuandmete varjatud töötlemine. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.oiguskantsler.ee/ylevaade2017/isikuandmete-varjatud-tootlemine
 [24] Delfi Ärileht. Riigikontroll: kaks suurt riiklikku andmebaasi on ebaturvalised. 1. juuni 2017.
 Arvutivõrgus kättesaadav: http://arileht.delfi.ee/news/uudised/riigikontroll-kaks-suurt-riiklikku-andmebaasi-on-ebaturvalised?id=78421161
 [26] Vaata nt: Postimees. Kaitsevägi hakkab nägema inimese andmeid e-tervises. 21. jaanuar 2017.
 Arvutivõrgus kättesaadav: https://tervis.postimees.ee/3476479/kaitsevagi-hakkab-nagema-inimese-andmeid-e-tervises
 [27] Taustakontrolli seaduse eelnõu. 17. veebruar 2017. Arvutivõrgus kättesaadav: http://eelnoud.valitsus.ee/main#4u9aVOUG
 [28] ERR. Amet: Taustakontrolli seadus jätab tööandjaileliialt vabad käed. 16. märts 2017. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.err.ee/584428/amet-taustakontrolli-seadus-jatab-tooandjaile-liialt-vabad-kaed; Õiguskantsler. Arvamus taustakontrolli seaduse eelnõu kohta. 16. märts 2017. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.oiguskantsler.ee/sites/default/files/field_document2/Arvamus%20taustakontrolliseaduse%20eeln%C3%B5u%20kohta.pdf
 [32] Vt 3. alapeatükki.
 [33] Pressiteade. EP suurandmete resolutsioon. Märts 2017. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.europarl.europa.eu/EPRS/EPRS-AaG-599312-Big-Data-FINAL.pdf
 Ann Väljataga omab magistrikraadi tehnoloogiaõiguses Tallinna Tehnikaülikoolist ning on täiendanud end IT-õiguse erialal ka Tartu Ülikoolis. Hetkel töötab ta NATO Küberkaitsekoostöö Kompetentsikeskusesrahvusvahelise õiguse teadurnõunikuna, aastatel 2014 kuni 2016 viibis ta praktikal Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametis, kus tema peamisteks uurimisvaldkondadeks olid põhiõiguslikud tagatised biomeetriliste andmebaaside ning lausjälitusprogrammide kontekstis.
 Järgmine: 5. peatükk : Sõnavabadus Katrin Nyman-Metcalf


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 1.6.2013
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 147/1
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 504/2013
 z dne 31. maja 2013
 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 1225/2011, kar zadeva sporočanje informacij za oprostitev carin
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1186/2009 z dne 16. novembra 2009 o sistemu oprostitev carin v Skupnosti (1),
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 V skladu s členom 17 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 1225/2011 z dne 28. novembra 2011 za člene 42 do 52, 57 in 58 Uredbe Sveta (ES) št. 1186/2009 o sistemu oprostitev carin v Skupnosti (2) morajo države članice Komisiji sporočiti informacije v zvezi z uvozom brez uvoznih dajatev nekaterih rezervnih delov, sestavnih delov, dodatkov, orodij in naprav, ki presegajo določeno vrednost ali ceno. Komisija te informacije posreduje državam članicam. V skladu s členom 18 navedene izvedbene uredbe te informacije periodično pregleduje Odbor za carinski zakonik.
 (2)
 V skladu s členom 20 Izvedbene uredbe (EU) št. 1225/2011 morajo države članice, ki so prejele vlogo, Komisiji sporočiti nekatere informacije iz vlog za uvoz brez uvoznih dajatev za blago, ki ga uvozijo znanstvene ustanove ali organizacije s sedežem v Uniji ali ki se uvozi v njihovem imenu.
 (3)
 Obveznosti, ki so bile določene leta 1983, niso več obvezne za dobro upravljanje uvoza, ki je oproščen carine. Poleg tega vsebujejo nepotrebno upravno breme za države članice in za Komisijo. Zato bi bilo treba zaradi regulativne poenostavitve in racionalnosti zadevne določbe črtati ali poenostaviti.
 (4)
 Izvedbeno uredbo (EU) št. 1225/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.
 (5)
 Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Izvedbena uredba (EU) št. 1225/2011 se spremeni:
 1.
 poglavje VII se črta;
 2.
 člen 20 se nadomesti z naslednjim besedilom:
 „Člen 20
 Pristojni organ države članice, v kateri se nahaja ustanova ali organizacija, ki se ji blago dobavlja, v vseh primerih neposredno odloči o vlogah iz člena 19.“
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 31. maja 2013
 Za Komisijo
 Predsednik
 José Manuel BARROSO
 (1) UL L 324, 10.12.2009, str. 23.
 (2) UL L 314, 29.11.2011, str. 20.


type: wikipedia

text:
Multicriteria-analyse (MCA) is een wetenschappelijke evaluatiemethode om tussen diverse discrete alternatieven een rationele keuze te maken op basis van meer dan één onderscheidingscriterium. Bijvoorbeeld: met MCA kunnen scores op economische, ecologische en sociale criteria bij elkaar worden opgeteld, om alternatieve trajecten voor een nieuwe weg te rangschikken. De doelen van een MCA zijn het ordenen van gegevens, het transparant maken van beslissingsprocessen en het ondersteunen van beslissers.
 MCA wordt zowel bij de overheid als bij de private sector aangewend voor het rationaliseren van keuzes op diverse vlakken. De methode lijkt op Maatschappelijke kosten-batenanalyse (MKBA), maar bij MCA hoeven niet alle criteria te worden uitgedrukt in monetaire eenheden.
 Probleemanalyse
 De eerste stap in MCA is probleemanalyse. In deze stap worden de criteria geordend in groepen, worden de schalen van de criteria vastgesteld (bijvoorbeeld €, ratio, ordinaal, --/++, nominaal) en de scores per criterium voor alle alternatieven beschreven in een effectentabel. De effectentabel geeft een overzicht van alle sterke en zwakke punten van elk alternatief en laat soms ook zien dat een bepaald alternatief inefficiënt is, dat wil zeggen slechter scoort op elk criterium dan een ander alternatief.
 Voorbeeld van een effectentabel voor een fictief uitstapje van Amsterdam naar Parijs met de alternatieven auto, bus, hogesnelheidstrein (HST) en vliegtuig.
 Standaardisatie
 In de meestgebruikte MCA-methode, gewogen sommering, is de tweede stap standaardisatie. Hier worden alle criteria op een nieuwe schaal afgebeeld, die tussen 0 en 1 loopt. Gewoonlijk wordt gekozen voor een lineaire standaardisatiefunctie die tussen de laagste en de hoogste score loopt (intervalstandaardisatie) of wordt gestandaardiseerd op de hoogste score (maximumstandaardisatie, zie nevenstaande grafiek). Bij MCA geldt dat zowel bij kostencriteria als bij batencriteria de beste score de hoogste waarde krijgt. In onderstaande tabel is dat te zien: het vliegtuig krijgt de hoogste score voor het criterium reistijd en de laagste voor milieu.
 Maximum gestandaardiseerde effectentabel voor bovenstaande effectentabel.
 Weging
 De derde stap bij gewogen sommering is weging. Meestal gebeurt de weging door een groep experts op het onderwerp dat wordt onderzocht, of door degenen die uiteindelijk een beslissing moeten maken. Zij doen dat meestal door paarsgewijze vergelijking van elk criterium. Het gaat daarbij om de uitruil ( trade-offs) tussen de gestandaardiseerde scores op paren criteria. De expert wordt bijvoorbeeld de vraag gesteld welke toename van een brandstofprijs gerechtvaardigd is voor een bepaalde emissieafname. Zo worden alle criteria paarsgewijs vergeleken - zodoende ontstaat ook een controle op de consistentie van de antwoorden.
 Rangschikking
 De laatste stap in gewogen sommering is de rangschikking. De gewichten worden vermenigvuldigd met de gestandaardiseerde scores en daarna opgeteld. Het alternatief met de hoogste score wordt nummer 1 in de rangschikking, dat met de op een na hoogste score nummer 2, enzovoort. Gespecialiseerde MCA-software kan ook een onzekerheids- en gevoeligheidsanalyse uitvoeren. Beslissers moeten dan beoordelen of nummer 1 ook het beste alternatief is, op basis van deze analyses en eventuele criteria die niet werden meegenomen in de MCA.
 Zie ook
 Kosten-batenanalyse
 Milieueffectrapportage
 Voetnoot
 Evaluatie


type: caselaw

text:
 3.7.2017
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 213/6
 Wyrok Trybunału (piąta izba) z dnia 4 maja 2017 r. – RFA International, LP/Komisja
 (Sprawa C-239/15 P) (1)
 ((Odwołanie - Dumping - Przywóz żelazokrzemu pochodzącego z Rosji - Odrzucenie wniosków o zwrot uiszczonego cła antydumpingowego))
 (2017/C 213/04)
 Język postępowania: angielski
 Strony
 Wnoszący odwołanie: RFA International, LP (przedstawiciele: adwokat B. Evtimov, adwokat E. Borovikov i D. O'Keeffe, solicitor)
 Druga strona postępowania: Komisja Europejska (przedstawiciele: J.-F. Brakeland, P. Němečková i A. Stobiecka-Kuik, pełnomocnicy)
 Sentencja
 1)
 Odwołanie zostaje oddalone.
 2)
 RFA International LP zostaje obciążona kosztami postępowania.
 (1) Dz.U. C 270 z 17.8.2015.


type: other

text:
Budgetlag (2011:203) | Karnov Open
 Budgetlag (2011:203) Förarbeten2011:203Prop. 2010/11:40, bet. 2010/11:KU14, rskr. 2010/11:177.2011:1501Prop. 2011/12:1, utg.omr. 15, bet. 2011/12:KU1, rskr. 2011/12:56.2012:966Prop. 2012/13:1, utg.omr. 15, bet. 2012/13:UbU2, rskr. 2012/13:125.2013:1015Prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:KU1, rskr. 2013/14:83.Jfr rådets direktiv 2011/85/EU av den 8 november 2011 om krav på medlemsstaternas budgetramverk (EUT L 306, 23.11.2011, s. 41–47, Celex 32011L0085).2014:866Prop. 2013/14:173, bet. 2013/14:KU46, rskr. 2013/14:351.Utkom från trycket den 22 mars 2011utfärdad den 10 mars 2011.Kommentaren uppdaterad per 1 januari 20191 kap.Inledande bestämmelserLagens tillämpningsområde1 §1 §Bestämmelser om statens budget finns i 9 kap. 1–10 §§ regeringsformen. I denna lag finns ytterligare bestämmelser om budgeten.Statens verksamhet2 §2 § Med statens verksamhet avses i denna lag sådan verksamhet som sköts av regeringen, domstolarna och de förvaltningsmyndigheter som lyder under regeringen.Effektivitet och hushållning3 §3 §I statens verksamhet ska hög effektivitet eftersträvas och god hushållning iakttas.2 kap. Budgetpolitiska mål och riktlinjerRubriken har denna lydelse enl. Lag 2014:866. Mål för den offentliga sektorns finansiella sparande1 §1 §Regeringen ska till riksdagen lämna förslag till mål för den offentliga sektorns finansiella sparande (överskottsmål).1 a §1 a §Om riksdagen har beslutat om ett sådant överskottsmål som avses i 1 §, ska regeringen vid minst två tillfällen under året för riksdagen redovisa hur målet uppnås. Regeringen ska då beakta effekterna av beslutade och för riksdagen presenterade budgetpolitiska åtgärder. Regeringen ska vid en bedömd avvikelse från målet även redogöra för hur en återgång till målet ska ske. Lag (2014:866). Tidigare beteckning 9 kap. 2 §.Utgiftstak samt preliminära inkomstberäkningar och utgiftsramarRubriken har denna lydelse enl. Lag 2014:866. 2 §2 §Regeringen ska i budgetpropositionen lämna förslag till tak för statens utgifter (utgiftstak) som ska användas i beredningen av förslaget till statens budget och i genomförandet av den budgeterade verksamheten.Förslaget ska avse det tredje tillkommande budgetåret. 3 §3 §Regeringen ska i budgetpropositionen lämna förslag till preliminära inkomstberäkningar och utgiftsramar för det andra och tredje tillkommande budgetåret. Lag (2014:866). 4 §4 §Finns det risk för att ett beslutat utgiftstak kommer att överskridas, ska regeringen för att undvika detta vidta sådana åtgärder som den har befogenhet till eller föreslå riksdagen nödvändiga åtgärder.UtvärderingRubriken införd g. Lag 2014:866. 5 §5 §Regeringen ska se till att en utvärdering utförs av hur de budgetpolitiska målen uppnås. Lag (2014:866). 3 kap.BudgeteringInkomsttitlar och anslag 1 §1 §För budgetering och redovisning av inkomster på statens budget ska inkomsttitlar för olika slag av inkomster användas.2 §2 §Vid budgetering av utgifter för bestämda ändamål ska ramanslag användas.Omfattningen av statens budget3 §3 §Regeringens förslag till statens budget ska omfatta alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov.4 §4 §Statens inkomster och utgifter ska budgeteras och redovisas brutto på inkomsttitlar och anslag med de undantag som anges i 6 §.5 §5 §Utgifter får inte budgeteras och redovisas mot inkomsttitlar.6 §6 §Om riksdagen har beslutat att inkomster får tas i anspråk för ett bestämt ändamål på annat sätt än genom beslut om anslag (specialdestination), ska inkomsterna inte budgeteras och redovisas mot inkomsttitlar. Inkomster av skatter ska dock alltid budgeteras och redovisas mot inkomsttitlar.Ska inkomsterna helt eller till en bestämd del täcka utgifterna i en viss verksamhet ska inkomsterna och motsvarande utgifter inte heller budgeteras eller redovisas mot anslag. Om inkomsterna till en obestämd del ska täcka utgifter i en verksamhet ska inkomsterna redovisas mot anslag (nettoredovisning).Första och andra styckena gäller även sådana inkomster som regeringen med stöd av riksdagens bemyndigande har beslutat ska specialdestineras till en viss verksamhet.7 §7 §Regeringen får förfoga över avgiftsinkomster från frivilligt efterfrågade varor och tjänster som staten tillhandahåller och besluta om inkomsterna ska budgeteras och redovisas mot inkomsttitel eller specialdestineras till en viss verksamhet.Villkor för ramanslag8 §8 §Ett anslag får tillfälligt överskridas genom att en kredit motsvarande högst tio procent av det anvisade anslaget (anslagskredit) tas i anspråk. Följande år ska tillgängliga medel reduceras med ett belopp motsvarande den ianspråktagna anslagskrediten.Med riksdagens bemyndigande får regeringen även besluta att ett anslag får överskridas, om detta är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett av riksdagen beslutat ändamål med anslaget ska kunna uppfyllas.9 §9 §Regeringen får besluta att anslag för räntor på statsskulden samt andra utgifter för upplåning och skuldförvaltning får överskridas om det är nödvändigt för att fullgöra statens betalningsåtaganden.10 §10 §Outnyttjade medel på ett anslag (anslagssparande) får användas följande år.Outnyttjade medel får dock användas längst två år efter det att anslaget senast var uppfört på budgeten.11 §11 §När regeringen tilldelar en myndighet ett anslag, får den besluta om begränsningar i villkoren för utnyttjandet av anslaget.12 §12 §Regeringen får besluta att medel på ett anvisat anslag inte ska användas, om detta är motiverat av särskilda omständigheter i en verksamhet eller av statsfinansiella eller andra samhällsekonomiska skäl.4 kap.Redovisning mot inkomsttitlar och anslag 1 §1 §Om inte riksdagen beslutar annat, ska redovisning mot inkomsttitlar och anslag göras enligt 2 och 3 §§.2 §2 §Inkomster av skatter och avgifter ska redovisas det budgetår som intäkterna hänför sig till. Övriga inkomster ska redovisas det budgetår som inkomsterna hänför sig till.Om inkomster med stöd av 3 kap. 6 § andra stycket redovisas mot anslag, ska redovisningen dock göras på samma grund som gäller för de utgifter som redovisas mot anslaget enligt 3 §.3 §3 §Utgifter för transfereringar ska redovisas det budgetår då betalning sker. Förvaltningsutgifter ska redovisas det budgetår som kostnaderna hänför sig till. Övriga utgifter ska redovisas det budgetår som utgifterna hänför sig till.4 §4 §Redovisning ska ske löpande.5 kap.Statens upplåning och skuldförvaltning1 §1 §Efter särskilt bemyndigande som lämnas för ett budgetår i sänder får regeringen eller efter regeringens bestämmande Riksgäldskontoret ta upp lån till staten för att finansiera löpande underskott i statens budget och andra utgifter som grundar sig på riksdagens beslut,tillhandahålla sådana krediter och fullgöra sådana garantier som riksdagen beslutat om,amortera, lösa in och köpa upp statslån,i samråd med Riksbanken tillgodose behovet av statslån med olika löptider, ochtillgodose Riksbankens behov av valutareserv.Riksbanken ska betala full ersättning för statens kostnader för upplåning för att tillgodose Riksbankens behov av valutareserv. Regeringen får dock, efter samråd med Riksbanken, besluta annat om det finns särskilda skäl.2 §2 § Efter särskilt bemyndigande som lämnas av riksdagen för ett budgetår i sänder får regeringen eller efter regeringens bestämmande ett affärsverk ta upp lån till staten för affärsverkets verksamhet.3 §3 §Lån som har tagits upp av staten enligt 1 eller 2 § förvaltas av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, av Riksgäldskontoret eller affärsverk.Om staten tar upp ett lån för att tillgodose Riksbankens behov av valutareserv, får de medel som Riksbanken tillför staten i utbyte mot de lånade medlen endast användas för återbetalning av samma lån. Regeringen får dock, efter samråd med Riksbanken, besluta annat om det finns särskilda skäl.4 §4 § För samtliga lån och garantier som regeringen, Riksgäldskontoret eller ett affärsverk ombesörjer är staten ansvarig.5 §5 §Statens skuld, med undantag för den skuld som förvaltas av affärsverken enligt 3 §, ska förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras samtidigt som risken i förvaltningen beaktas. Förvaltningen ska ske inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer.6 §6 §Regeringen ska senast den 15 november varje år besluta om riktlinjer för Riksgäldskontorets förvaltning av statsskulden. Regeringen ska inhämta förslag till riktlinjer från Riksgäldskontoret samt låta Riksbanken yttra sig över kontorets förslag.7 §7 § Regeringen ska från och med 2012 och därefter vartannat år i en skrivelse till riksdagen utvärdera förvaltningen av statsskulden. Skrivelsen ska senast den 25 april överlämnas till riksdagen.6 kap.Ekonomiska åtaganden och utlåningBeställningsbemyndiganden1 §1 §För det ändamål och intill det belopp som riksdagen beslutat för budgetåret får regeringen beställa varor eller tjänster samt besluta om bidrag, ersättning, lån eller liknande som medför utgifter under senare budgetår än det budgeten avser.Regeringen får dock utan särskilt bemyndigande göra ekonomiska åtaganden för staten om dessa uppgår till högst tio procent av ett anvisat anslag, dock högst tio miljoner kronor.Regeringen ska när den begär ett bemyndigande enligt första stycket ange under vilka år det ekonomiska åtagandet beräknas medföra utgifter.2 §2 §Regeringen får göra sådana ekonomiska åtaganden för staten som är nödvändiga för att den löpande verksamheten ska fungera tillfredsställande.Utlåning och garantier3 §3 §För det ändamål och intill det belopp som riksdagen har beslutat för ett eller flera budgetår får regeringen besluta om utlåning som finansieras med lån i Riksgäldskontoret, ställa ut kreditgarantier och göra andra liknande åtaganden. Om det finns särskilda skäl får en kreditgaranti eller liknande åtagande enligt riksdagens bestämmande göras utan att beloppet begränsas.4 §4 §För ett lån eller åtagande enligt 3 § ska ränta eller avgift tas ut. Räntan eller avgiften ska motsvara statens förväntade kostnad för lånet eller åtagandet, om inte riksdagen för ett visst lån eller åtagande har beslutat annat.Om det krävs till följd av bestämmelserna om statsstöd i artikel 107 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), får räntan eller avgiften sättas högre än vad som anges i första stycket.Om lån- eller garantitagaren ska betala en ränta eller avgift som inte helt täcker kostnaderna enligt första stycket, ska regeringen föreslå riksdagen hur mellanskillnaden ska finansieras.Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer beslutar för visst lån eller viss garanti om räntans eller avgiftens storlek.5 §5 §Till den del inkomsterna från räntor och avgifter enligt 4 § första stycket motsvarar förväntade förluster ska de föras till konton i Riksgäldskontoret. Även annan finansiering av förväntad förlust enligt 4 § tredje stycket ska föras till sådana konton. Inkomster i utländsk valuta får föras till konton i bank.Konstaterade förluster för statens utlåning och åtaganden ska täckas med medel från dessa konton.7 kap.Finansiering av investeringar och utlåning 1 §1 §Inom låneramar som riksdagen har beslutat för budgetåret får regeringen besluta att anläggningstillgångar som används i statens verksamhet, med det undantag som anges i 2 §, ska finansieras med lån i Riksgäldskontoret. Regeringen får besluta om villkoren för sådana lån.2 §2 §Förvärv av aktier eller andelar i ett företag och annat tillskott av kapital ska finansieras med anslag.3 §3 §Utlåning för vilken den förväntade förlusten är låg får finansieras med lån i Riksgäldskontoret.4 §4 §Inom en kreditram som riksdagen har beslutat för budgetåret får regeringen besluta att rörelsekapital i statens verksamhet ska finansieras med krediter i Riksgäldskontoret. Regeringen får besluta om villkoren för dessa krediter och om likvida medel som myndigheterna disponerar.5 §5 §Andra tillgångar än de som anges i 1, 3 och 4 §§ ska finansieras med anslag eller med inkomster som anges i 8 kap. 9–12 §§.6 §6 §Bestämmelserna i 1–5 §§ gäller inte om riksdagen för en viss myndighet, ett visst lån eller en viss anskaffning beslutar om någon annan finansiering.8 kap.Förvärv och överlåtelse av egendom 1 §1 §I 2–12 §§ anges grunder för förfogandet över statens egendom.Bestämmelserna gäller tillgångar som regeringen förvaltar och förfogar över. Detta gäller dock inte varor som avses i 3 kap. 7 §.Med försäljning avses i 2 och 4–7 §§ även byte.Fast egendom2 §2 §När värdet av fast egendom inte överstiger 75 miljoner kronor, får regeringen besluta att sälja egendomen, om den inte alls eller endast i ringa utsträckning behövs i statens verksamhet och om det inte finns särskilda skäl för att egendomen fortfarande ska ägas av staten.Trots första stycket får regeringen besluta om försäljning till en kommun för samhällsbyggnadsändamål.Aktier och andelar3 §3 §Regeringen får inte utan riksdagens bemyndigande förvärva aktier eller andelar i ett företag eller på annat sätt öka statens röst- eller ägarandel i ett företag. Regeringen får inte heller utan riksdagens bemyndigande tillskjuta kapital till ett företag.Regeringen får dock förvärva aktier eller andelar i företag som ett led i förvaltningen av egendom som tillfallit staten genom testamente eller gåva.4 §4 §Regeringen får besluta om försäljning av aktier eller andelar i ett företag där staten har mindre än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar, om inte riksdagen bestämt annat för företaget.Regeringen får inte utan riksdagens bemyndigande genom försäljning eller på annat sätt minska statens ägarandel i företag där staten har hälften eller mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar.Annan lös egendom5 §5 §För upplåtelse av tomträtt samt försäljning av tomträtt och sådan byggnad som är lös egendom gäller bestämmelserna i 2 § om försäljning av fast egendom.6 §6 §Regeringen får besluta att överlåta annan lös egendom än sådan som anges i 4 och 5 §§, om egendomen inte längre behövs för statens verksamhet eller blivit obrukbar eller om den inte anskaffats med statens medel.Affärsmässighet7 §7 §Förvärv genom köp eller byte och försäljning ska genomföras affärsmässigt, om inte särskilda skäl talar mot det.Disposition av försäljningsinkomster8 §8 §Har riksdagen beslutat om försäljning av egendom, ska inkomsten redovisas mot en inkomsttitel, om inte riksdagen bestämmer annat.I 9–12 §§ anges hur inkomsten får disponeras i de fall då regeringen har beslutat om försäljning.9 §9 §Om egendomen har använts i en verksamhet för vilken riksdagen har godkänt en investeringsplan, får regeringen besluta att inkomsten ska disponeras för att finansiera investeringar som ingår i planen.Bestämmelser om disposition av inkomst från försäljning av egendom som inte använts i en sådan verksamhet finns i 10–12 §§.10 §10 §Om egendomen har finansierats med medel från anslag får regeringen, sedan medel motsvarande egendomens bokförda värde redovisats mot en inkomsttitel, besluta att det som återstår av inkomsten ska disponeras i den verksamhet där den sålda egendomen har använts.Om inkomsten uppgår till ett mindre belopp, får regeringen besluta att hela inkomsten ska disponeras i den verksamhet där den sålda egendomen har använts.Har fast egendom eller aktier sålts, ska dock hela inkomsten redovisas mot en inkomsttitel.11 §11 §Om egendomen har finansierats med lån, får regeringen sedan lånet lösts besluta att det som återstår av inkomsten ska disponeras i den verksamhet där den sålda egendomen har använts.Har fast egendom eller aktier sålts, ska dock det som återstår av inkomsten redovisas mot en inkomsttitel.12 §12 §Om egendomen har finansierats på annat sätt än med medel från anslag eller med lån, får regeringen besluta att hela inkomsten ska disponeras i den verksamhet där den sålda egendomen har använts.9 kap.Uppföljning och prognoserUppföljning1 §1 §Regeringen ska noggrant följa hur statens inkomster, utgifter och upplåning utvecklas i förhållande till beräknade och beslutade belopp.Regeringen ska i budgetpropositionen och i den ekonomiska vårpropositionen förklara väsentliga skillnader mellan budgeterade belopp och beräknat utfall för det innevarande budgetåret.2 §2 § [Ny beteckning – 2 kap 1 a § – och lydelse g. Lag (2014:866).] PrognoserRubriken har denna lydelse enl. Lag 2014:866. 3 §3 §Regeringen ska i budgetpropositionen och den ekonomiska vårpropositionen redovisa prognoser över den makroekonomiska utvecklingen, statens inkomster och utgifter, statens lånebehov, utgifterna under utgiftstaket och den offentliga sektorns inkomster, utgifter och skulder.Prognoserna ska omfatta det innevarande budgetåret och de tre därpå följande åren och baseras på väl specificerade förutsättningar. Lag (2013:1015). 4 §4 §Regeringen ska i den ekonomiska vårpropositionen redovisa en bedömning av de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Lag (2013:1015). UtvärderingRubriken införd g. Lag 2013:1015. 5 §5 §Regeringen ska regelbundet redovisa en utvärdering av de prognoser som anges i 3 §. Lag (2013:1015). 10 kap.Redovisningsskyldighet och revisionAllmänt om redovisningen 1 §1 §Regeringen är redovisningsskyldig inför riksdagen för de tillgångar som regeringen förvaltar och förfogar över. Redovisningsskyldigheten omfattar även den verksamhet som bedrivs av staten samt statens skulder och övriga ekonomiska åtaganden.God redovisningssed och rättvisande bild2 §2 §Bokföring och redovisning i staten ska fullgöras på ett sätt som stämmer överens med god redovisningssed.Redovisningen ska ge en rättvisande bild av verksamheten, det ekonomiska resultatet och ställningen samt förvaltningen av statens tillgångar.Resultatredovisning3 §3 §Regeringen ska i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de av riksdagen beslutade målen. Redovisningen ska vara anpassad till utgiftsområdena. Lag (2014:866). Redovisning av skatteutgifter4 §4 §Regeringen ska varje år lämna en redovisning av skatteutgifter till riksdagen.Årsredovisningen för staten5 §5 §Årsredovisningen för staten ska lämnas till riksdagen senast den 15 april året efter budgetåret.6 §6 §Årsredovisningen för staten ska innehålla en uppföljning av riksdagens beslut om den offentliga sektorns finansiella sparande (överskottsmålet), utgiftstaket och andra övergripande budgetpolitiska mål,utfallet på budgetens inkomsttitlar och anslag samt av statens lånebehov,en redovisning av hur regeringen har utnyttjat bemyndiganden som den fått med stöd av 6 kap. 1 § första stycket och 6 kap. 3 §,en resultaträkning, en balansräkning, en finansieringsanalys och noter,en redovisning av utvecklingen av statsskulden,upplysningar om förväntade förluster och väsentliga risker i statens utlåning och utställda garantier som beslutats enligt 6 kap. 3 §,en samlad redovisning av vilka åtgärder regeringen vidtagit med anledning av Riksrevisionens iakttagelser,en resultaträkning och en balansräkning avseende EU-medel samt en kassamässig redovisning av anslag och inkomsttitlar avseende in- och utbetalningar till och från EU, samtett uttalande av regeringen om huruvidaräkenskaperna enligt 8 har upprättats enligt god redovisningssed och ger en rättvisande bild, ochdet finns regler och system som syftar till att skapa en betryggande intern styrning och kontroll av EU-medel.Regeringen ska i anslutning till redovisningen enligt första stycket 2 förklara väsentliga skillnader mellan budgeterade belopp och utfallet.7 §7 §Resultaträkningen, balansräkningen och finansieringsanalysen ska omfatta statens samtliga intäkter och kostnader, tillgångar och skulder samt betalningar som påverkar statens nettoupplåning.Regeringen får dock besluta att en viss verksamhet eller en viss tillgång eller skuld inte ska omfattas av resultaträkningen, balansräkningen och finansieringsanalysen. Regeringen ska i årsredovisningen för staten lämna upplysningar om skälen för detta.8 §8 §I resultaträkningen och balansräkningen skasamma principer för värdering, klassificering och indelning av de olika posterna tillämpas från ett budgetår till ett annat,värderingen av de olika posterna göras med rimlig försiktighet,intäkter och kostnader som är hänförliga till budgetåret tas med oavsett tidpunkten för betalningen,de olika beståndsdelar som balansräkningen består av värderas var och en för sig,tillgångar och skulder eller intäkter och kostnader inte kvittas mot varandra, samtden ingående balansen för ett budgetår stämma överens med den utgående balansen för det närmast föregående budgetåret.Om det är förenligt med vad som föreskrivs i 2 §, får regeringen avvika från första stycket. Regeringen ska lämna upplysningar om skälen för avvikelsen och redovisa en bedömning av dess effekt på den ekonomiska ställningen och resultatet.9 §9 §Resultaträkningen ska innehålla följande rubriker: Intäkter, Kostnader, Resultat från andelar i hel- och delägda företag, Finansiella intäkter och kostnader samt Årets över- eller underskott.Balansräkningen ska innehålla följande rubriker på tillgångssidan: Anläggningstillgångar (Immateriella, Materiella och Finansiella anläggningstillgångar), Utlåning, Varulager m.m., Fordringar, Periodavgränsningsposter, Kortfristiga placeringar samt Kassa och bank. På skuldsidan ska den innehålla följande rubriker: Nettoförmögenhet, Fonder, Avsättningar, Statsskulden, Skulder m.m. och Periodavgränsningsposter.Finansieringsanalysen ska innehålla följande rubriker: Statens verksamhet, Investeringar, Utlåning, Finansiella aktiviteter och Statens nettoupplåning.Under rubrikerna ska redovisningen delas in i poster.10 §10 §För varje post i resultaträkningen och balansräkningen samt finansieringsanalysen ska beloppet av motsvarande post för det närmast föregående budgetåret anges.Om regeringen har ändrat principerna för värdering, klassificering eller indelning i poster eller avgränsningen av staten enligt 7 §, ska posterna för närmast föregående budgetår räknas om eller ändras på det sätt som behövs för att de ska kunna jämföras med budgetårets poster på ett meningsfullt sätt.Om det finns särskilda skäl och det är förenligt med god redovisningssed, får avvikelse från vad som föreskrivs i andra stycket göras. I så fall ska regeringen lämna upplysningar om skälen för detta.Revision11 §11 §I 13 kap. regeringsformen och i lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. finns bestämmelser om revision av statlig verksamhet.11 kap.Föreskrifter1 §1 §Regeringen meddelar föreskrifter om genomförandet av statens budget.Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 2011:203 1. Denna lag träder i kraft d. 1 april 2011, då lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning och lagen (1996:1059) om statsbudgeten upphör att gälla.2. Bestämmelserna i 3 kap. 5 och 6 §§ tillämpas första gången i fråga om budgeten för 2012. Bestämmelsen i 17 § andra stycket och 18 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten gäller fortfarande i fråga om redovisning mot inkomsttitlar och anslag under 2011.3. Outnyttjade medel på anslag som inte har varit uppförda på statens budget efter 2010 får användas längst till utgången av 2012.4. Bestämmelsen i 4 kap. 2 § första stycket första meningen tillämpas när det gäller redovisning av inkomster av avgifter första gången i fråga om budgeten för 2012. Bestämmelsen i 10 § andra stycket lagen om statsbudgeten gäller fortfarande i fråga om redovisning av inkomster av avgifter under 2011.5. Bestämmelserna i 6 kap. 4 § tillämpas i fråga om utlåning från och med d. 1 jan. 2012. För studielån enligt studiestödslagen (1999:1395) tillämpas dock dessa bestämmelser från och med d. 1 jan. 2014. Lag (2012:966). 6. Bestämmelserna i 6 kap. 5 § tillämpas från och med d. 1 jan. 2012. För studielån enligt studiestödslagen (1999:1395) tillämpas dock dessa bestämmelser från och med d. 1 jan. 2014.Lag (2012:966). 7. Bestämmelsen i 7 kap. 3 § tillämpas första gången i fråga om budgeten för 2012.8. Bestämmelserna i 10 kap. 6–10 §§ tillämpas första gången i fråga om årsredovisningen för staten 2011. Bestämmelserna i 37 § andra stycket lagen (1996:1059) om statsbudgeten ska gälla i fråga om årsredovisningen för staten 2010. 2011:1501 Denna lag träder i kraft d. 1 jan. 2012. 2012:966 Denna lag träder i kraft d. 1 jan. 2013. 2013:1015 Denna lag träder i kraft d. 31 dec. 2013. 2014:866 Denna lag träder i kraft d. 1 sept. 2014.


text:
!Kung (!X? ili !Kh? = ljudi) je naziv za bušmansko pleme u pustinji Kalahari u sjeverozapadnoj Bocvani, na jugoistoku Angole u provinciji Cuando-Cubango i sjeveroistoku Namibije. Ovo područje nastanjuju tisućama godina, živeći miroljubivo od lova i sakupljanja, a to pokazuju i razlike između njihovog jezika i jezika kojim govore ostala San plemena. Danas !Kunga ima oko 50,000, od kojih barem 1/3 nastavlja živjeti tradicionalnim načinom života.
 Okolni crnci (došlli možda oko 1000. iza Krista), pod utjecajem bijelaca počeli su otimati pripadnike ovog naroda, vodeći ih na rad na svoje farme u Bocvani.
 !Kung Bušmani dijele se na 3 etničke grupe, to su:
 Središnji Kung (Central !Kung) nastanjeni u Bocvani i Namibiji,
 Sjeverni Kungi (Northen !Kung),
 Južni Kungi ili Au//eisi (Southern !Kung).
 Jedina grupa koja sebe aktualno zove !Kung su Sjeverni Kungi. Ostale grupe nazivaju sami sebe drugim plemenskim imenima.
 !Kung Bušmani su kao i ostale bušmanske grupe niska rasta, crvenkasto-žučkaste kože i kose oblika zrna papra (peppercorn). Navodno sami sebe nazivaju prostodušnim/bezopasnim/narodom, odnosno zhu twa si, kako ih naziva ne-bušmanska populacija, a koja znači životinje bez kopita.
 Jezik !Kung, ima isto ime kao i narod !Kung, pripada takozvanim 'klik-jezicima'. Glas '!', kakav se nalazi na početku njihovog imena jedan je od takvih glasova, ima ih nekoliko (//, !, /) a dobivaju se pucketanjem jezika. !Kung Bušmani govore nekoliko jezika, a to su: Akhoe, Kung-Ekoka, Kung-Gobabis, Kung-Tsumkwe i Oung, a navodi ih čuveni SIL (Summer Institute of Linguistics).
 !Kung Bušmani, kao i ostali Bušmani, žive po malenim nomadskim grupama koje žive od lova i sakupljanja. Luk i strijela njihovo je glavno oružje. Lovci kad odu u lov znaju se ne vratiti po nekoliko dana, jer moraju pratiti životinju i po nekoliko danas dok ne ugine, najuobičajenija lovina je antilopa. Sakupljaju također razno korijenje, sjemenke, orahe i drugo. Treba napomenuti da je područje koje nastanjuju grupe !Kung Bušmana najšumovitija bušmanska zemlja. Nastambe su im obični štitnici od šiblja, trave i drugog, stalnog naselja nemaju. Agrikulture također nemaju a, životinje ne uzgajaju. Muška cirkumcizija je bila prisutna kao inicijacija u društvo odraslih, ali je već dugo ne prakticiraju, istovremeno inicijacije za djevojke još postoje među pripadnicima plemena Zhu/oasi, ali oni ženske cirkumcizije nemaju. !Kungi ni drugi Bušmani nemaju nikakvih ratničkih obuka i oni su generalno pacifisti.
 Literatura
 Barnard, Alan: Hunters and Herders of South Africa. Cambridge: Cambridge University Press, 1922.
 Henderson, Lawrence W.: Angola: Five Centuries of Conflict. London: Cornell University Press, 1979.
 Lee, Richard: The !Kung San: Men, Women, and Work in a Foraging Society. Cambridge: Cambridge University Press, 1979.
 Silberbauer, George: Hunter and Habitat in the Central Kalahari Desert. Cambridge: Cambridge University Press, 1981.
 Vanjske poveznice
 Glazba Kung Bušmana na 'muzičkom luku' (poslušaj);
 The !Kung of the Kalahari Desert
 Kojsanski narodi
 Etničke grupe Namibije
 Etničke grupe Bocvane
 Etničke grupe Angole


text:
 7.9.2015
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 294/3
 Urteil des Gerichtshofs (Große Kammer) vom 1. Juli 2015 (Vorabentscheidungsersuchen des Bundesverwaltungsgerichts — Deutschland) — Bund für Umwelt und Naturschutz Deutschland e.V./Bundesrepublik Deutschland
 (Rechtssache C-461/13) (1)
 ((Vorlage zur Vorabentscheidung - Umwelt - Maßnahmen der Europäischen Union im Bereich der Wasserpolitik - Richtlinie 2000/60/EG - Art. 4 Abs. 1 - Umweltziele bei Oberflächengewässern - Verschlechterung des Zustands eines Oberflächenwasserkörpers - Vorhaben des Ausbaus einer Wasserstraße - Verpflichtung der Mitgliedstaaten, ein Vorhaben zu untersagen, das eine Verschlechterung des Zustands eines Oberflächenwasserkörpers verursachen kann - Maßgebliche Kriterien für die Beurteilung des Vorliegens einer Verschlechterung des Zustands eines Wasserkörpers))
 (2015/C 294/04)
 Verfahrenssprache: Deutsch
 Vorlegendes Gericht
 Bundesverwaltungsgericht
 Parteien des Ausgangsverfahrens
 Kläger: Bund für Umwelt und Naturschutz Deutschland e.V.
 Beklagte: Bundesrepublik Deutschland
 Beteiligte: Freie Hansestadt Bremen
 Tenor
 1.
 Art. 4 Abs. 1 Buchst. a Ziff. i bis iii der Richtlinie 2000/60/EG des Europäischen Parlaments und des Rates vom 23. Oktober 2000 zur Schaffung eines Ordnungsrahmens für Maßnahmen der Gemeinschaft im Bereich der Wasserpolitik ist dahin auszulegen, dass die Mitgliedstaaten vorbehaltlich der Gewährung einer Ausnahme verpflichtet sind, die Genehmigung für ein konkretes Vorhaben zu versagen, wenn es eine Verschlechterung des Zustands eines Oberflächenwasserkörpers verursachen kann oder wenn es die Erreichung eines guten Zustands eines Oberflächengewässers bzw. eines guten ökologischen Potenzials und eines guten chemischen Zustands eines Oberflächengewässers zu dem nach der Richtlinie maßgeblichen Zeitpunkt gefährdet.
 2.
 Der Begriff der Verschlechterung des Zustands eines Oberflächenwasserkörpers in Art. 4 Abs. 1 Buchst. a Ziff. i der Richtlinie 2000/60 ist dahin auszulegen, dass eine Verschlechterung vorliegt, sobald sich der Zustand mindestens einer Qualitätskomponente im Sinne des Anhangs V der Richtlinie um eine Klasse verschlechtert, auch wenn diese Verschlechterung nicht zu einer Verschlechterung der Einstufung des Oberflächenwasserkörpers insgesamt führt. Ist jedoch die betreffende Qualitätskomponente im Sinne von Anhang V bereits in der niedrigsten Klasse eingeordnet, stellt jede Verschlechterung dieser Komponente eine „Verschlechterung des Zustands“ eines Oberflächenwasserkörpers im Sinne von Art. 4 Abs. 1 Buchst. a Ziff. i dar.
 (1) ABl. C 352 vom 30.11.2013.


text:
 Događaji
 bitka kod Filipa, u Makedoniji, protiv republikanaca; pobjeda Oktavijana i Marka Antonija, poslije čega Antonije dobiva upravu nad istočnim provincijama a Oktavijan se vraća u Rim
 31. srpnja- Vatinije je napokon postigao svoj trijumf nad nekim utvrđenjima u Dalmaciji, ali ne nad čitavom Dalmacijom
 Rođenja
 16. studenog – Tiberije, drugi rimski car
 Smrti
 Decim Junije Brut Albin, rimski vojskovođa i političar iz doba kasne Republike, zapovjednik Cezarove mornarice u građanskom ratu, jedan od vođa zavjere tijekom koje je ubijen Cezar


text:
 6.3.2020
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 71/1
 ROZPORZĄDZENIE WYKONAWCZE RADY (UE) 2020/370
 z dnia 5 marca 2020 r.
 dotyczące wykonania rozporządzenia (UE) nr 208/2014 w sprawie środków ograniczających skierowanych przeciwko niektórym osobom, podmiotom i organom w związku z sytuacją na Ukrainie
 RADA UNII EUROPEJSKIEJ,
 uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej,
 uwzględniając rozporządzenie Rady (UE) nr 208/2014 z dnia 5 marca 2014 r. w sprawie środków ograniczających skierowanych przeciwko niektórym osobom, podmiotom i organom w związku z sytuacją na Ukrainie (1), w szczególności jego art. 14 ust. 1,
 uwzględniając wniosek Wysokiego Przedstawiciela Unii do Spraw Zagranicznych i Polityki Bezpieczeństwa,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 W dniu 5 marca 2014 r. Rada przyjęła rozporządzenie (UE) nr 208/2014.
 (2)
 Z przeglądu dokonanego przez Radę wynika, że wpisy dotyczące dwóch osób należy skreślić, a informacje dotyczące prawa do obrony i prawa do skutecznej ochrony sądowej zawarte w załączniku I należy uaktualnić.
 (3)
 Należy zatem odpowiednio zmienić załącznik I do rozporządzenia (UE) nr 208/2014,
 PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE:
 Artykuł 1
 W załączniku I do rozporządzenia (UE) nr 208/2014 wprowadza się zmiany zgodnie z załącznikiem do niniejszego rozporządzenia.
 Artykuł 2
 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie z dniem jego opublikowania w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.
 Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich państwach członkowskich.
 Sporządzono w Brukseli dnia 5 marca 2020 r.
 W imieniu Rady
 T. ĆORIĆ
 Przewodniczący
 (1) Dz.U. L 66 z 6.3.2014, s. 1.
 ZAŁĄCZNIK
 W załączniku I do rozporządzenia (UE) nr 208/2014 wprowadza się następujące zmiany:
 1)
 w sekcji „A. Wykaz osób, podmiotów i organów, o których mowa w art. 2” skreśla się wpisy dotyczące następujących osób:
 11.
 Mykola Yanovych Azarov (Mykoła Janowycz Azarow);
 18.
 Edward Stavytskyi (Edward Stawicki);
 2)
 sekcja „B. Prawo do obrony i prawo do skutecznej ochrony sądowej” otrzymuje następujące brzmienie:
 „B.
 Prawo do obrony i prawo do skutecznej ochrony sądowej
 Prawo do obrony i prawo do skutecznej ochrony sądowej na podstawie ukraińskiego Kodeksu postępowania karnego
 Art. 42 ukraińskiego Kodeksu postępowania karnego (»kodeks postępowania karnego«) przewiduje, że każdej osobie podejrzanej lub oskarżonej w postępowaniu karnym przysługuje prawo do obrony oraz prawo do skutecznej ochrony sądowej. Obejmują one: prawo do informacji o czynie zabronionym, o którego popełnienie dana osoba jest podejrzana lub oskarżona; prawo do szybkiego uzyskania jasnych informacji o prawach przysługujących danej osobie na mocy kodeksu postępowania karnego; prawo dostępu do obrońcy po uprzednim złożeniu stosownego wniosku; prawo do składania wniosków o czynności procesowe; oraz prawo do zaskarżania orzeczeń, decyzji, czynności i zaniechań śledczego, prokuratora i sędziego śledczego. Art. 306 kodeksu postępowania karnego przewiduje, że skargi dotyczące orzeczeń, działań lub zaniechań śledczego lub prokuratora muszą być rozpatrywane przez sędziego śledczego miejscowego sądu w obecności skarżącego lub jego obrońcy lub przedstawiciela prawnego. Art. 308 kodeksu postępowania karnego stanowi, że skargi dotyczące niedochowania przez śledczego lub prokuratora rozsądnego terminu w trakcie postępowania przygotowawczego mogą być wnoszone do prokuratora nadzorującego i muszą zostać rozpatrzone w terminie trzech dni od ich wniesienia. Ponadto art. 309 kodeksu postępowania karnego wskazuje orzeczenia sędziów śledczych, od których przysługuje apelacja, podczas gdy inne orzeczenia mogą być poddawane kontroli sądowej w toku postępowań przygotowawczych w sądzie. Co więcej, pewne śledcze czynności procesowe są możliwe jedynie na podstawie orzeczenia sędziego śledczego lub sądu (np. zajęcie mienia na podstawie art. 167 – 175 oraz środki pozbawienia wolności na podstawie art. 176 – 178 kodeksu postępowania karnego).
 Stosowanie prawa do obrony i prawa do skutecznej ochrony sądowej w odniesieniu do każdej z osób wymienionych w wykazie
 1.
 Viktor Fedorovych Yanukovych (Wiktor Fedorowycz Janukowycz)
 Postępowanie karne dotyczące sprzeniewierzenia środków publicznych lub mienia publicznego jest nadal w toku.
 Z informacji zawartych w aktach Rady wynika, że prawo do obrony i prawo do skutecznej ochrony sądowej Wiktora Fedorowycza Janukowycza były w postępowaniu karnym przestrzegane. Świadczą o tym w szczególności pisma z dnia 26 września 2014 r. i z dnia 8 października 2014 r. dotyczące wysłania pisemnego zawiadomienia o podejrzeniu popełnienia przestępstwa, informacja o tym, że w dniu 27 lipca 2015 r. została wydana zgoda na specjalne postępowanie przygotowawcze in absentia, szereg orzeczeń sądu dotyczących zajęcia mienia oraz fakt, że od decyzji z dnia 27 września 2017 r. o zawieszeniu postępowania karnego przysługiwał środek odwoławczy. Rada posiada również w swoich aktach dowód na to, że w dniu 30 września 2019 r. uwzględniono niedawny wniosek obrony.
 2.
 Vitalii Yuriyovych Zakharchenko (Witali Jurijowycz Zacharczenko)
 Postępowanie karne dotyczące sprzeniewierzenia środków publicznych lub mienia publicznego jest nadal w toku.
 Z informacji w aktach Rady wynika, że prawo do obrony i prawo do skutecznej ochrony sądowej Witalija Jurijowycza Zacharczenki były w postępowaniu karnym przestrzegane. Świadczą o tym w szczególności orzeczenia sędziego śledczego z dnia 21 maja 2018 r. i 23 listopada 2018 r. o wydaniu pozwolenia na zatrzymanie Witalija Jurijowycza Zacharczenki w celu doprowadzenia go do sądu, by uczestniczył w rozpoznaniu wniosku o zastosowanie tymczasowego aresztowania. Ponadto od decyzji z dnia 19 lutego 2019 r. o zawieszeniu postępowania przygotowawczego przysługiwał środek odwoławczy.
 3.
 Viktor Pavlovych Pshonka (Wiktor Pawłowycz Pszonka)
 Postępowanie karne dotyczące sprzeniewierzenia środków publicznych lub mienia publicznego jest nadal w toku.
 Z informacji w aktach Rady wynika, że prawo do obrony i prawo do skutecznej ochrony sądowej Wiktora Pawłowycza Pszonki były w postępowaniu karnym przestrzegane. Świadczy o tym w szczególności fakt, że w dniu 22 grudnia 2014 r. zostało doręczone pisemne zawiadomienie o podejrzeniu popełnienia przestępstwa, fakt, że od decyzji z dnia 16 czerwca 2017 r. o zawieszeniu postępowania karnego przysługiwał środek odwoławczy, oraz orzeczenia sędziego śledczego z dnia 12 marca 2018 r., 13 sierpnia 2018 r. i 5 września 2019 r. o wydaniu pozwolenia na zatrzymanie Wiktora Pawłowycza Pszonki w celu doprowadzenia go do sądu, by uczestniczył w rozpoznaniu wniosku o zastosowanie tymczasowego aresztowania.
 6.
 Viktor Ivanovych Ratushniak (Wiktor Iwanowycz Ratuszniak)
 Postępowanie karne dotyczące sprzeniewierzenia środków publicznych lub mienia publicznego jest nadal w toku.
 Z informacji w aktach Rady wynika, że prawo do obrony i prawo do skutecznej ochrony sądowej Wiktora Iwanowycza Ratuszniaka były w postępowaniu karnym przestrzegane. Świadczą o tym w szczególności orzeczenia sędziego śledczego z dnia 21 maja 2018 r. i 23 listopada 2018 r. o wydaniu pozwolenia na zatrzymanie Wiktora Iwanowycza Ratuszniaka w celu doprowadzenia go do sądu, by uczestniczył w rozpoznaniu wniosku o zastosowanie tymczasowego aresztowania. Ponadto od decyzji z dnia 19 lutego 2019 r. o zawieszeniu postępowania przygotowawczego przysługiwał środek odwoławczy.
 7.
 Oleksandr Viktorovych Yanukovych (Ołeksandr Wiktorowycz Janukowycz)
 Postępowanie karne dotyczące sprzeniewierzenia środków publicznych lub mienia publicznego jest nadal w toku.
 Z informacji zawartych w aktach Radywynika, że prawo do obrony i prawo do skutecznej ochrony sądowej Ołeksandra Wiktorowycza Janukowycza były w postępowaniu karnym przestrzegane. Świadczy o tym w szczególności szereg orzeczeń sądu dotyczących zajęcia mienia oraz orzeczenie sędziego śledczego z dnia 27 czerwca 2018 r. anulujące postanowienie prokuratury o odrzuceniu wniosku obrony w sprawie umorzenia postępowania.
 9.
 Artem Viktorovych Pshonka (Artem Wiktorowycz Pszonka)
 Postępowanie karne dotyczące sprzeniewierzenia środków publicznych lub mienia publicznego jest nadal w toku.
 Z informacji w aktach Rady wynika, że prawo do obrony i prawo do skutecznej ochrony sądowej Artema Wiktorowycza Pszonki były w postępowaniu karnym przestrzegane. Świadczy o tym w szczególności fakt, że w dniu 29 grudnia 2014 r. zostało doręczone pisemne zawiadomienie o podejrzeniu popełnienia przestępstwa, fakt, że od decyzji z dnia 16 czerwca 2017 r. o zawieszeniu postępowania karnego przysługiwał środek odwoławczy oraz orzeczenia sędziego śledczego z dnia 12 marca 2018 r., 13 sierpnia 2018 r. i 5 września 2019 r. o wydaniu pozwolenia na zatrzymanie Artema Wiktorowycza Pszonki w celu doprowadzenia go do sądu, by uczestniczył w rozpoznaniu wniosku o zastosowanie tymczasowego aresztowania.
 12.
 Serhiy Vitalyovych Kurchenko (Serhij Witaliowycz Kurczenko)
 Postępowanie karne dotyczące sprzeniewierzenia środków publicznych lub mienia publicznego jest nadal w toku.
 Z informacji w aktach Rady wynika, że prawo do obrony i prawo do skutecznej ochrony sądowej Serhija Witaliowycza Kurczenki były w postępowaniu karnym przestrzegane. Świadczy o tym w szczególności orzeczenie sędziego śledczego z dnia 7 marca 2018 r. o wydaniu pozwolenia na specjalne postępowanie in absentia. Ponadto obrona została powiadomiona o zakończeniu postępowania przygotowawczego w dniu 28 marca 2019 r. i uzyskała dostęp do akt w celu zapoznania się
 13.
 Dmytro Volodymyrovych Tabachnyk (Dmytro Wołodymyrowycz Tabacznik)
 Postępowanie karne dotyczące sprzeniewierzenia środków publicznych lub mienia publicznego jest nadal w toku.
 Z informacji w aktach Radywynika, że prawo do obrony i prawo do skutecznej ochrony sądowej Dmytra Wołodymyrowycza Tabacznika były w postępowaniu karnym przestrzegane. Świadczy o tym w szczególności orzeczenie sędziego śledczego z dnia 8 maja 2018 r. o wydaniu pozwolenia na zatrzymanie Dmytra Wołodymyrowycza Tabacznika w celu doprowadzenia go do sądu, by uczestniczył w rozpoznaniu wniosku o zastosowanie tymczasowego aresztowania.
 15.
 Serhiy Hennadiyovych Arbuzov (Serhij Hennadijowycz Arbuzow)
 Postępowanie karne dotyczące sprzeniewierzenia środków publicznych lub mienia publicznego jest nadal w toku.
 Z informacji w aktach Rady wynika, że prawo do obrony i prawo do skutecznej ochrony sądowej Serhija Hennadijowycza Arbuzowa były w postępowaniu karnym przestrzegane. Świadczy o tym w szczególności pismo z dnia 24 kwietnia 2017 r. dotyczące wysłania pisemnego zawiadomienia o podejrzeniu popełnienia przestępstwa, orzeczenia sędziego śledczego z dnia 19 grudnia 2018 r., 18 marca 2019 r. i 29 lipca 2019 r. uwzględniające wniosek obrony skierowany przeciwko bezczynności Prokuratury Generalnej, orzeczenie sędziego śledczego z dnia 10 sierpnia 2017 r. o wydaniu pozwolenia na specjalne postępowanie in absentia oraz orzeczenia sędziego śledczego z dnia 4 listopada 2019 r. i 5 listopada 2019 r. o odrzuceniu wniosku obrony o wyznaczenie terminu zakończenia postępowania przygotowawczego.
 17.
 Oleksandr Viktorovych Klymenko (Ołeksandr Wiktorowycz Kłymenko)
 Postępowanie karne dotyczące sprzeniewierzenia środków publicznych lub mienia publicznego jest nadal w toku.
 Z informacji w aktach Rady wynika, że prawo do obrony i prawo do skutecznej ochrony sądowej Ołeksandra Wiktorowycza Kłymenki były w postępowaniu karnym przestrzegane. Świadczą o tym w szczególności orzeczenia sędziego śledczego z dnia 1 marca 2017 r. i 5 października 2018 r. o wydaniu pozwolenia na specjalne postępowanie in absentia, orzeczenia sędziego śledczego z dnia 8 lutego 2017 r. i 19 sierpnia 2019 r. o zgodzie na zastosowanie środka zapobiegawczego w postaci tymczasowego aresztowania oraz trwający proces zapoznawania się obrony z materiałami postępowania karnego.”.


jurisdiction: US

text:
 IV
 112th CONGRESS
 1st Session
 H. RES. 10
 In the House of Representatives, U. S.,
 January 5, 2011
 RESOLUTION
 Fixing the daily hour of meeting of the First Session of the One Hundred Twelfth Congress.
 That unless otherwise ordered, before Tuesday, February 1, 2011, the hour of daily meeting of the House shall be 2 p.m. on Mondays; noon on Tuesdays; 10 a.m. on Wednesdays and Thursdays; and 9 a.m. on all other days of the week; and from Tuesday, February 1, 2011, until the end of the first session, the hour of daily meeting of the House shall be 2 p.m. on Mondays; noon on Tuesdays (or 2 p.m. if no legislative business was conducted on the preceding Monday); noon on Wednesdays and Thursdays; and 9 a.m. on all other days of the week.
 Lorraine C. Miller,Clerk.


type: contracts

text:
 Fógra dlíthiúil tábhachtach
 |
 12006E/APP/04
 Leasuithe ar an reachtaíocht phríomha de bharr aontachas phoblacht na Bulgáire agus na Rómáine leis an Aontas Eorpach - IV. Prótacal ar reacht an Bhainc Eorpaigh Infheistíochta
 Official Journal C 321 E , 29/12/2006 P. 0329 - 0331
 LEASUITHE AR AN REACHTAÍOCHT PHRÍOMHA DE BHARR AONTACHAS PHOBLACHT NA BULGÁIRE AGUS NA RÓMÁINE LEIS AN AONTAS EORPACH.Tar éis an Conradh i dtaobh Aontachas Phoblacht na Bulgáire agus na Rómáine leis an Aontas Eorpach a theacht i bhfeidhm, leasaítear mar a leanas na hAirteagail seo a leanas.IV. PRÓTACAL AR REACHT AN BHAINC EORPAIGH INFHEISTÍOCHTA1. In Airteagal 3, cuirtear isteach na hiontrálacha maidir le Poblacht na Bulgáire agus maidir leis an Rómáin.2. Sa chéad fhomhír d'Airteagal 4(1):(a) cuirtear an méid seo a leanas in ionad na habairte tosaigh:"1. Is é is caipiteal don Bhanc EUR 164795737000, arna shuibscríobh ag na Ballstáit mar a leanas [1]:"(b) cuirtear isteach na hiontrálacha seo a leanas:"An Bhulgáir | 296000000 |An Rómáin | 846000000" |3. In Airteagal 11(2), cuirtear an méid seo a leanas in ionad na chéad fhomhíre agus an tríú fomhír faoi seach:"2. Ocht stiúrthóir is fiche agus ocht stiúrthóir malartacha déag a bheidh ar an mBord Stiúrthóirí.[...]Déanfaidh an Bord Gobharnóirí na malartaigh a cheapadh go ceann cúig bliana mar a thaispeántar thíos:- beirt mhalartach arna n-ainmniú ag Poblacht Chónaidhme na Gearmáine,- beirt mhalartach arna n-ainmniú ag Poblacht na Fraince,- beirt mhalartach arna n-ainmniú ag Poblacht na hIodáile,- beirt mhalartach arna n-ainmniú ag Ríocht Aontaithe na Breataine Móire agus Thuaisceart Éireann,- malartach amháin arna ainmniú de thoil a chéile ag Ríocht na Spáinne agus ag Poblacht na Portaingéile,- malartach amháin arna ainmniú de thoil a chéile ag Ríocht na Beilge, Ard-Diúcacht Lucsamburg agus ag Ríocht na hÍsiltíre,- beirt mhalartach arna n-ainmniú de thoil a chéile ag Ríocht na Danmhairge, ag an bPoblacht Heilléanach, ag Éirinn agus ag an Rómáin,- beirt mhalartach arna ainmniú de thoil a chéile ag Poblacht na hEastóine, ag Poblacht na Laitvia, ag Poblacht na Liotuáine, ag Poblacht na hOstaire, ag Poblacht na Fionlainne agus ag Ríocht na Sualainne,- triúr malartach arna n-ainmniú de thoil a chéile ag Poblacht na Bulgáire, ag Poblacht na Seice, ag Poblacht na Cipire, ag Poblacht na hUngáire, ag Poblacht Mhálta, ag Poblacht na Polainne, ag Poblacht na Slóivéine agus ag Poblacht na Slóvaice,- malartach amháin arna ainmniú ag an gCoimisiún."[1] Is táscach iad na figiúirí don Bhulgáir agus don Rómáin agus tá siad bunaithe ar na sonraí do 2003 atá foilsithe ag Eurostat.--------------------------------------------------


text:
 26.11.2015
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 311/56
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 301/2014
 ze dne 12. prosince 2014,
 kterým se mění protokol 31 Dohody o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody [2015/2168]
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na články 86 a 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Je vhodné rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody o EHP tak, aby zahrnovala doporučení Komise 2012/73/EUze dne 6. února 2012 o pokynech k ochraně údajů pro systém včasného varování a reakce (EWRS) (1).
 (2)
 Protokol 31 k Dohodě o EHP by proto měl být změněn tak, aby tuto rozšířenou spolupráci umožňoval,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V protokolu 31 k Dohodě o EHP se v čl. 16 odst. 1 druhé odrážce (rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2119/98/ES) doplňují nová slova, která znějí:
 „V rámci spolupráce stanovené v této odrážce berou státy ESVO na vědomí tento akt:
 —
 32012 H 0073: doporučení Komise 2012/73/EU ze dne 6. února 2012 o pokynech k ochraně údajů pro systém včasného varování a reakce (EWRS) (Úř. věst. L 36, 9.2.2012, s. 31).“
 Článek 2
 Znění doporučení 2012/73/EU v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 13. prosince 2014 za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (2).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 12. prosince 2014.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Kurt JÄGER
 (1) Úř. věst. L 36, 9.2.2012, s. 31.
 (2) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 27.3.2014
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 L 92/26
 EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS
 Nr. 200/2013
 (2013. gada 8. novembris),
 ar ko groza EEZ līguma XI pielikumu (Elektroniskie sakari, audiovizuālie pakalpojumi un informācijas sabiedrība)
 EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu,
 tā kā:
 (1)
 EEZ līgumā jāiekļauj Komisijas 2012. gada 5. novembra Īstenošanas lēmums 2012/688/ES par 1 920–1 980 MHz un 2 110–2 170 MHz frekvenču joslu harmonizāciju tādu zemes sistēmu vajadzībām, kas Savienībā spēj nodrošināt elektronisko sakaru pakalpojumus (1).
 (2)
 Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza EEZ līguma XI pielikums,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 EEZ līguma XI pielikumā pēc 5.czh punkta (Komisijas Lēmums 2010/267/ES) iekļauj šādu punktu:
 “5.czi
 32012 D 0688: Komisijas 2012. gada 5. novembra Īstenošanas lēmums 2012/688/ES par 1 920–1 980 MHz un 2 110–2 170 MHz frekvenču joslu harmonizāciju tādu zemes sistēmu vajadzībām, kas Savienībā spēj nodrošināt elektronisko sakaru pakalpojumus (OV L 307, 7.11.2012., 84. lpp.).”
 2. pants
 Īstenošanas lēmuma 2012/688/ES teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.
 3. pants
 Šis lēmums stājas spēkā 2013. gada 9. novembrī, ja ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (2).
 4. pants
 Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.
 Briselē, 2013. gada 8. novembrī
 EEZ Apvienotās komitejas vārdā –
 priekšsēdētājs
 Thórir IBSEN
 (1) OV L 307, 7.11.2012., 84. lpp.
 (2) Konstitucionālās prasības nav norādītas.


text:
Τεχνικό πρόβλημα 14/7/2017
 Πιλοτικό πρόγραμμα κατάρτισης κρατουμένων στα Τρίκαλα 13/7/2017
 Αποτελέσματα Αβάθμιας Επιτροπης αξιολόγησης ωρομισθίων εκπαιδευτικών του ΚΕΚ Λαμίας, για την υλοποίηση ενός προγράμματος 22 ανδρών της 7ης ΜΟΝΑΔΑΣ Ε.Μ.Α.Κ. του Πυροσβεστικού Σώματος ΠΕ.ΠΥ. ΣΤΕΡΕΑΣ ΕΛΛΑΔΑΣ με τίτλο:«Διαχείριση ψυχολογικής κατάστασης του διασώστη πριν το συμβάν, κατά τη διάρκεια και μετά απ’ αυτό» 11/7/2017
 Αποτελέσματα Αβάθμιας Επιτροπής αξιολόγησης ωρομισθίων εκπαιδευτικών του ΚΕΚ Λαμίας, για την υλοποίηση ενός προγράμματος κατάρτισης 12 ανδρών της 7ης Ε.Μ.Α.Κ. του Πυροσβεστικού Σώματος ΠΕ.ΠΥ.Δ. Στερεάς Ελλάδας με τίτλο: «Διάσωση από βράχο, βασικές αρχές βουνού και ορειβασίας» 11/7/2017
 Αποτελέσματα Αβάθμιας Επιτροπής Αξιολόγησης Υποψηφίων Ωρομισθίων Εκπαιδευτικών και Ειδικού Εκπαιδευτικού – Επιστημονικού Προσωπικού, στην ΠΒΜ Λακκιάς για το Σχολικό Έτος 2017-2018 11/7/2017
 Συνοπτικός Διαγωνισμός για την προμήθεια αδειών χρήσης 7/7/2017
 Αρχικοί πίνακες Αξιολόγησης για την πρόσληψη Εκπαιδευτικού Προσωπικού (αναπληρωτών-ωρομισθίων),με σύμβαση εξαρτημένης εργασίας ορισμένου χρόνου για τις ΕΠΑΣ Μαθητείας του Ο.Α.Ε.Δ., σχ. έτους 2017-2018 7/7/2017
 Οριστική λύση - ανάσα για 36.000 οικιστές τ.ΟΕΚ 6/7/2017
 Προσωρινά αποτελέσματα Βρεφονηπιακών Σταθμών 2017-2018 4/7/2017
 Ανοικτός διαγωνισμός μεταστέγασης ΚΠΑ2 Τούμπας 3/7/2017
 Προκήρυξη για την πρόσληψη ωρομίσθιων εκπαιδευτικών στο ΚΕΚ Ιωαννίνων, για την υλοποίηση ενός προγράμματος κατάρτισης για 25 Δημότες του Δήμου Κόνιτσας Ηπείρου, με τίτλο: «Χρήση Τεχνολογιών Πληροφορικής για την Ανάπτυξη της επιχειρηματικότητας στη παραγωγή και πώληση νέων αγροτικών προϊόντων (αρώνια, τρούφα)» (1 τμήμα με 25 άτομα για 60 ώρες) 3/7/2017
 Προκήρυξη για την πρόσληψη ωρομίσθιων εκπαιδευτικών στο ΚΕΚ Ιωαννίνων, για την υλοποίηση ενός προγράμματος κατάρτισης για 25 Δημότες του Δήμου Σουλίου Ν. Ιωαννίνων, με τίτλο «Χρήση Τεχνολογιών πληροφορικής για την ανάπτυξη της επιχειρηματικότητας στη παραγωγή και πώληση αργυρών κοσμημάτων» (1 τμήμα με 25 άτομα για 70 ώρες) 3/7/2017
 ΠΡΟΚΗΡΥΞΗ ΓΙΑ ΤΗΝ ΠΡΟΣΛΗΨΗ ΩΡΟΜΙΣΘΙΟΥ ΕΚΠΑΙΔΕΥΤΙΚΟΥ ΚΑΙ ΕΙΔΙΚΟΥ ΕΚΠΑΙΔΕΥΤΙΚΟΥ ΕΠΙΣΤΗΜΟΝΙΚΟΥ ΠΡΟΣΩΠΙΚΟΥ ΣΤΗ ΣΧΟΛΗ ΕΠΑΓΓΕΛΜΑΤΙΚΗΣ ΚΑΤΑΡΤΙΣΗΣ ΑμεΑ ΑΘΗΝΩΝ, ΓΙΑ ΤΟ ΣΧΟΛΙΚΟ ΕΤΟΣ 2017-2018 30/6/2017
 Τροποποίηση της παρ. 3.α. του 6ου Μέρους της υπ' αριθμ. 11/2016 Δημόσιας πρόσκλησης 30/6/2017
 Πληρωμή επιδομάτων μαθητείας ΕΠΑΣ ΟΑΕΔ 30/6/2017
 Συνοπτικός διαγωνισμός αποκατάστασης ζημιών 8 διαμερισμάτων του τ. ΟΕΚ στο Κιάτο 29/6/2017
 Πρόγραμμα επιχορήγησης επιχειρήσεων για την απασχόληση 1.295 ανέργων ηλικίας 25-29 ετών που ολοκλήρωσαν τα προγράμματα "Απόκτηση Εργασιακής Εμπειρίας" 28/6/2017
 Σίτιση των φιλοξενουμένων παιδιών του Βρεφονηπιακού Σταθμού του ΟΑΕΔ Πάτρας, με έτοιμο φαγητό-catering 28/6/2017
 Συνοπτικός διαγωνισμός για τη σίτιση του ΒΝΣ ΟΑΕΔ Ιωαννίνων με έτοιμο φαγητό - catering για το χρονικό διάστημα από 01-09-2017 έως 31-7-2018 28/6/2017
 Προμήθεια διδακτικών βιβλίων για τις ανάγκες των ΕΠΑΣ Μαθητείας του ΟΑΕΔ 27/6/2017
 Αποτελέσματα Δευτεροβάθμιας Επιτροπής του ΚΕΚ Λαμίας για το πρόγραμμα κατάρτισης της 6ης ΜΟΝΑΔΑΣ Ε.Μ.Α.Κ. του Πυροσβεστικού Σώματος ΠΕ. ΠΥ. ΔΥΤΙΚΗΣ ΕΛΛΑΔΑΣ, με τίτλο: «Διάσωση σε ορμητικά νερά» 27/6/2017
 Αποτελέσματα Δευτεροβάθμιας Επιτροπής του ΚΕΚ Λαμίας για το πρόγραμμα κατάρτισης της 6ης ΜΟΝΑΔΑΣ Ε.Μ.Α.Κ. του Πυροσβεστικού Σώματος ΠΕ. ΠΥ. ΔΥΤΙΚΗΣ ΕΛΛΑΔΑΣ, με τίτλο: «Διάσωση και Διάσχιση φαραγγιών» 27/6/2017
 Προκήρυξη για την πρόσληψη ωρομίσθιων εκπαιδευτικών στο ΚΕΚ Λαμίας, για την υλοποίηση ενός προγράμματος κατάρτισης Διαχείριση ψυχολογικής κατάστασης του διασώστη πριν το συμβάν, κατά τη διάρκεια και μετά απ’ αυτό 23/6/2017
 Προκήρυξη για την πρόσληψη ωρομίσθιων εκπαιδευτικών στο ΚΕΚ Λαμίας, για την υλοποίηση ενός προγράμματος κατάρτισης Διάσωση από βράχο, βασικές αρχές βουνού και ορειβασίας 23/6/2017
 ΠΡΟΚΗΡΥΞΗ ΕΙ∆ΙΚΟΤΗΤΩΝ ΓΙΑ ΤΗΝ ΠΡΟΣΛΗΨΗ EΚΠΑΙ∆ΕΥΤΙΚΟΥ ΚΑΙ ΕΙ∆ΙΚΟΥ ΕΚΠΑΙ∆ΕΥΤΙΚΟΥ ΕΠΙΣΤΗΜΟΝΙΚΟΥ ΠΡΟΣΩΠΙΚΟΥ ΓΙΑ ΤΗΝ ΠΡΟΤΥΠΗ ΒΙΟΤΕΧΝΙΚΗ ΜΟΝΑ∆Α ΛΑΚΚΙΑΣ ΘΕΣΣΑΛΟΝΙΚΗΣ ΓΙΑ TΟ ΣΧΟΛΙΚΟ ΕΤΟΣ 2017-2018 23/6/2017
 Επίσκεψη Διοικήτριας στην Φλώρινα 23/6/2017
 Επαναληπτικός συνοπτικός διαγωνισμός για την προμήθεια φακέλων αλληλογραφίας προπληρωμένου τέλους για ένα έτος Π.Δ. Θεσσαλίας 20/6/2017
 Ανακοίνωση-Στατιστικά ανεργίας Μαίου 2017 20/6/2017
 Πίνακες αξιολόγησης δευτεροβάθμιας επιτροπής υποψηφιων ωρομισθίων εκπαιδευτικών του ΚΕΚ Λάρισας 20/6/2017
 Συνοπτικός διαγωνισμός για την προμήθεια εκτυπωτικού χαρτιού Α3 και Α4 της Π.Δ. Αττικής & Νήσων 19/6/2017
 Πρόσκληση προμήθειας φωτοαντιγραφικών συσκευών 15/6/2017
 Επίσκεψη Διοικήτριας στη Θεσσαλονίκη 14/6/2017
 Τελικά αποτελέσματα Βρεφονηπιακών Σταθμών 2017-2018 18/7/2017
 Συνοπτικός διαγωνισμός για την προμήθεια φωτοαντιγραφικών συσκευών για τις ανάγκες των Υπηρεσιών του Οργανισμού αρμοδιότητας ΠΔ ΚΡΗΤΗΣ 12/6/2017
 Συνοπτικός διαγωνισμός για την προμήθεια φωτοαντιγραφικών συσκευών για τις ανάγκες των Υπηρεσιών του Οργανισμού αρμοδιότητας Περ/κής ∆/νσης Μακεδονίας 12/6/2017
 Πρόσκληση εκδήλωσης ενδιαφέροντος για την εισαγωγή καταρτιζομένων στη Σχολή Επαγγελματικής Κατάρτισης ΑμεΑ Αθηνών, για το σχολικό έτος 2017-2018 9/6/2017
 Έναρξη υποβολής αιτήσεων για εγγραφές και επανεγγραφές βρεφών-νηπίων στους Βρεφονηπιακούς Παιδικούς Σταθμούς του ΟΑΕΔ για τη σχολική χρονιά 2017-2018 9/6/2017
 Το επίδομα ανεργίας δεν χάνεται 8/6/2017
 Έκδοση Οριστικών Αποτελεσμάτων Κατασκηνωτικού Προγράμματος 2017 8/6/2017
 Συνοπτικός διαγωνισμός περίφραξης οικοπέδου Βαμβακουργίας στο Βόλο 8/6/2017
 ΣΥΝΟΠΤΙΚΟΣ ΔΙΑΓΩΝΙΣΜΟΣ ΓΙΑ ΤΗΝ ΠΡΟΜΗΘΕΙΑ ΦΩΤΟΑΝΤΙΓΡΑΦΙΚΩΝ ΣΥΣΚΕΥΩΝ ΓΙΑ ΤΙΣ ΥΠΗΡΕΣΙΕΣ ΑΡΜΟΔΙΟΤΗΤΑΣ Π.Δ.ΗΠΕΙΡΟΥ 8/6/2017
 Yποβολή αιτήσεων υποψηφίων εκπαιδευτικών για τις ΕΠΑ.Σ Μαθητείας Ο.Α.Ε.Δ. σχ. έτους 2017-2018 8/6/2017
 Πίνακας αξιολόγησης ωρομίσθιων εκπαιδευτικών Ββάθμιας Επιτροπής του ΚΕΚ Ιωαννίνων, για το πρόγραμμα κατάρτισης της 5ης ΕΜΑΚ Ιωαννίνων, με τίτλο: «Προχωρημένη διάσωση σε ορμητικά νερά» 7/6/2017
 Εργαστήρι Ενεργοποίησης-Κινητοποίησης Ανέργων στο Νομό Αττικής 7/6/2017
 Πρόσκληση συνοπτικού διαγωνισμού της Περιφερειακής Διεύθυνσης Πελοποννήσου ΟΑΕΔ για την προμήθεια φωτοαντιγραφικών συσκευών 2/6/2017
 Εργαστήρι Ενεργοποίησης-Κινητοποίησης Ανέργων στο Νομό Αττικής 9/6/2017
 Πρόσκληση Εκδήλωσης Ενδιαφέροντος για την εισαγωγή 40 μαθητών για το Σχολικό Έτος 2017-2018 στην ΠΡΟΤΥΠΗ ΒΙΟΤΕΧΝΙΚΗ ΜΟΝΑΔΑ ΛΑΚΚΙΑΣ Ειδικής Επαγγελματικής Κατάρτισης Εφήβων 2/6/2017
 Διευκρίνιση καταβολής μισθοδοσίας ωφελούμενων του προγράμματος απασχόλησης στο δημόσιο τομέα υγείας 2/6/2017
 Οι σπουδαστές της ΟΑΕΔ ΠΒΜ Λακκιάς καταρτίζονται στο Ηνωμένο Βασίλειο 2/6/2017
 Πίνακας αξιολόγησης ωρομίσθιων εκπαιδευτικών Αβάθμιας Επιτροπής του ΚΕΚ Ιωαννίνων, για το πρόγραμμα κατάρτισης της 5ης ΕΜΑΚ Ιωαννίνων, με τίτλο: «Προχωρημένη διάσωση σε ορμητικά νερά» 1/6/2017
 Κατάργηση του Ειδικού Επιδόματος σε Νεοεισερχομένους στην Αγορά Εργασίας (20-29 ετών) - ΕΣΠΑ 1/6/2017
 ΣΥΝΟΠΤΙΚΟΣ ΔΙΑΓΩΝΙΣΜΟΣ ΠΡΟΜΗΘΕΙΑΣ ΦΩΤΟΑΝΤΙΓΡΑΦΙΚΩΝ ΜΗΧΑΝΗΜΑΤΩΝ Π Δ ΘΕΣΣΑΛΙΑΣ 1/6/2017
 ΔΗΜΟΣΙΑ ΔΙΑΒΟΥΛΕΥΣΗ ΔΙΑΚΗΡΥΞΗΣ ΠΡΟΜΗΘΕΙΑΣ ΕΞΟΠΛΙΣΜΟΥ ΠΛΗΡΟΦΟΡΙΚΗΣ 31/5/2017
 Πρόσκληση για την ανάθεση σε κατασκηνωτικές επιχειρήσεις του παραθερισμού των παιδιών των υπαλλήλων αρμοδιότητας της Π.Δ. Αττικής & Νήσων 30/5/2017
 Δικαιώματα ανέργων από την κατοχή δελτίου ανεργίας 30/5/2017
 Αποτελέσματα Πρωτοβάθμιας Επιτροπής αξιολόγησης υποψηφίων ωρομίσθιων εκπαιδευτικών του ΚΕΚ Λάρισας, για το πρόγραμμα κατάρτισης τριάντα (30) κρατουμένων στο Κατάστημα Κράτησης Τρικάλων, με τίτλο: «Μαγειρική» διάρκειας 350 ωρών 30/5/2017
 Επίσκεψη Διοικήτριας στην Πάτρα 29/5/2017
 Προμήθεια Εκτυπωτικού Χαρτιού Α3 και Α4 για τις Ανάγκες της Περ/κής Δ/νσης Κεν. και Δυτ. Μακεδονίας και των Υπηρεσιών Αρμοδιότητάς της για 1 Έτος 29/5/2017
 Διεθνής ηλεκτρονικός διαγωνισμός παροχής μεταφορών 29/5/2017
 Προμήθεια φωτοαντιγραφικών συσκευών της Π.Δ. AΝΑΤΟΛΙΚΗΣ ΜΑΚΕΔΟΝΙΑΣ ΚΑΙ ΘΡΑΚΗΣ 26/5/2017
 Ανάθεση σε κατασκηνωτικές επιχειρήσεις, στην περιοχή αρμοδιότητας της ΠΕΡΙΦΕΡΕΙΑΚΗΣ Δ/ΝΣΗΣ ΘΕΣΣΑΛΙΑΣ, για τον παραθερισμό των παιδιών των υπαλλήλων του ΟΑΕΔ, που διαμένουν στην ίδια περιοχή, κατά τη θερινή περίοδο του έτους 2017 25/5/2017
 ΠΡΟΣΚΛΗΣΗ ΣΕ ΚΑΤΑΣΚΗΝΩΤΙΚΕΣ ΕΠΙΧΕΙΡΗΣΕΙΣ ΓΙΑ ΤΟ ΠΑΡΑΘΕΡΙΣΜΟ ΤΩΝ ΠΑΙΔΙΩΝ ΤΩΝ ΥΠΑΛΛΗΛΩΝ ΤΟΥ ΟΑΕΔ ΑΡΜΟΔΙΟΤΗΤΑΣ Π.Δ.ΠΕΛΟΠΟΝΝΗΣΟΥ ΓΙΑ ΤΟ 2017 25/5/2017
 ΠΡΟΣΚΛΗΣΗ ΣΕ ΚΑΤΑΣΚΗΝΩΤΙΚΕΣ ΕΠΙΧΕΙΡΗΣΕΙΣ ΓΙΑ ΤΟΝ ΠΑΡΑΘΕΡΙΣΜΟ ΤΩΝ ΠΑΙΔΙΩΝ ΤΩΝ ΥΠΑΛΛΗΛΩΝ ΤΟΥ ΟΑΕΔ ΑΡΜΟΔΙΟΤΗΤΑΣ Π.Δ ΗΠΕΙΡΟΥ ΓΙΑ ΤΟ ΕΤΟΣ 2017 25/5/2017
 Πρόσκληση για την Ανάθεση της Παροχής Υπηρεσιών στις Επιχειρήσεις που Διαθέτουν Κατασκηνωτικές Εγκαταστάσεις στην Περιοχή Αρμοδιότητας της ΠΕΡΙΦΕΡΕΙΑΚΗΣ ΔΙΕΥΘΥΝΣΗΣ ΚΡΗΤΗΣ 25/5/2017
 ΠΡΟΣΚΛΗΣΗ ΕΝΔΙΑΦΕΡΟΝΤΟΣ ΚΑΤΑΘΕΣΗΣ ΠΡΟΣΦΟΡΑΣ, ΓΙΑ ΚΑΤΑΣΚΗΝΩΣΕΙΣ ΕΤΟΥΣ 2017 ΔΙΟΙΚΗΣΗΣ ΟΑΕΔ 24/5/2017
 Πρόσκληση σε κατασκηνωτικές επιχειρήσεις, στην περιοχή αρμοδιότητας της ΠΕΡΙΦΕΡΕΙΑΚΗΣ Δ/ΝΣΗΣ ΑΝΑΤΟΛ ΜΑΚΕΔΟΝΙΑΣ ΚΑΙ ΘΡΑΚΗΣ του ΟΑΕΔ, για τον παραθερισμό παιδιών (θερινή περίοδος 2017) 24/5/2017
 Εμφάνιση 226 - 300 από 749 αποτελέσματα.