text:
 23.3.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 126
 COMHAONTÚ IDIRNÁISIÚNTA
 idir an tAontas Eorpach, de pháirt, agus Poblacht na Macadóine Thuaidh, den pháirt eile, maidir le rannpháirtíocht na Macadóine Thuaidh i gclár an Aontais, Fís Eorpach — an Clár Réime um Thaighde agus um Nuálaíocht
 An Coimisiún Eorpach (dá ngairtear “an Coimisiún” anseo feasta), thar ceann an Aontais Eorpaigh,
 de pháirt,
 agus
 Rialtas Phoblacht na Macadóine Thuaidh (dá ngairtear “an Mhacadóin Thuaidh” anseo feasta),
 den pháirt eile,
 (dá ngairtear “na Páirtithe” anseo feasta),
 DE BHRÍ go sonraítear sa Phrótacal a ghabhann leis an gComhaontú Cobhsaíochta agus Comhlachais idir na Comhphobail Eorpacha agus a mBallstáit, de pháirt, agus Poblacht iar-Iúgslavach na Macadóine, den pháirt eile, maidir le Creat-Chomhaontú idir an Comhphobal Eorpach agus Poblacht iar-Iúgslavach na Macadóine maidir leis na prionsabail ghinearálta i dtaca le rannpháirtíocht Phoblacht iar-Iúgslavach na Macadóine i gcláir Chomhphobail (1), de bhrí go sonraítear ann go ndéanfar na téarmaí agus na coinníollacha sonracha maidir le rannpháirtíocht na Macadóine Thuaidh i ngach clár sonrach, go háirithe an ranníocaíocht airgeadais is iníoctha, a chinneadh trí chomhaontú, i bhfoirm Meabhráin Tuisceana (2), idir an Coimisiún agus údaráis inniúla na Macadóine Thuaidh;
 DE BHRÍ gur bunaíodh clár an Aontais Eorpaigh, Fís Eorpach – an Clár Réime um Thaighde agus um Nuálaíocht, le Rialachán (AE) 2021/695 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle (3) (dá ngairtear “an Clár Fís Eorpach” anseo feasta);
 I bhFIANAISE iarrachtaí an Aontais Eorpaigh an fhreagairt a stiúradh trí dhul i gcomhar lena chomhpháirtithe idirnáisiúnta chun aghaidh a thabhairt ar dhúshláin dhomhanda i gcomhréir leis an bplean gníomhaíochta ar mhaithe le daoine, an pláinéad agus an rathúnas i gClár Oibre na Náisiún Aontaithe “I mbun athraithe: Clár Oibre 2030 don Fhorbairt Inbhuanaithe”, agus á admháil dóibh gur uirlisí fíor-riachtanacha iad an taighde agus an nuálaíocht agus gurb iad is mó a spreagann an fás inbhuanaithe a bheidh á threorú ag an nuálaíocht, an t-iomaíochas agus an tarraingteacht eacnamaíoch;
 AG AITHINT DÓIBH na bprionsabal ginearálta mar a leagtar amach i Rialachán (AE) 2021/695;
 AG ADMHÁIL DÓIBH chuspóirí an Limistéir Eorpaigh Taighde athnuaite chun limistéar coiteann eolaíoch agus teicneolaíoch a fhorbairt, margadh aonair don taighde agus don nuálaíocht a chruthú, an comhar idir ollscoileanna agus malartú dea-chleachtas agus gairmeacha taighde tarraingteacha a chothú agus a éascú, soghluaisteacht trasteorann agus idirearnálach taighdeoirí a éascú, saorghluaiseacht eolais eolaíoch agus nuálaíochta eolaíche a chothú, an urraim don tsaoirse acadúil agus do shaoirse an taighde eolaíoch a chur chun cinn, tacú le hoideachas eolaíochta agus gníomhaíochtaí cumarsáide, agus iomaíochas agus tarraingteacht na ngeilleagar rannpháirteach a spreagadh, agus ag admháil dóibh gur príomh-chomhpháirtithe iad na tíortha comhlachaithe san iarracht sin;
 AG CUR I dTÁBHACHT ról na gComhpháirtíochtaí Eorpacha a thugann aghaidh ar roinnt de na dúshláin is práinní atá san Eoraip trí thionscnaimh chomhbheartaithe taighde agus nuálaíochta lena rannchuidítear go mór le tosaíochtaí an Aontais Eorpaigh i réimse an taighde agus na nuálaíochta ina bhfuil gá le mais chriticiúil agus fís fhadtéarmach agus tábhacht rannpháirtíocht na dtíortha comhlachaithe sna Comhpháirtíochtaí sin;
 I bhFIANAISE gur léir go bhfuil an taighde agus an nuálaíocht thar a bheith tábhachtach i réigiún na mBalcán Thiar i dtaca leis an gcomhar agus le tionscadail chomhpháirteacha taighde agus nuálaíochta a chistiú lena gcumasófar rochtain chomhpháirteach ar bharr feabhais, eolas, nuálaíocht, líonra agus acmhainní taighde. Tá deiseanna luachmhara curtha ar fáil aige don fhorbairt dhaonna, rud a chuirfidh go mór leis an dóchúlacht go n-éireoidh leis teacht ar réitigh chomhpháirteacha ar dhúshláin réigiúnacha agus dhomhanda.
 AG FÉACHAINT le coinníollacha comhthairbheacha a bhunú chun poist chuibhiúla a chruthú, éiceachórais nuálaíochta na bPáirtithe a neartú agus tacú leo trí chabhrú le fiontair nuálaíocht agus méadú a dhéanamh i margaí na bPáirtithe agus trí ghlacadh na nuálaíochta, mar aon le cur in úsáid agus inrochtaineacht na nuálaíochta, a éascú, lena n-áirítear gníomhaíochtaí fothaithe acmhainneachta;
 AG AITHINT DÓIBH gur cheart go dtiocfadh sochair fhrithpháirteacha as rannpháirtíocht chómhalartach i gcláir thaighde agus nuálaíochta a chéile; agus á admháil dóibh go bhforchoimeádann na Páirtithe a gceart chun teorainn nó coinníoll a chur le rannpháirtíocht ina gcláir thaighde agus nuálaíochta; lena n-áirítear, go háirithe, i gcás gníomhaíochtaí a bhaineann lena sócmhainní straitéiseacha, leasanna, neamhspleáchas nó slándáil;
 I bhFIANAISE spriocanna coiteanna, luachanna agus naisc láidre na bPáirtithe i réimse an taighde agus na nuálaíochta, arna mbunú san am a chuaigh thart trí na Comhaontuithe Comhlachais a ghabh leis na Cláir Réime ina dhiaidh sin, agus ag aithint dóibh mian chomhchoiteann na bPáirtithe a gcaidreamh agus an comhar eatarthu a fhorbairt, a neartú, a spreagadh agus a shíneadh a thuilleadh ann,
 TAR ÉIS COMHAONTÚ MAR A LEANAS:
 Airteagal 1
 Raon feidhme an chomhlachais
 1. Glacfaidh an Mhacadóin Thuaidh páirt mar thír chomhlachaithe i ngach cuid den Chlár Fís Eorpach – an Clár Réime um Thaighde agus um Nuálaíocht (an Clár Fís Eorpach), agus rannchuideoidh sí le gach cuid de, dá dtagraítear in Airteagal 4 de Rialachán (AE) 2021/695 agus a chuirtear chun feidhme trí bhíthin an chláir shonraigh arna bhunú le Cinneadh (AE) 2021/764 (4), sna leaganacha is cothroime le dáta díobh, agus trí bhíthin ranníocaíocht airgeadais leis an Institiúid Eorpach um Nuálaíocht agus Teicneolaíocht.
 2. Beidh feidhm ag Rialachán (AE) 2021/819 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle (5), agus Cinneadh (AE) 2021/820 (6), sna leaganacha is cothroime le dáta díobh; beidh feidhm acu maidir le rannpháirtíocht eintitis dhlítheanacha na Macadóine Thuaidh i bPobail Eolais agus Nuálaíochta.
 Airteagal 2
 Téarmaí agus coinníollacha sonracha na rannpháirtíochta sa Chlár Fís Eorpach
 1. Glacfaidh an Mhacadóin Thuaidh páirt sa Chlár Fís Eorpach i gcomhréir leis na coinníollacha a leagtar síos sa Phrótacal a ghabhann leis an gComhaontú Cobhsaíochta agus Comhlachais idir na Comhphobail Eorpacha agus a mBallstáit, de pháirt, agus Poblacht iar-Iúgslavach na Macadóine, den pháirt eile, maidir le Creat-Chomhaontú idir an Comhphobal Eorpach agus Poblacht iar-Iúgslavach na Macadóine maidir leis na prionsabail ghinearálta i dtaca le rannpháirtíocht Phoblacht iar-Iúgslavach na Macadóine i gcláir Chomhphobail agus faoi na téarmaí agus na coinníollacha a leagtar amach sa Chomhaontú seo, sna gníomhartha dlí dá dtagraítear in Airteagal 1 den Chomhaontú seo, agus in aon riail eile a bhaineann le cur chun feidhme an Chláir Fís Eorpach, sna leaganacha is cothroime le dáta díobh.
 2. Mura bhforáiltear a mhalairt sna téarmaí agus sna coinníollacha dá dtagraítear i mír 1 den Airteagal seo, lena n-áirítear i gcur chun feidhme Airteagal 22(5) de Rialachán (AE) 2021/695, féadfaidh eintitis dhlítheanacha atá bunaithe sa Mhacadóin Thuaidh páirt a ghlacadh i ngníomhaíochtaí indíreacha an Chláir Fís Eorpach faoi choinníollacha atá coibhéiseach leis na coinníollacha is infheidhme maidir le heintitis dhlítheanacha atá bunaithe san Aontas Eorpach, lena n-áirítear urraim do bhearta sriantacha an Aontais Eorpaigh (7).
 3. Sula ndéanfar cinneadh maidir le cé acu atá nó nach bhfuil eintitis dhlítheanacha atá bunaithe sa Mhacadóin Thuaidh incháilithe chun páirt a ghlacadh i ngníomhaíocht a bhaineann le sócmhainní straitéiseacha, leasanna, neamhspleáchas nó slándáil an Aontais Eorpaigh faoi Airteagal 22(5) de Rialachán (AE) 2021/695, féadfaidh an Coimisiún faisnéis nó dearbhuithe sonracha a iarraidh, amhail:
 a)
 faisnéis maidir le cé acu a deonaíodh nó a dheonófar rochtain chómhalartach d’eintitis dhlítheanacha atá bunaithe san Aontas Eorpach ar chláir, bearta, tionscadail agus ionstraimí na Macadóine Thuaidh, nó codanna díobh, atá ann cheana agus atá beartaithe, ar cláir, bearta, tionscadail agus ionstraimí iad atá coibhéiseach leis an ngníomhaíocht Fís Eorpach lena mbaineann;
 b)
 faisnéis maidir le cé acu atá nó nach bhfuil sásra náisiúnta um scagadh ar infheistíocht ag an Macadóin Thuaidh agus dearbhuithe go ndéanfaidh údaráis na Macadóine Thuaidh tuairisciú chuig an gCoimisiún agus go rachaidh siad i gcomhairle leis maidir le haon chás féideartha i gcás, agus sásra den chineál sin á chur i bhfeidhm, ina bhfaighidh siad eolas faoi infheistíocht eachtrach/táthcheangal atá beartaithe ag eintiteas atá bunaithe lasmuigh den Mhacadóin Thuaidh, nó atá á rialú ó lasmuigh di, ar eintiteas dlítheanach atá bunaithe sa Mhacadóin Thuaidh, a fuair cistiú ó Fhís Eorpach i ngníomhaíochtaí a bhaineann le sócmhainní straitéiseacha, leasanna, neamhspleáchas nó slándáil an Aontais, ar choinníoll go soláthróidh an Coimisiún don Mhacadóin Thuaidh liosta de na heintitis dhlítheanacha ábhartha atá bunaithe sa Mhacadóin Thuaidh tar éis shíniú na gcomhaontuithe deontais leis na heintitis sin; agus
 c)
 dearbhuithe nach mbeidh aon cheann de na torthaí, na teicneolaíochtaí, na seirbhísí nó na táirgí arna bhforbairt faoi na gníomhaíochtaí lena mbaineann ag eintitis atá bunaithe sa Mhacadóin Thuaidh faoi réir srianta ar a n-onnmhairiú chuig Ballstáit an Aontais Eorpaigh le linn na gníomhaíochta agus ar feadh 4 bliana tar éis dheireadh na gníomhaíochta. Roinnfidh an Mhacadóin Thuaidh liosta cothrom le dáta de na hábhair maidir le srianta náisiúnta ar onnmhairiú ar bhonn bliantúil, le linn na gníomhaíochta agus ar feadh 4 bliana tar éis dheireadh na gníomhaíochta.
 4. Féadfaidh eintitis dhlítheanacha atá bunaithe sa Mhacadóin Thuaidh páirt a ghlacadh i ngníomhaíochtaí an Airmheáin Chomhpháirtigh Taighde (JRC), faoi théarmaí agus coinníollacha atá coibhéiseach leis na téarmaí agus na coinníollacha is infheidhme maidir le heintitis dhlítheanacha atá bunaithe san Aontas Eorpach ach amháin má tá gá le teorainneacha chun comhsheasmhacht a áirithiú le raon feidhme na rannpháirtíochta a eascraíonn as cur chun feidhme mhír 2 agus 3 den Airteagal seo.
 5. I gcás ina gcuirfidh an tAontas Eorpach an Clár Fís Eorpach chun feidhme trí Airteagal 185 agus Airteagal 187 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh a chur i bhfeidhm, féadfaidh an Mhacadóin Thuaidh agus eintitis dhlítheanacha na Macadóine Thuaidh páirt a ghlacadh sna struchtúir dhlíthiúla a chruthaítear faoi na forálacha sin, i gcomhréir le gníomhartha dlí de chuid an Aontais Eorpaigh a glacadh nó a ghlacfar chun na struchtúir dhlíthiúla sin a bhunú.
 6. Beidh sé de cheart ag ionadaithe na Macadóine Thuaidh páirt a ghlacadh mar bhreathnóirí sa choiste dá dtagraítear in Airteagal 14 de Chinneadh (AE) 2021/764, gan cearta vótála agus le haghaidh pointí a bhaineann leis an Macadóin Thuaidh.
 Tiocfaidh na coistí seo le chéile gan ionadaithe na Macadóine Thuaidh a bheith i láthair tráth na vótála. Cuirfear an Mhacadóin Thuaidh ar an eolas faoin toradh.
 An fhoirm a bheidh ar an rannpháirtíocht dá dtagraítear sa mhír seo, lena n-áirítear nósanna imeachta maidir le faisnéis agus doiciméadacht a fháil, beidh sí ar aon fhoirm leis an bhfoirm is infheidhme maidir le hionadaithe Bhallstáit an Aontais Eorpaigh.
 7. Na cearta is infheidhme maidir le tíortha comhlachaithe, sin iad na cearta ionadaíochta agus rannpháirtíochta a bheidh ag an Macadóin Thuaidh sa Choiste um an Limistéar Eorpach Taighde agus ina fhoghrúpaí.
 8. Beidh sé de cheart ag ionadaithe na Macadóine Thuaidh páirt a ghlacadh mar bhreathnóirí ar Bhord Gobharnóirí JRC, gan cearta vótála a bheith acu. Faoi réir an choinníll sin, rialófar an rannpháirtíocht sin leis na rialacha agus na nósanna imeachta céanna is infheidhme maidir le hionadaithe Bhallstáit an Aontais Eorpaigh, lena n-áirítear cearta labhartha agus nósanna imeachta maidir le faisnéis agus doiciméadacht a fháil i ndáil le pointe a bhaineann leis an Macadóin Thuaidh.
 9. Féadfaidh an Mhacadóin Thuaidh páirt a ghlacadh i gCuibhreannas don Bhonneagar Taighde Eorpach (ERIC) i gcomhréir le Rialachán (CE) Uimh 723/2009 ón gComhairle (8), sa leagan is cothroime le dáta de, agus leis an ngníomh dlí lena mbunaítear ERIC.
 10. Na costais taistil agus na speansais chothaithe a thabhóidh ionadaithe agus saineolaithe na Macadóine Thuaidh as bheith páirteach mar bhreathnóirí in obair an choiste dá dtagraítear in Airteagal 14 de Chinneadh (AE) 2021/764, nó i gcruinnithe eile a bhaineann le cur chun feidhme an Chláir Fís Eorpach, aisíocfaidh an tAontas Eorpach iad ar an mbonn céanna agus i gcomhréir leis na nósanna imeachta atá i bhfeidhm le haghaidh ionadaithe Bhallstáit an Aontais Eorpaigh.
 11. Déanfaidh na Páirtithe gach iarracht, laistigh de chreat na bhforálacha atá ann cheana, chun saorghluaiseacht agus áit chónaithe na n-eolaithe a ghlacann páirt sna gníomhaíochtaí a chumhdaítear leis an gComhaontú seo a éascú agus chun gluaiseacht trasteorann earraí agus seirbhísí atá ceaptha lena n-úsáid i ngníomhaíochtaí den sórt sin a éascú.
 12. Déanfaidh an Mhacadóin Thuaidh na bearta uile is gá, mar is iomchuí, chun a áirithiú go mbeidh earraí agus seirbhísí, a cheannófar sa Mhacadóin Thuaidh nó a allmhaireofar isteach sa Mhacadóin Thuaidh, arb earraí agus seirbhísí iad a mhaoinítear i bpáirt nó go hiomlán de bhun na gcomhaontuithe deontais agus/nó na gconarthaí a tugadh i gcrích chun na gníomhaíochtaí a bhaint amach i gcomhréir leis an gComhaontú seo, go mbeidh siad díolmhaithe ó dhleachtanna custaim, ó dhleachtanna allmhairiúcháin agus ó mhuirir fhioscacha eile, lena n-áirítear CBL, is infheidhme sa Mhacadóin Thuaidh.
 Airteagal 3
 Ranníocaíocht airgeadais
 1. Rannpháirtíocht na Macadóine Thuaidh nó rannpháirtíocht eintitis dhlítheanacha na Macadóine Thuaidh sa Chlár Fís Eorpach, beidh sí faoi réir ranníocaíocht airgeadais ón Macadóin Thuaidh leis an gClár agus leis na costais ghaolmhara bhainistíochta, chur i bhfeidhm agus oibriúcháin faoi bhuiséad ginearálta an Aontais Eorpaigh (dá ngairtear “buiséad an Aontais” anseo feasta).
 2. Is éard a bheidh sa ranníocaíocht airgeadais suim na méideanna seo a leanas:
 a)
 ranníocaíocht oibríochtúil; agus
 b)
 táille rannpháirtíochta.
 3. Beidh an ranníocaíocht airgeadais i bhfoirm íocaíochta bliantúla a dhéanfar i dtráthchuid amháin, agus beidh sí le híoc i mí na Bealtaine ar a dhéanaí.
 4. Cumhdófar leis an ranníocaíocht oibríochtúil caiteachas oibríochtúil agus caiteachas tacaíochta an Chláir agus beidh sí sa bhreis, i gcás leithreasuithe faoi chomhair gealltanas agus leithreasuithe íocaíochta araon, ar na méideanna arna n-iontráil i mbuiséad an Aontais Eorpaigh arna ghlacadh go cinntitheach le haghaidh an Cháir Fís Eorpach, lena n-áirítear aon leithreasú a chomhfhreagraíonn do ghealltanais saortha a chuirtear ar fáil arís dá dtagraítear in Airteagal 15(3) de Rialachán (AE, Euratom) 2018/1046 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle (9), sa leagan is cothroime le dáta de (dá ngairtear “an Rialachán Airgeadais” anseo feasta), agus arna méadú le hioncam sannta seachtrach nach n-eascraíonn as ranníocaíochtaí airgeadais leis an gClár Fís Eorpach ó dheontóirí (10) eile.
 I gcás ioncam sannta seachtrach a leithdháiltear ar an gClár Fís Eorpach faoi Airteagal 3.1 de Rialachán (AE) 2020/2094 ón gComhairle lena mbunaítear Ionstraim Théarnaimh de chuid an Aontais Eorpaigh chun tacú leis an téarnamh i ndiaidh ghéarchéim COVID-19 (11), comhfhreagróidh an méadú seo do na leithreasuithe bliantúla a léirítear sna doiciméid a ghabhann leis an Dréachtbhuiséad maidir leis an gClár Fís Eorpach.
 5. Beidh an ranníocaíocht oibríochtúil tosaigh bunaithe ar threoir ranníoca arna sainiú mar an cóimheas idir Olltáirgeacht Intíre (OTI) na Macadóine Thuaidh ag praghsanna an mhargaidh agus OTI an Aontais Eorpaigh ag praghsanna an mhargaidh. Is iad seirbhísí tiomnaithe an Choimisiúin a chinnfidh na OTInna ag praghsanna an mhargaidh a bheidh le cur i bhfeidhm bunaithe ar na sonraí staidrimh is déanaí atá ar fáil do ríomhanna buiséid sa bhliain roimh an mbliain ina mbeidh an íocaíocht bhliantúil le híoc. De mhaolú air sin, le haghaidh 2021, is ar OTI na bliana 2019 ag praghsanna an mhargaidh a bheidh an ranníocaíocht oibríochtúil tosaigh bunaithe. Leagtar síos coigeartuithe ar an treoir ranníoca sin in Iarscríbhinn I.
 6. Ríomhfar an ranníocaíocht oibríochtúil tosaigh tríd an treoir ranníoca, arna coigeartú, a chur i bhfeidhm ar na leithreasuithe faoi chomhair gealltanas tosaigh arna n-iontráil i mbuiséad an Aontais Eorpaigh a ghlacfar go cinntitheach i leith na bliana is infheidhme chun an Clár Fís Eorpach a mhaoiniú, leithreasuithe a mhéadófar i gcomhréir le mír 4 den Airteagal seo.
 7. Is 4 % den ranníocaíocht oibríochtúil bhliantúil tosaigh a bheidh sa táille rannpháirtíochta, táille a ríomhfar i gcomhréir le mír 5 agus 6 den Airteagal seo, agus déanfar í a chéimniú isteach mar a leagtar amach in Iarscríbhinn I. Ní bheidh an táille rannpháirtíochta faoi réir coigeartuithe ná ceartuithe cúlghabhálacha.
 8. Féadfar an ranníocaíocht oibríochtúil tosaigh le haghaidh bhliain N a choigeartú suas nó síos go cúlghabhálach i mbliain amháin nó níos mó blianta ina dhiaidh sin ar bhonn na ngealltanas buiséadach a dhéanfar maidir leis na leithreasuithe faoi chomhair gealltanas le haghaidh bhliain N sin, ranníocaíocht a mhéadófar i gcomhréir le mír 4 den Airteagal seo, agus ar bhonn chur chun feidhme a ngealltanas dlíthiúil agus a ngealltanas saortha. Leagtar amach na forálacha mionsonraithe maidir le cur chun feidhme an Airteagail seo in Iarscríbhinn I.
 9. Soláthróidh an tAontas Eorpach don Mhacadóin Thuaidh faisnéis i ndáil lena rannpháirtíocht airgeadais mar a áirítear san fhaisnéis bhuiséadach, chuntasaíochta, feidhmíochta agus mheastóireachta arna soláthar d’údaráis bhuiséadacha agus d’údaráis um urscaoileadh an Aontais Eorpaigh maidir leis an gClár Fís Eorpach. Soláthrófar an fhaisnéis sin agus aird chuí á tabhairt do rialacha rúndachta agus cosanta sonraí an Aontais Eorpaigh agus na Macadóine Thuaidh agus beidh sí gan dochar don fhaisnéis atá an Mhacadóin Thuaidh i dteideal a fháil faoi Iarscríbhinn III.
 10. Is in euro a dhéanfar ranníocaíochtaí uile na Macadóine Thuaidh nó na híocaíochtaí uile ón Aontas Eorpach agus is in euro a ríomhfar na méideanna a bheidh dlite nó le fáil.
 Airteagal 4
 Sásra ceartúcháin uathoibríoch
 1. Beidh feidhm ag sásra ceartúcháin uathoibríoch ranníocaíocht oibríochtúil tosaigh na Macadóine Thuaidh le haghaidh bhliain N, a choigeartófar i gcomhréir le hAirteagal 3(8), agus déanfar é a ríomh i mbliain N+2. Beidh sé bunaithe ar fheidhmíocht na Macadóine Thuaidh agus ar fheidhmíocht eintitis dhlítheanacha na Macadóine Thuaidh sna codanna sin den Chlár Fís Eorpach a chuirtear chun feidhme trí dheontais iomaíocha a mhaoinítear le leithreasuithe faoi chomhair gealltanas na bliana N, a mhéadófar i gcomhréir le hAirteagal 3(4).
 Déanfar méid an cheartúcháin uathoibríoch a ríomh bunaithe ar an difríocht idir:
 a)
 méideanna tosaigh na ngealltanas dlíthiúil le haghaidh deontais iomaíocha a dhéanfar iarbhír leis an Macadóin Thuaidh nó le heintitis dhlítheanacha na Macadóine Thuaidh a mhaoineofar le leithreasuithe faoi chomhair gealltanas na bliana N, leithreasuithe a mhéadófar i gcomhréir le hAirteagal 3(4); agus
 b)
 an ranníocaíocht oibríochtúil chomhfhreagrach do bhliain N a íocfaidh an Mhacadóin Thuaidh de réir a choigeartófar de bhun Airteagal 3(8), cé is moite de chostais neamh-idirghabhálacha arna maoiniú le leithreasuithe faoi chomhair gealltanas ó bhliain N, leithreasuithe a mhéadófar i gcomhréir le hAirteagal 3(4).
 2. I gcás inar mó an méid dá dtagraítear i mír 1, cibé acu atá an méid sin dearfach nó diúltach, ná 8 % den ranníocaíocht oibríochtúil tosaigh chomhfhreagrach arna coigeartú de bhun Airteagal 3(8), ceartófar ranníocaíocht oibríochtúil tosaigh na Macadóine Thuaidh le haghaidh bhliain N. Is é an méid a sháraíonn an tairseach 8 % sin an méid a bheidh dlite nó le fáil ag an Macadóin Thuaidh mar ranníocaíocht bhreise nó mar laghdú ar ranníocaíocht na Macadóine Thuaidh faoin sásra ceartúcháin uathoibríoch. Ní chuirfear an méid faoin tairseach 8 % sin san áireamh agus an ranníocaíocht bhreise atá dlite nó le cúiteamh á ríomh.
 3. Leagtar síos rialacha mionsonraithe maidir leis an sásra ceartúcháin uathoibríoch in Iarscríbhinn I.
 Airteagal 5
 Cómhalartacht
 1. Féadfaidh eintitis dhlítheanacha atá bunaithe san Aontas Eorpach páirt a ghlacadh i gcláir, bearta, tionscadail agus ionstraimí na Macadóine Thuaidh, nó codanna díobh, atá coibhéiseach leis an gClár Fís Eorpach, i gcomhréir le rialacháin reachtacha inmheánacha na Macadóine Thuaidh.
 2. Soláthraítear liosta neamh-uileghabhálach de chláir, bearta, tionscadail agus ionstraimí na Macadóine Thuaidh, nó codanna díobh, in Iarscríbhinn II.
 3. Beidh cistiú ó eintitis dhlítheanacha na Macadóine Thuaidh atá bunaithe san Aontas faoi réir reachtaíocht na Macadóine Thuaidh lena rialaítear oibriú na gclár, na mbeart, na dtionscadal agus na n-ionstraimí taighde agus nuálaíochta, nó codanna díobh. I gcás nach soláthrófar cistiú, féadfaidh eintitis dhlítheanacha atá bunaithe san Aontas páirt a ghlacadh trí bhíthin a gcuid acmhainní féin.
 Airteagal 6
 An Eolaíocht Oscailte
 Déanfaidh na Páirtithe cleachtais eolaíochta oscailte a chur chun cinn agus a spreagadh go frithpháirteach ina gcuid clár, beart, tionscadal agus ionstraimí i gcomhréir le rialacha an Chláir Fís Eorpach agus le rialacháin reachtacha inmheánacha na Macadóine Thuaidh.
 Airteagal 7
 Faireachán, Meastóireacht agus Tuairisciú
 1. Gan dochar do fhreagrachtaí an Choimisiúin, na hOifige Eorpaí Frith-Chalaoise (OLAF) agus Chúirt Iniúchóirí an Aontais Eorpaigh i ndáil le faireachán agus meastóireacht a dhéanamh ar an gClár Fís Eorpach, déanfar faireachán leanúnach ar rannpháirtíocht na Macadóine Thuaidh sa Chlár sin ar bhonn comhpháirtíochta lena mbeidh baint ag an gCoimisiún agus ag an Macadóin Thuaidh.
 2. Leagtar síos in Iarscríbhinn III na rialacha maidir leis an mbainistíocht fhónta airgeadais, lena n-áirítear bearta rialaithe airgeadais, na bearta téarnaimh agus na bearta frithchalaoise eile i ndáil le cistiú ón Aontas Eorpach faoin gComhaontú seo.
 Airteagal 8
 Comhchoiste idir an tAontas Eorpach agus an Mhacadóin Thuaidh um Thaighde agus um Nuálaíocht
 1. Bunaítear leis seo an Comhchoiste idir an tAontas Eorpach agus an Mhacadóin Thuaidh um Thaighde agus um Nuálaíocht (dá ngairtear “an Comhchoiste idir an tAontas Eorpach agus an Mhacadóin Thuaidh” anseo feasta). Áireofar an méid seo a leanas i gcúraimí an Chomhchoiste idir an tAontas Eorpach agus an Mhacadóin Thuaidh:
 a)
 measúnú, meastóireacht agus athbhreithniú a dhéanamh ar chur chun feidhme an Chomhaontaithe seo, go háirithe:
 (i)
 rannpháirtíocht agus feidhmíocht eintitis dhlítheanacha na Macadóine Thuaidh sa Chlár Fís Eorpach;
 (ii)
 leibhéal oscailteachta (frithpháirtí) na n-eintiteas dlítheanach atá bunaithe i ngach Páirtí páirt a ghlacadh i gcláir, bearta, tionscadail agus ionstraimí an Pháirtí eile, nó codanna díobh;
 (iii)
 cur chun feidhme an tsásra ranníocaíochta airgeadais agus an tsásra ceartúcháin uathoibríoch i gcomhréir le hAirteagal 3 agus 4;
 (iv)
 malartú faisnéise agus scrúdú a dhéanamh ar aon cheist a d’fhéadfadh a bheith ann maidir le saothrú torthaí, lena n-áirítear cearta maoine intleachtúla;
 b)
 plé a dhéanamh, arna iarraidh sin do cheachtar Páirtí, ar shrianta arna gcur i bhfeidhm nó atá beartaithe ag na Páirtithe ar an rochtain ar a gcláir thaighde agus nuálaíochta féin, lena n-áirítear go háirithe i gcás gníomhaíochtaí a bhaineann lena sócmhainní straitéiseacha, leasanna, neamhspleáchas nó slándáil;
 c)
 scrúdú a dhéanamh ar an gcaoi ar féidir comhar a fheabhsú agus a fhorbairt;
 d)
 plé comhpháirteach a dhéanamh ar threoshuíomhanna agus ar thosaíochtaí na mbeartas a bheidh ann amach anseo a bhaineann leis an taighde agus an nuálaíocht agus le pleanáil taighde leasa choitinn; agus
 e)
 malartú faisnéise, inter alia, maidir le reachtaíocht nua, cinntí nua nó cláir thaighde agus nuálaíochta náisiúnta nua atá ábhartha maidir le cur chun feidhme an Chomhaontaithe seo.
 2. Déanfaidh an Comhchoiste idir an tAontas Eorpach agus an Mhacadóin Thuaidh, ar a mbeidh ionadaithe an Aontais Eorpaigh agus na Macadóine Thuaidh, a Rialacha Nós Imeachta a ghlacadh.
 3. Féadfaidh an Comhchoiste idir an tAontas Eorpach agus an Mhacadóin Thuaidh a chinneadh aon mheitheal/aon chomhlacht comhairleach a bhunú ar bhonn ad hoc ar leibhéal na saineolaithe a bheidh in ann cúnamh a thabhairt an Comhaontú seo a chur chun feidhme.
 4. Tiocfaidh an Comhchoiste idir an tAontas Eorpach agus an Mhacadóin Thuaidh le chéile uair amháin sa bhliain ar a laghad, agus, i gcás ina n-éileofar sin le himthosca speisialta, arna iarraidh sin d’aon Pháirtí. Déanfaidh an tAontas Eorpach agus Údarás Náisiúnta na Macadóine Thuaidh atá freagrach na cruinnithe a eagrú agus a óstáil ar bhonn idirmhalartach.
 5. Oibreoidh an Comhchoiste idir an tAontas Eorpach agus an Mhacadóin Thuaidh ar bhonn leanúnach trí fhaisnéis ábhartha a mhalartú trí bhíthin aon mhodh cumarsáide; go háirithe a mhéid a bhaineann le rannpháirtíocht/feidhmíocht eintitis dhlítheanacha na Macadóine Thuaidh. Féadfaidh an Comhchoiste idir an tAontas Eorpach agus an Mhacadóin Thuaidh, go háirithe, a chuid cúraimí a dhéanamh i scríbhinn aon uair is gá.
 Airteagal 9
 Forálacha críochnaitheacha
 1. Tiocfaidh an Comhaontú seo i bhfeidhm ar an dáta a thabharfaidh an dá Pháirtí fógra dá chéile gur cuireadh i gcrích a nósanna imeachta inmheánacha is gá chun na críche sin.
 2. Beidh feidhm ag an gComhaontú seo ón 1 Eanáir 2021. Fanfaidh sé i bhfeidhm chomh fada agus is gá chun go dtabharfar i gcrích na tionscadail, na gníomhartha agus na gníomhaíochtaí uile, nó codanna díobh, a mhaoineofar ón gClár Eorpach Fís, na gníomhartha uile is gá chun leasanna airgeadais an Aontais Eorpaigh a chosaint agus na hoibleagáidí airgeadais uile a eascraíonn as cur chun feidhme an Comhaontaithe seo idir na Páirtithe.
 3. Féadfaidh an tAontas Eorpach agus an Mhacadóin Thuaidh an Comhaontú seo a chur i bhfeidhm go sealadach i gcomhréir lena gcuid nósanna imeachta inmheánacha agus reachtaíochta féin. Tosóidh an cur i bhfeidhm sealadach ar an dáta a thabharfaidh an dá Pháirtí fógra dá chéile gur cuireadh i gcrích a nósanna imeachta inmheánacha is gá chun na críche sin.
 4. Sa chás go dtabharfaidh an Mhacadóin Thuaidh fógra don Choimisiún, ag feidhmiú dó thar ceann an Aontais Eorpaigh, nach gcuirfidh siad i gcrích a nósanna imeachta inmheánacha is gá le haghaidh theacht i bhfeidhm an Chomhaontaithe seo, scoirfidh an Comhaontú seo d’fheidhm shealadach a bheith aige ar an dáta a gheobhaidh an Coimisiún an fógra sin, arb éard a bheidh sa dáta sin an dáta scoir chun críocha an Chomhaontaithe seo.
 5. Féadfaidh an tAontas Eorpach cur i bhfeidhm an Chomhaontaithe seo a chur ar fionraí i gcás neamhíocaíocht pháirteach nó neamhíocaíocht iomlán na ranníocaíochta airgeadais atá dlite ag an Macadóin Thuaidh faoin gComhaontú seo.
 I gcás neamhíocaíocht a d’fhéadfadh cur chun feidhme agus bainistiú an Chláir Fís Eorpach a chur i mbaol go mór, seolfaidh an Coimisiún litir mheabhrúcháin fhoirmiúil. I gcás nach ndéanfar aon íocaíocht laistigh de 20 lá oibre tar éis na litreach meabhrúcháin foirmiúla, tabharfaidh an Coimisiún fógra don Mhacadóin Thuaidh maidir le cur ar fionraí chur i bhfeidhm an Chomhaontaithe seo trí litir fógra fhoirmiúil, fionraí a thiocfaidh i bhfeidhm 15 lá tar éis don Mhacadóin Thuaidh an fógra sin a fháil.
 I gcás ina gcuirfear cur i bhfeidhm an Comhaontaithe seo ar fionraí, ní bheidh eintitis dhlítheanacha atá bunaithe sa Mhacadóin Thuaidh incháilithe páirt a ghlacadh i nósanna imeachta dámhachtana nach bhfuil tugtha i gcrích go fóill nuair a chuirfear an fhionraí i bhfeidhm. Measfar nós imeachta dámhachtana a bheith tugtha i gcrích nuair a ghlacfar gealltanais dhlíthiúla de láimh mar thoradh ar an nós imeachta sin.
 Leis an bhfionraí, ní dhéanfar difear do na gealltanais dhlíthiúla arna ndéanamh de láimh leis na heintitis dhlítheanacha atá bunaithe sa Mhacadóin Thuaidh sular tháinig an fhionraí i bhfeidhm. Leanfaidh an Comhaontú seo d’fheidhm a bheith aige maidir le gealltanais dhlíthiúla den sórt sin.
 Tabharfaidh an tAontas Eorpach fógra láithreach don Mhacadóin Thuaidh a luaithe a gheobhaidh an tAontas Eorpach méid iomlán na ranníocaíochta airgeadais atá dlite. Cuirfear deireadh leis an bhfionraí le héifeacht láithreach ar an bhfógra sin a thabhairt.
 Ón dáta a chuirfear deireadh leis an bhfionraí, beidh eintitis dhlítheanacha na Macadóine Thuaidh incháilithe arís le haghaidh nósanna imeachta dámhachtana a sheolfar tar éis an dáta sin agus le haghaidh nósanna imeachta dámhachtana a seoladh roimh an dáta sin, ar nósanna imeachta dámhachtana iad nach bhfuil na sprioc-amanna chun iarratais a chur isteach dulta in éag.
 6. Féadfaidh ceachtar Páirtí an Comhaontú seo a fhoirceannadh tráth ar bith trí fhógra i scríbhinn a thabhairt go bhfuil sé beartaithe é a fhoirceannadh. Tiocfaidh an foirceannadh i bhfeidhm trí mhí féilire tar éis an dáta a gheobhaidh an seolaí an fógra i scríbhinn. Is éard a bheidh sa dáta foirceanta chun críocha an Chomhaontaithe seo, an dáta a thiocfaidh an foirceannadh i bhfeidhm.
 7. I gcás ina scoirfidh an Comhaontú seo d’fheidhm shealadach a bheith aige i gcomhréir le mír 4 den Airteagal seo nó i gcás ina ndéanfar é a fhoirceannadh i gcomhréir le mír 6 den Airteagal seo, comhaontaíonn na Páirtithe gurb amhlaidh:
 (a)
 leanfar le tionscadail, gníomhartha agus gníomhaíochtaí, nó codanna díobh, a ndearnadh gealltanais dhlíthiúla a ghlacadh de láimh ina leith le linn chur i bhfeidhm sealadach agus/nó tar éis theacht i bhfeidhm an Chomhaontaithe seo, agus sula scoirfidh an Comhaontú seo d’fheidhm a bheith aige nó sula ndéanfar é a fhoirceannadh, leanfar leo go dtí go dtabharfar i gcrích iad faoi na coinníollacha a leagtar síos sa Chomhaontú seo;
 (b)
 íocfar ina hiomláine i gcomhréir le hAirteagal 3 ranníocaíocht airgeadais bhliantúil bhliain N, ar lena linn a scoirfidh an Comhaontú seo d’fheidhm shealadach a bheith aige nó a dhéanfar é a fhoirceannadh. Déanfar ranníocaíocht oibríochtúil bhliain N a choigeartú i gcomhréir le hAirteagal 3(8) agus a cheartú i gcomhréir le hAirteagal 4 den Chomhaontú seo. Ní dhéanfar an táille rannpháirtíochta a íocfar le haghaidh bhliain N a choigeartú ná a cheartú;
 (c)
 tar éis na bliana ar lena linn a scoirfidh an Comhaontú seo d’fheidhm shealadach a bheith aige nó a dhéanfar é a fhoirceannadh, déanfar na ranníocaíochtaí oibríochtúla tosaigh, a íocadh le haghaidh na mblianta ar lena linn a bhí feidhm ag an gComhaontú seo, a choigeartú i gcomhréir le hAirteagal 3(8) agus ceartófar go huathoibríoch iad i gcomhréir le hAirteagal 4 den Chomhaontú seo.
 Socróidh na Páirtithe de chomhthoil aon iarmhairt eile a ghabhann le cur i bhfeidhm sealadach an Chomhaontaithe seo a fhoirceannadh nó a scor.
 8. Ní fhéadfar an Comhaontú seo a leasú ach amháin i scríbhinn de chomhthoil na bPáirtithe. Leanfaidh teacht i bhfeidhm na leasuithe an nós imeachta céanna is infheidhme maidir le teacht i bhfeidhm an Chomhaontaithe seo.
 9. Cuid dhílis den Chomhaontú seo a bheidh sna hIarscríbhinní a ghabhann leis.
 Dréachtófar an Comhaontú seo i ndúblach i mBéarla agus sa Mhacadóinis, agus comhúdarás ag gach téacs. I gcás ina mbeidh éagsúlacht sa léirmhíniú, is ag an téacs Béarla a bheidh an forlámhas.
 Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an 6ú lá de mhí na Nollag agus in Skopje, an 30ú lá de mhí na Samhna sa bhliain 2021.
 Thar ceann an Choimisiúin, thar ceann an Aontais Eorpaigh,
 Mariya GABRIEL
 An Coimisinéir um Nuálaíocht, um Thaighde, um Chultúr, um Oideachas agus um an Óige
 Thar ceann Rialtas na Macadóine Thuaidh,
 Mila CAROVSKA
 An tAire Oideachais agus Eolaíochta
 (1) IO L 192, 22.7.2005, lch. 23.
 (2) Is Meabhrán Tuisceana atá sa Chomhaontú seo a bhfuil na héifeachtaí dlíthiúla céanna aige agus atá ag an Meabhrán Tuisceana a shonraítear faoin bPrótacal a ghabhann leis an gComhaontú Cobhsaíochta agus Comhlachais idir na Comhphobail Eorpacha agus a mBallstáit, de pháirt, agus Poblacht iar-Iúgslavach na Macadóine, den pháirt eile, maidir le Creat-Chomhaontú idir an Comhphobal Eorpach agus Poblacht iar-Iúgslavach na Macadóine maidir leis na prionsabail ghinearálta i dtaca le rannpháirtíocht Phoblacht iar-Iúgslavach na Macadóine i gcláir Chomhphobail.
 (3) Rialachán (AE) 2021/695 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 28 Aibreán 2021 lena mbunaítear Fís Eorpach – an Clár Réime um Thaighde agus um Nuálaíocht, lena leagtar síos na rialacha maidir le rannpháirtíocht agus leathadh, agus lena leasaítear Rialacháin (AE) Uimh. 1290/2013 agus (AE) Uimh. 1291/2013 (IO L 170, 12.5.2021, lch. 1).
 (4) Cinneadh (AE) 2021/764 ón gComhairle an 10 Bealtaine 2021 maidir leis an gclár sonrach a bhunú chun Fís Eorpach – an Clár Réime um Thaighde agus um Nuálaíocht a chur chun feidhme, agus lena n-aisghairtear Cinneadh 2013/743/AE (IO L 167 I, 12.5.2021, lch. 1).
 (5) Rialachán (AE) 2021/819 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 20 Bealtaine 2021 maidir leis an Institiúid Eorpach um Nuálaíocht agus Teicneolaíocht (athmhúnlú), (IO L 189, 28.5.2021, lch. 61.).
 (6) Cinneadh (AE) 2021/820 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 20 Bealtaine 2021 maidir le Clár Oibre Straitéiseach um Nuálaíocht na hInstitiúide Eorpaí um Nuálaíocht agus Teicneolaíocht (EIT) 2021-2027: Borradh a chur faoi Thallann Nuálaíochta agus faoi Chumas Nuálaíochta na hEorpa agus lena n-aisghairtear Cinneadh Uimh. 1312/2013/AE (IO L 189, 28.5.2021, lch. 91.).
 (7) Glactar bearta sriantacha an Aontais Eorpaigh de bhun Airteagal 29 den Chonradh ar an Aontas Eorpach nó de bhun Airteagal 215 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh.
 (8) Rialachán (CE) Uimh. 723/2009 ón gComhairle an 25 Meitheamh 2009 maidir le Creat dlíthiúil an Chomhphobail maidir le Cuibhreannas don Bhonneagar Taighde Eorpach (ERIC) (IO L 206, 8.8.2009, lch. 1.).
 (9) Rialachán (AE, Euratom) 2018/1046 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 18 Iúil 2018 maidir leis na rialacha airgeadais is infheidhme maidir le buiséad ginearálta an Aontais, lena leasaítear Rialacháin (AE) Uimh. 1296/2013, (AE) Uimh. 1301/2013, (AE) Uimh. 1303/2013, (AE) Uimh. 1304/2013, (AE) Uimh. 1309/2013, (AE) Uimh. 1316/2013, (AE) Uimh. 223/2014, (AE) Uimh. 283/2014, agus Cinneadh Uimh. 541/2014/AE agus lena n-aisghairtear Rialachán (AE, Euratom) Uimh. 966/2012 (IO L 193, 30.7.2018, lch. 1).
 (10) Áirítear leis seo go háirithe na hacmhainní ó Ionstraim Théarnaimh an Aontais Eorpaigh arna bunú le Rialachán (AE) 2020/2094 ón gComhairle an 14 Nollaig 2020 lena mbunaítear Ionstraim Théarnaimh an Aontais Eorpaigh chun tacú leis an téarnamh i ndiaidh ghéarchéim COVID-19 (IO L 433 I, 22.12.2020, lch. 23.).
 (11) IO L 433 I, 22.12.2020, lch. 23.
 IARSCRÍBHINN I
 Rialacha lena rialaítear ranníocaíocht airgeadais na Macadóine Thuaidh leis an gClár Fís Eorpach (2021-2027)
 I. Ranníocaíocht airgeadais na Macadóine Thuaidh a ríomh
 1.
 Déanfar ranníocaíocht airgeadais na Macadóine Thuaidh leis an gClár Fís Eorpach a bhunú ar bhonn bliantúil i gcomhréir leis an méid a bheidh ar fáil gach bliain i mbuiséad an Aontais le haghaidh leithreasuithe faoi chomhair gealltanas is gá chun an Clár Fís Eorpach a bhainistiú, a chur i bhfeidhm agus a oibriú, agus beidh an ranníocaíocht sin sa bhreis ar an méid sin, méid a mhéadófar i gcomhréir le hAirteagal 3(4) den Chomhaontú seo.
 2.
 An táille rannpháirtíochta dá dtagraítear in Airteagal 3(7) den Chomhaontú seo, déanfar í a chéimniú isteach mar a leanas:
 —
 2021: 0,5 %;
 —
 2022: 1 %;
 —
 2023: 1,5 %;
 —
 2024: 2 %;
 —
 2025: 2,5 %;
 —
 2026: 3 %;
 —
 2027: 4 %.
 3.
 I gcomhréir le hAirteagal 3(5) den Chomhaontú seo, déanfar an ranníocaíocht oibríochtúil tosaigh atá le híoc ag an Macadóin Thuaidh maidir lena rannpháirtíocht sa Chlár Fís Eorpach a ríomh le haghaidh na mblianta airgeadais faoi seach trí choigeartú a chur i bhfeidhm ar an treoir ranníoca.
 Is éard a bheidh sa choigeartú ar an treoir ranníoca:
 An Treoir Ranníocha arna Coigeartú = An Treoir Ranníoca × Comhéifeacht
 Is 0.2 a bheidh sa chomhéifeacht a úsáidfear sa ríomh thuasluaite chun an treoir ranníoca a choigeartú.
 4.
 I gcomhréir le hAirteagal 3(8) den Chomhaontú seo, sa bhliain N+1 a dhéanfar an chéad choigeartú a bhaineann le cur chun feidhme an bhuiséid le haghaidh bhliain N nuair a choigeartófar ranníocaíocht oibríochtúil tosaigh bhliain N suas nó síos de réir na difríochta idir:
 a)
 ranníocaíocht choigeartaithe arna ríomh tríd an treoir ranníoca a choigeartófar le haghaidh bhliain N a chur i bhfeidhm maidir le suim:
 i.
 mhéid na ngealltanas buiséadach a rinneadh maidir le leithreasuithe faoi chomhair gealltanas a údaraíodh le haghaidh bhliain N faoi bhuiséad an Aontais Eorpaigh ar vótáladh ina fhabhar agus maidir le leithreasuithe faoi chomhair gealltanas a chomhfhreagraíonn do ghealltanais saortha a chuirtear ar fáil arís; agus
 ii.
 aon leithreasú faoi chomhair gealltanas atá bunaithe ar ioncam sannta seachtrach nach dtagann as ranníocaíochtaí airgeadais leis an gClár Fís Eorpach ó dheontóirí eile agus a bhí ar fáil ag deireadh bhliain N (1). I gcás ioncam sannta seachtrach a shanntar d’Fhís Eorpach faoi Airteagal 3(1) de Rialachán (AE) 2020/2094 ón gComhairle lena mbunaítear Ionstraim Théarnaimh de chuid an Aontais Eorpaigh chun tacú leis an téarnamh i ndiaidh ghéarchéim COVID-19 (2), úsáidfear na méideanna táscacha ilbhliantúla i gclársceidealú CAI chun an ranníocaíocht choigeartaithe a ríomh.
 b)
 agus ranníocaíocht oibríochtúil tosaigh bhliain N.
 Ag tosú i mbliain N+2, agus gach bliain ina dhiaidh sin, go dtí go mbeidh na gealltanais bhuiséadacha uile a mhaoinítear faoi leithreasaithe faoi chomhair gealltanas a thionscnaítear ó bhliain N, arna méadú i gcomhréir le hAirteagal 3(4) den chomhaontú seo, íoctha nó saortha, agus 3 bliana ar a dhéanaí tar éis dheireadh an Chláir Fís Eorpach, ríomhfaidh an tAontas coigeartú ar ranníocaíocht oibríochtúil bhliain N trí ranníocaíocht oibríochtúil na Macadóine Thuaidh a laghdú faoin méid a fuarthas tríd an treoir ranníoca, arna coigeartú le haghaidh bhliain N, a chur i bhfeidhm maidir leis na gealltanais saortha a rinneadh gach bliain maidir le gealltanais bhliain N a mhaoinítear faoi bhuiséad an Aontais nó ó ghealltanais saortha a chuirtear ar fáil arís.
 I gcás ina gcuirfear ar ceal na méideanna a eascraíonn as ioncam sannta seachtrach bhliain N (chun leithreasuithe faoi chomhair gealltanas, agus, i gcás méideanna faoi Rialachán (AE) 2020/2094 ón gComhairle, na méideanna táscacha ilbhliantúla i gclársceidealú CAI, a áireamh) nach dtagann as ranníocaíochtaí airgeadais leis an gClár Fís Eorpach ó dheontóirí eile, déanfar ranníocaíocht oibríochtúil na Macadóine Thuaidh a laghdú faoin méid a fuarthas tríd an treoir ranníoca, arna coigeartú le haghaidh bhliain N, a chur i bhfeidhm maidir leis an méid a cuireadh ar ceal.
 II. Ranníocaíocht oibríochtúil na Macadóine Thuaidh a cheartú go huathoibríoch
 1.
 Chun an ceartúchán uathoibríoch dá dtagraítear in Airteagal 4 den Chomhaontú seo a ríomh, beidh feidhm ag na módúlachtaí seo a leanas:
 a)
 ciallaíonn “deontais iomaíocha” deontais a dhámhtar trí ghlaonna ar thograí inar féidir na tairbhithe deiridh a shainaithint tráth a ríomhtar an ceartúchán uathoibríoch. Eisiatar tacaíocht airgeadais do thríú páirtithe mar a shainmhínítear in Airteagal 204 den Rialachán Airgeadais;
 b)
 i gcás ina síneofar gealltanas dlíthiúil le cuibhreannas, is iad na méideanna carnacha a leithdháiltear ar thairbhithe is eintitis atá bunaithe sa Mhacadóin Thuaidh na méideanna a úsáidfear chun méideanna tosaigh an ghealltanais dhlíthiúil a bhunú i gcomhréir le miondealú táscach buiséid an chomhaontaithe deontais;
 c)
 bunófar méideanna uile na ngealltanas dlíthiúil a chomhfhreagraíonn do dheontais iomaíocha trí úsáid a bhaint as córas leictreonach an Choimisiúin Eorpaigh, eCorda, agus asbhainfear iad ar an dara Céadaoin i mí Feabhra na bliana N+2;
 d)
 ciallaíonn “costais neamh-idirghabhálacha” costais an Chláir seachas deontais iomaíocha, lena n-áirítear caiteachas tacaíochta, riarachán clárshonrach, gníomhaíochtaí eile (3);
 e)
 measfar gur costais neamh-idirghabhálacha iad na méideanna a leithdháiltear ar eagraíochtaí idirnáisiúnta mar eintitis dhlítheanacha arb iad an tairbhí deiridh (4) iad.
 2.
 Cuirfear an sásra i bhfeidhm mar a leanas:
 a)
 Ceartúcháin uathoibríocha le haghaidh bhliain N i ndáil le forghníomhú leithreasuithe faoi chomhair gealltanas i leith bhliain N, arna méadú i gcomhréir le hAirteagal 3(4) den Chomhaontú seo, cuirfear i bhfeidhm iad bunaithe ar shonraí bhliain N agus ar shonraí bhliain N+1 ó e-Corda dá dtagraítear i bpointe (c) de mhír (1) de phointe (II) den Iarscríbhinn seo i mbliain N+2 tar éis aon choigeartú i gcomhréir le hAirteagal 3(8) den Chomhaontú seo a chur i bhfeidhm maidir le ranníocaíocht na Macadóine Thuaidh leis an gClár Fís Eorpach. Is é an méid a bhreithneofar méid na ndeontas iomaíoch a bhfuil sonraí ar fáil ina leith, tráth a ríomhtar an ceartúchán.
 b)
 Ag tosú i mbliain N+2 agus suas go dtí 2029, déanfar méid an cheartúcháin uathoibríoch a ríomh le haghaidh bhliain N tríd an difríocht idir na nithe seo a leanas a ghlacadh:
 i.
 méid iomlán na ndeontas iomaíoch arna gcionroinnt ar an Macadóin Thuaidh nó ar eintitis dhlítheanacha atá bunaithe sa Mhacadóin Thuaidh/eintitis dhlítheanacha na Macadóine Thuaidh mar ghealltanais arna ndéanamh maidir le leithreasuithe buiséid le haghaidh bhliain N; agus
 ii.
 méid ranníocaíocht oibríochtúil choigeartaithe na Macadóine Thuaidh le haghaidh bhliain N arna iolrú faoin gcóimheas idir:
 A.
 méid na ndeontas iomaíoch arna dtabhairt ar leithreasuithe faoi chomhair gealltanas do bhliain N, arna méadú i gcomhréir le hAirteagal 3(4) den Chomhaontú seo; agus
 B.
 iomlán na leithreasuithe buiséadacha údaraithe faoi chomhair gealltanas le haghaidh bhliain N, lena n-áirítear costais neamh-idirghabhálacha.
 III. Íocaíocht ranníocaíocht airgeadais na Macadóine Thuaidh, íocaíocht na gcoigeartuithe a rinneadh ar ranníocaíocht oibríochtúil na Macadóine Thuaidh, agus íocaíocht an cheartúcháin uathoibríoch is infheidhme maidir le ranníocaíocht oibríochtúil na Macadóine Thuaidh
 1.
 Cuirfidh an Coimisiún an fhaisnéis seo a leanas in iúl don Mhacadóin Thuaidh a luaithe is féidir agus tráth nach déanaí ná tráth eisiúna an chéad ghlao ar chistí na bliana airgeadais:
 a.
 na méideanna i leithreasuithe faoi chomhair gealltanas i mbuiséad an Aontais arna nglacadh go críochnaitheach le haghaidh na bliana i gceist do na línte buiséid lena gcumhdaítear rannpháirtíocht na Macadóine Thuaidh sa Chlár Fís Eorpach, méideanna a mhéadófar, más ábhartha, i gcomhréir le hAirteagal 3(4) den Chomhaontú seo;
 b.
 méid na táille rannpháirtíochta dá dtagraítear in Airteagal 3(7) den Chomhaontú seo;
 c.
 ó bhliain N+1 de chur chun feidhme an Chláir Fís Eorpach, cur chun feidhme leithreasuithe faoi chomhair gealltanas a chomhfhreagraíonn do bhliain bhuiséadach N, leithreasuithe a mhéadófar i gcomhréir le hAirteagal 3(4) den Chomhaontú seo, agus leibhéal na ngealltanas saortha;
 d.
 maidir leis an gcuid den Chlár Fís Eorpach ina bhfuil gá leis an bhfaisnéis sin chun an ceartúchán uathoibríoch, leibhéal na ngealltanas a tugadh i bhfabhar eintitis dhlítheanacha na Macadóine Thuaidh arna miondealú de réir bhliain chomhfhreagrach na leithreasuithe buiséadacha agus leibhéal iomlán gaolmhar na ngealltanas a ríomh.
 Ar bhonn a Dhréachtbhuiséid, soláthróidh an Coimisiún meastachán ar fhaisnéis le haghaidh na bliana dár gcionn faoi phointe (a) agus pointe (b) a luaithe is féidir, agus, faoin 1 Meán Fómhair den bhliain airgeadais ar a dhéanaí.
 2.
 I mí Aibreáin gach bliain airgeadais ar a dhéanaí, eiseoidh an Coimisiún glao ar chistí chuig an Macadóin Thuaidh a chomhfhreagraíonn dá ranníocaíocht faoin gComhaontú seo.
 Le gach glao ar chistí, déanfar foráil maidir le híocaíocht ranníocaíocht na Macadóine Thuaidh tráth nach déanaí ná 30 lá tar éis eisiúint an ghlao ar chistí.
 I gcás na chéad bhliana de chur chun feidhme an Chomhaontaithe seo, eiseoidh an Coimisiún aon ghlao amháin ar chistí laistigh de 60 lá tar éis an dáta ar a dtosóidh éifeachtaí dlíthiúla ag gabháil leis an gComhaontú seo.
 3.
 Gach bliain ó 2023 amach, léireofar sa ghlao ar chistí méid an cheartúcháin uathoibríoch is infheidhme maidir leis an ranníocaíocht oibríochtúil a íocfar le haghaidh bhliain N-2.
 Féadfar a áireamh freisin sa ghlao ar chistí a eiseofar i mí Aibreáin ar a dhéanaí, coigeartuithe ar an ranníocaíocht airgeadais a íocfaidh an Mhacadóin Thuaidh as cur chun feidhme, bainistiú agus oibriú an Chláir nó na gClár Réime um Thaighde agus um Nuálaíocht a bhí ann roimhe ar ghlac an Mhacadóin Thuaidh páirt iontu.
 I gcás gach ceann de na blianta airgeadais 2028, 2029 agus 2030, an méid a eascraíonn as an gceartúchán uathoibríoch a chur i bhfeidhm maidir leis na ranníocaíochtaí oibríochtúla a íocfaidh an Mhacadóin Thuaidh sa bhliain 2026 agus sa bhliain 2027, nó an méid a eascraíonn as na coigeartuithe a dhéanfar i gcomhréir le hAirteagal 3(8) den Chomhaontú seo, beidh sé dlite don Mhacadóin Thuaidh nó dlite uaidh
 4.
 Íocfaidh an Mhacadóin Thuaidh a ranníocaíocht airgeadais faoin gComhaontú seo i gcomhréir le pointe (III) den Iarscríbhinn seo. In éagmais íocaíocht na Macadóine Thuaidh faoin dáta dlite, seolfaidh an Coimisiún litir mheabhrúcháin fhoirmiúil.
 Is é an toradh a bheidh ar aon mhoill ar íocaíocht na ranníocaíochta go n-íocfaidh an Mhacadóin Thuaidh ús mainneachtana ar an méid atá gan íoc ón dáta dlite.
 Is é an ráta úis ar mhéideanna is infhaighte nach n-íoctar ar an dáta dlite an ráta arna chur i bhfeidhm ag an mBanc Ceannais Eorpach ar a phríomhoibríochtaí athmhaoinithe, arna fhoilsiú i sraith C d’Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh, a bheidh i bhfeidhm ar an gcéad lá féilire den mhí ina mbeidh an dáta dlite, agus é sin méadaithe faoi aon phointe céatadáin go leith.
 (1) Áirítear leis seo go háirithe na hacmhainní ó Ionstraim Théarnaimh an Aontais Eorpaigh arna bunú le Rialachán (AE) 2020/2094 ón gComhairle an 14 Nollaig 2020 lena mbunaítear Ionstraim Théarnaimh an Aontais Eorpaigh chun tacú leis an téarnamh i ndiaidh ghéarchéim COVID-19 (IO L 433 I, 22.12.2020, lch. 23.).
 (2) IO L 433 I, 22.12.2020, lch. 23.
 (3) I measc na ngníomhaíochtaí eile, go háirithe, tá soláthar, duaiseanna, ionstraimí airgeadais, gníomhaíochtaí díreacha an Airmheáin Chomhpháirtigh Taighde, Síntiúis (an Eagraíocht um Chomhar agus Forbairt Eacnamaíochta, Eureka, an Chomhpháirtíocht Idirnáisiúnta um Chomhar in Éifeachtúlacht Fuinnimh, an Ghníomhaireacht Idirnáisiúnta Fuinnimh, ...), saineolaithe (meastóirí, faireachán ar thionscadail) etc.
 (4) Ní mheasfar gur costais neamh-idirghabhálacha iad eagraíochtaí idirnáisiúnta ach amháin más tairbhithe deiridh iad. Ní bheidh feidhm aige sin i gcás inar comhordaitheoir ar thionscadal í an eagraíocht idirnáisiúnta (agus cistí á ndáileadh ar chomhordaitheoirí eile).
 IARSCRÍBHINN II
 Liosta neamh-uileghabhálach de chláir, bearta, tionscadail agus ionstraimí coibhéiseacha na Macadóine Thuaidh, nó codanna díobh
 Is mar chláir, bearta, tionscadail agus ionstraimí na Macadóine Thuaidh, nó codanna díobh, atá coibhéiseach leis an gClár Fís Eorpach a mheasfar an liosta neamh-uileghabhálach seo a leanas:
 —
 Clár um Ghníomhaíochtaí Eolaíochta agus Taighde (An Aireacht Oideachais agus Eolaíochta)
 —
 Leithdháileadh cistí chun tionscadail taighde eolaíochta na nInstitiúidí Eolaíochta a mhaoiniú (Ollscoileanna, institiúidí taighde)
 —
 Ciste um Nuálaíocht agus Forbairt Teicneolaíochta (FITD)
 —
 Deontais chómhaoinithe le haghaidh Thráchtálú na Nuálaíochta
 —
 Deontais le haghaidh fheabhsú an chomhair idir an earnáil acadúil agus an earnáil thionsclaíoch Deontais chómhaoinithe le haghaidh bunú, oibriú agus infheistiú luasairí teicneolaíochta gnólachta
 —
 Clár Iomaíochais, Nuálaíochta agus Fiontraíochta (an Aireacht Geilleagair)
 —
 Forbairt agus tacaíocht d’idirnáisiúnú micreaghnóthas agus gnóthas beag agus meánmhéide (forbairt agus tacaíocht do micreaghnóthais agus do ghnóthais bheaga agus mheánmhéide)
 —
 Tacaíocht chun méadú a dhéanamh ar iomaíochas eintiteas gnó ón tionscal próiseála (Cur chun feidhme an bheartais thionsclaíoch)
 —
 Cómhaoiniú a dhéanamh ar chuid de na costais le haghaidh an chomhair i gcás tionscadail idir cuideachtaí na hearnála próiseála agus institiúidí acadúla agus taighde, a thagraíonn d’fhíorú na dtionscadal agus do bhunú comhpháirtíochtaí maidir leis an gcomhar sa speisialú cliste, sa chlaochlú digiteach agus i nglasú na hearnála próiseála (Cur chun feidhme an bheartais thionsclaíoch)
 IARSCRÍBHINN III
 Bainistíocht Fhónta Airgeadais
 Leasanna airgeadais a chosaint agus a aisghabháil
 Airteagal 1
 Athbhreithnithe agus iniúchtaí
 1. Beidh sé de cheart ag an Aontas Eorpach, i gcomhréir leis na gníomhartha is infheidhme ó cheann amháin nó níos mó d’institiúidí nó comhlachtaí an Aontais agus mar a fhoráiltear i gcomhaontuithe agus/nó i gconarthaí ábhartha, athbhreithnithe agus iniúchtaí teicniúla, eolaíocha, airgeadais, nó cineálacha eile athbhreithnithe agus iniúchtaí, a dhéanamh ar áitreabh aon duine nádúrtha a bhfuil cónaí air sa Mhacadóin Thuaidh nó ar áitreabh aon eintitis dhlítheanaigh atá bunaithe sa Mhacadóin Thuaidh agus a fhaigheann cistiú ón Aontas Eorpach, chomh maith le haon tríú páirtí atá rannpháirteach i gcur chun feidhme chistí an Aontais atá ina chónaí nó bunaithe sa Mhacadóin Thuaidh. Féadfaidh gníomhairí institiúidí agus chomhlachtaí an Aontais Eorpaigh, go háirithe gníomhairí an Choimisiúin Eorpaigh agus Chúirt Iniúchóirí na hEorpa na hathbhreithnithe agus na hiniúchtaí sin a dhéanamh, nó féadfaidh daoine eile, ar thug an Coimisiún Eorpach sainordú dóibh, iad a dhéanamh.
 2. Beidh rochtain iomchuí ag gníomhairí institiúidí agus chomhlachtaí an Aontais, go háirithe gníomhairí an Choimisiúin Eorpaigh agus Chúirt Iniúchóirí na hEorpa, agus na daoine eile ar thug an Coimisiún Eorpach sainordú dóibh, ar láithreáin, oibreacha agus doiciméid (idir leaganacha leictreonacha agus leaganacha páipéir) agus ar an bhfaisnéis uile is gá chun na hiniúchtaí sin a dhéanamh, lena n-áirítear an ceart chun cóip fhisiceach/leictreonach d’aon doiciméad nó d’ábhar aon mheáin sonraí, agus sleachta ó na doiciméid sin, atá ag an duine nádúrtha nó dlítheanach atá faoi iniúchadh nó ag an tríú páirtí atá faoi iniúchadh.
 3. Ní chuirfidh an Mhacadóin Thuaidh cosc ná aon bhac ar leith ar an gceart iontrála sa Mhacadóin Thuaidh ná ar rochtain ar áitreabh na ngníomhairí agus na ndaoine eile dá dtagraítear i mír 2 ar fhorais fheidhmiú a ndualgas dá dtagraítear san Airteagal seo.
 4. Féadfar na hathbhreithnithe agus na hiniúchtaí a dhéanamh freisin, tar éis chur i bhfeidhm an Chomhaontaithe seo a chur ar fionraí, de bhun Airteagal 9(5) de, tar éis scor an chur i bhfeidhm shealadaigh nó tar éis fhoirceannadh an Chomhaontaithe seo, ar bhonn na dtéarmaí a leagtar síos sna gníomhartha is infheidhme ó cheann amháin nó níos mó d’institiúidí nó comhlachtaí an Aontais agus dá bhforáiltear i gcomhaontuithe agus/nó i gconarthaí ábhartha i ndáil le haon ghealltanas dlíthiúil lena gcuirtear chun feidhme buiséad an Aontais Eorpaigh ar gealltanas é a bheidh déanta ag an Aontas Eorpach roimh an dáta óna ngabhfaidh éifeacht le fionraí chur i bhfeidhm an Chomhaontaithe seo de bhun Airteagal 9(5) ann, le scor an chur i bhfeidhm shealadaigh nó le foirceannadh an Chomhaontaithe seo.
 Airteagal 2
 An comhrac i gcoinne neamhrialtachtaí, calaoise agus cionta coiriúla eile a dhéanann difear do leasanna airgeadais an Aontais
 1. Údarófar don Choimisiún Eorpach agus don Oifig Eorpach Frith-Chalaoise (OLAF) imscrúduithe riaracháin a dhéanamh i gcríoch na Macadóine Thuaidh, lena n-áirítear seiceálacha agus cigireachtaí ar an láthair. Déanfar na himscrúduithe sin i gcomhréir leis na téarmaí agus na coinníollacha arna mbunú leis na gníomhartha is infheidhme ó cheann amháin nó níos mó d’institiúidí an Aontais.
 2. Cuirfidh údaráis inniúla na Macadóine Thuaidh an Coimisiún Eorpach nó OLAF ar an eolas laistigh de thréimhse réasúnach ama faoi aon fhíoras nó amhras atá tugtha faoi deara acu i ndáil le neamhrialtacht, calaois nó gníomhaíocht neamhdhleathach eile lena ndéantar difear do leasanna airgeadais an Aontais.
 3. Féadfar seiceálacha agus cigireachtaí ar an láthair a dhéanamh ar áitreabh aon duine nádúrtha a bhfuil cónaí air sa Mhacadóin Thuaidh nó ar áitreabh aon eintitis dhlítheanaigh atá bunaithe sa Mhacadóin Thuaidh agus a fhaigheann cistí ón Aontas, chomh maith le haon tríú páirtí atá rannpháirteach i gcur chun feidhme chistí an Aontais atá ina chónaí nó bunaithe sa Mhacadóin Thuaidh.
 4. Is é an Coimisiún Eorpach nó OLAF, i ndlúthchomhar le húdarás inniúil na Macadóine Thuaidh arna ainmniú ag Rialtas na Macadóine Thuaidh, a ullmhóidh agus a thabharfaidh i gcrích na seiceálacha agus na cigireachtaí ar an láthair. Tabharfar fógra, tréimhse réasúnach ama roimh ré, don údarás ainmnithe faoi aidhm, cuspóir agus bunús dlí na seiceálacha agus na gcigireachtaí, ionas go mbeidh sé in ann cúnamh a thabhairt. Chuige sin, féadfaidh oifigigh údaráis inniúla na Macadóine Thuaidh páirt a ghlacadh sna seiceálacha agus sna cigireachtaí ar an láthair.
 5. Arna iarraidh sin d’údaráis na Macadóine Thuaidh, féadfar na seiceálacha agus na cigireachtaí ar an láthair a dhéanamh go comhpháirteach leis an gCoimisiún Eorpach nó le OLAF.
 6. Beidh rochtain ag gníomhairí an Choimisiúin agus ag baill foirne OLAF ar an bhfaisnéis agus ar an doiciméadacht uile, lena n-áirítear sonraí ríomhaireachta, maidir leis na hoibríochtaí lena mbaineann, atá riachtanach chun na seiceálacha agus na cigireachtaí ar an láthair a dhéanamh mar is cuí. Féadfaidh siad, go háirithe, doiciméid ábhartha a chóipeáil.
 7. I gcás ina gcuireann duine, eintiteas nó tríú páirtí eile i gcoinne seiceáil nó cigireacht ar an láthair, tabharfaidh údaráis na Macadóine Thuaidh cúnamh, ag gníomhú dóibh i gcomhréir le rialacha agus rialacháin náisiúnta, don Choimisiún Eorpach nó do OLAF, ionas gur féidir leo a ndualgas a chomhlíonadh maidir le seiceáil nó cigireacht ar an láthair a dhéanamh. Áireofar leis an gcúnamh sin na bearta réamhchúraim iomchuí a dhéanamh faoin dlí náisiúnta, go háirithe chun fianaise a chosaint.
 8. Cuirfidh an Coimisiún Eorpach nó OLAF údaráis inniúla na Macadóine Thuaidh ar an eolas faoi thoradh na seiceálacha agus na gcigireachtaí sin. Tuairisceoidh an Coimisiún Eorpach nó OLAF, go háirithe, a luaithe is féidir d’údarás inniúil na Macadóine Thuaidh maidir le haon fhíoras nó aon amhras a bhaineann le neamhrialtacht atá tugtha faoi deara acu le linn na seiceála nó na cigireachta ar an láthair.
 9. Gan dochar do chur i bhfeidhm reachtaíocht dlí choiriúil na Macadóine Thuaidh, féadfaidh an Coimisiún Eorpach bearta agus pionóis riaracháin a fhorchur ar dhaoine dlítheanacha nó ar dhaoine nádúrtha de chuid na Macadóine Thuaidh a ghlacann páirt i gcur chun feidhme cláir nó gníomhaíochta i gcomhréir le reachtaíocht an Aontais Eorpaigh.
 10. Chun críocha chur chun feidhme cuí an Airteagail seo, déanfaidh an Coimisiún Eorpach nó OLAF agus údaráis inniúla na Macadóine Thuaidh faisnéis a mhalartú go rialta agus, arna iarraidh sin do cheann de na páirtithe sa Chomhaontú seo, rachaidh siad i gcomhairle le chéile.
 11. Chun comhar agus malartú faisnéise éifeachtach le OLAF a éascú, ainmneoidh an Mhacadóin Thuaidh pointe teagmhála.
 12. An malartú faisnéise a dhéanfar idir an Coimisiún Eorpach nó OLAF agus údaráis inniúla na Macadóine Thuaidh, déanfar é agus aird chuí á tabhairt ar na ceanglais rúndachta. Na sonraí pearsanta a áireofar sa mhalartú faisnéise, cosnófar iad i gcomhréir leis na rialacha is infheidhme.
 13. Oibreoidh údaráis na Macadóine Thuaidh i gcomhar le hOifig an Ionchúisitheora Phoiblí Eorpaigh ionas go mbeidh siad in ann a ndualgas a chomhlíonadh maidir le déantóirí cionta coiriúla, agus a gcomhchoirithe, i gcionta coiriúla a dhéanann difear do leasanna airgeadais an Aontais Eorpaigh, a imscrúdú, a ionchúiseamh agus a thabhairt chun breithiúnais i gcomhréir leis an reachtaíocht is infheidhme.
 Airteagal 3
 Aisghabháil agus forfheidhmiú
 1. Cinntí arna nglacadh ag an gCoimisiún Eorpach lena bhforchuirtear oibleagáid airgid ar dhaoine dlítheanacha nó nádúrtha seachas Stáit i ndáil le haon éileamh a eascraíonn as an gClár Fís Eorpach, beidh siad in-fhorfheidhmithe sa Mhacadóin Thuaidh. Beidh an t-ordú maidir lena fhorfheidhmiú i gceangal leis an gcinneadh, gan aon fhoirmiúlacht eile seachas fíorú ar bharántúlacht an chinnidh ag an údarás náisiúnta arna ainmniú chun na críche sin ag Rialtas na Macadóine Thuaidh. Cuirfidh rialtas na Macadóine Thuaidh a údarás náisiúnta ainmnithe in iúl don Choimisiún agus do Chúirt Bhreithiúnais an Aontais Eorpaigh. I gcomhréir le hAirteagal 4, beidh an Coimisiún Eorpach i dteideal fógra maidir le cinntí in-fhorfheidhmithe den sórt sin a thabhairt go díreach do dhaoine a bhfuil cónaí orthu sa Mhacadóin Thuaidh agus d’eintitis dhlítheanacha atá bunaithe sa Mhacadóin Thuaidh. Déanfar an forfheidhmiú i gcomhréir le dlí agus rialacha nós imeachta na Macadóine Thuaidh.
 2. I gcás breithiúnais agus orduithe ó Chúirt Bhreithiúnais an Aontais Eorpaigh a thugtar i gcur i bhfeidhm clásail eadrána atá i gconradh nó i gcomhaontú i ndáil le cláir, gníomhaíochtaí, gníomhartha nó tionscadail an Aontais, beidh siad in-fhorfheidhmithe sa Mhacadóin Thuaidh ar an gcaoi chéanna le cinntí ón gCoimisiún Eorpach dá dtagraítear i mír (1).
 3. Beidh dlínse ag Cúirt Bhreithiúnais an Aontais Eorpaigh chun athbhreithniú a dhéanamh ar dhlíthiúlacht an chinnidh ón gCoimisiún dá dtagraítear i mír 1 agus forfheidhmiú an chinnidh sin a chur ar fionraí. Beidh dlínse ag Cúirteanna na Macadóine Thuaidh, áfach, ar ghearáin á rá go bhfuil an forfheidhmiú á dhéanamh ar bhealach neamhrialta.
 Airteagal 4
 Cumarsáid agus malartú faisnéise
 Institiúidí agus comhlachtaí an Aontais Eorpaigh atá rannpháirteach i gcur chun feidhme an Chláir Fís Eorpach, nó i rialú an chláir sin, beidh siad i dteideal cumarsáid a dhéanamh go díreach, lena n-áirítear trí chórais malartaithe leictreonaigh, le haon duine nádúrtha a bhfuil cónaí air sa Mhacadóin Thuaidh nó le haon eintiteas dlítheanach atá bunaithe inti agus a fhaigheann cistí ón Aontas, chomh maith le haon tríú páirtí atá rannpháirteach i gcur chun feidhme chistí an Aontais agus a bhfuil cónaí air sa Mhacadóin Thuaidh nó atá bunaithe inti. Féadfaidh na daoine, na heintitis agus na páirtithe sin an fhaisnéis agus an doiciméadacht ábhartha uile a chur go díreach faoi bhráid institiúidí agus chomhlachtaí an Aontais Eorpaigh, ar faisnéis agus doiciméadacht iad a cheanglaítear orthu a chur isteach ar bhonn reachtaíocht an Aontais Eorpaigh is infheidhme maidir le clár an Aontais agus ar bhonn na gconarthaí nó na gcomhaontuithe arna dtabhairt i gcrích chun an clár sin a chur chun feidhme.


type: other

text:
2711. Odločba o ugotovitvi skladnosti 22. člena in prvega odstavka 24. člena pravilnika o pogojih za opravljanje dejavnosti agencije za zaposlovanje z ustavo in zakonom ter o razveljavitvi drugega odstavka 2. člena pravilnika o pogojih za opravljanje dejavnosti agencije za zaposlovanje z odložnim rokom, stran 6386.
 Ustavno sodišče je v postopku za oceno ustavnosti in zakonitosti, začetem na pobudo Študentske organizacije Univerze v Ljubljani, ki jo zastopa direktor Simon Zore, na seji dne 22. maja 2003
 Drugi odstavek 2. člena pravilnika o pogojih za opravljanje dejavnosti agencij za zaposlovanje (Uradni list RS, št. 48/99, 79/00 in 30/03) se razveljavi.
 2. Člen 22 in prvi odstavek 24. člena pravilnika o pogojih za opravljanje dejavnosti agencij za zaposlovanje nista v neskladju z ustavo in zakonom.
 3. Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 33. člena pravilnika o pogojih za opravljanje dejavnosti agencij za zaposlovanje se zavrže.
 4. Razveljavitev iz 1. točke izreka začne učinkovati po enem letu od objave te odločbe v Uradnem listu Republike Slovenije.
 Navedbe pobudnice
 1. Pobudnica Študentska organizacija Univerze v Ljubljani (v nadaljevanju: ŠOUL) vlaga pobudo za oceno ustavnosti in zakonitosti drugega odstavka 2. člena ter 22. in 33. člena pravilnika o pogojih za opravljanje dejavnosti agencij za zaposlovanje (v nadaljevanju: pravilnik). Navaja, da je ŠOUL v skladu z 48. členom in po določbi 128. člena študentske ustave Študentske organizacije Slovenije (Uradni list RS, št. 65/97 – v nadaljevanju: študentska ustava97) vpisana v Register organizacijskih oblik Študentske organizacije Slovenije ter da je po določbi 3. člena zakona o skupnosti študentov (Uradni list RS, št. 38/94 – v nadaljevanju: ZSkuS) in v skladu s 77. členom študentske ustave97 pravna oseba. Navaja, da dejavnosti posredovanja začasnih in občasnih del študentom opravlja v okviru notranje organizacijske enote – Študentski servis ŠOUL – na podlagi določbe drugega odstavka 8. člena ZSkuS. Tako ŠOUL kot njena organizacijska enota – študentski servis ŠOUL sta pri Statističnem uradu Republike Slovenije vpisani v Poslovni register Slovenije. Svoj pravni interes utemeljuje z dejstvom, da izpodbijani pravilnik bistveno posega v njeno organiziranost in delovanje, saj ne bo smela več opravljati dejavnosti posredovanja dela za študente neposredno sama – v okviru notranje organizacijske enote – temveč bo morala za opravljanje te dejavnosti do 30. 9. 1999 ustanoviti samostojno pravno osebo oziroma izvesti statusno preoblikovanje, kar bistveno spreminja strukturo in organiziranost strokovnih služb celotne ŠOUL in ima pomembne finančne in druge posledice. Navaja, da je pravilnik z določbo drugega odstavka 2. člena, po kateri lahko opravlja posredovanje občasnih in začasnih del za dijake in študente le pravna oseba, ki je vpisana v sodni register in ni hkrati prejemnik sredstev za izvajanje programov v skladu z nameni iz tretjega odstavka 6. člena zakona o zaposlovanju in zavarovanju za primer brezposelnosti (Uradni list RS, št. 5/91 in nasl. – v nadaljevanju: ZZZPB), prekoračil pooblastilo iz petega odstavka 6. člena ZZZPB. Izpodbijana določba je po mnenju pobudnice nezakonita in neustavna tudi zato, ker krati pravico do pridobitve pooblastila za opravljanje dejavnosti posredovanja dela tistim pravnim osebam, ki so po določbah ZSkuS prejemniki koncesijske dajatve za posredovanje dela dijakom in študentom, čeprav z ZSkuS določen namen porabe koncesijske dajatve ni v nikakršni zvezi z opravljanjem dejavnosti, ki jo ureja pravilnik. Takšno neenakopravno obravnavanje pravnih subjektov bi po mnenju pobudnice lahko določil le zakon. Izpodbijana določba drugega odstavka 2. člena pravilnika naj bi posegala tudi v 2. točko prvega odstavka 5. člena ter v drugi odstavek 8. člena ZSkuS. Glede določbe 33. člena pravilnika, po kateri je treba opraviti statusno preoblikovanje v samostojno pravno osebo do 30. 9. 1999, pobudnica zatrjuje, da nedopustno posega v razmerje med državo in samoupravno skupnostjo študentov Slovenije.
 2. Pobudnica izpodbija tudi določbo 22. člena pravilnika, ki določa, da se organizaciji oziroma delodajalcu, ki posreduje delo dijakom in študentom, priznajo stroški v odstotkih od koncesijske dajatve. Ta določba naj bi bila v nasprotju z drugim odstavkom 9. člena ZSkuS in s tretjim odstavkom 6. člena ZZZPB, ker oba določata, da so sredstva, ustvarjena iz koncesijskih dajatev, namenska sredstva za delovanje študentskih organizacij in izvajanje programov interesnih in obštudijskih dejavnosti študentov. Meni, da za takšno ureditev (da se iz koncesijske dajatve krije stroške za opravljanje dejavnosti posredovanja dela) ni zakonske podlage. Po njenem mnenju peti odstavek 6. člena ZZZPB daje ministrstvu pooblastilo le za določitev višine stroškov, ki se priznavajo organizaciji oziroma delodajalcu za posredovanje dela dijakom in študentom, ne pa tudi za določitev vira sredstev za kritje priznanih stroškov. Po mnenju pobudnice bi se morala koncesijska dajatev v celotni višini 10% kot je določeno v ZSkuS, namenjati za delovanje študentskih organizacij. Sredstva (stroški) za izvajanje strokovnih nalog posredovanja dela pa bi se po drugem odstavku 60. člena ZZZPB morala zagotavljati s proračunom Republike Slovenije.
 3. Dalje pobudnica navaja, da obvezno statusno preoblikovanje oziroma oblikovanje novega pravnega subjekta iz dela pravne osebe ŠOUL v samostojno pravno osebo predstavlja zanjo nepopravljive škodljive posledice. Pravilnik namreč zahteva od pobudnice celovito reorganizacijo obstoječe strokovne službe, ki jo sestavlja okoli 50 zaposlenih delavcev, hkrati pa gre za zahteven postopek z velikimi finančnimi sredstvi. Zato predlaga, naj ustavno sodišče do dokončne odločitve zadrži izvrševanje drugega odstavka 2. člena ter 22. in 33. člena pravilnika.
 Pojasnila Vlade
 4. Pobuda je bila poslana v odgovor nasprotnemu udeležencu – Ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve (v nadaljevanju: ministrstvo), ki nanjo ni odgovoril. Mnenje o pobudi je poslala vlada. Ta pritrjuje ugotovitvi pobudnice, da izpodbijana določba drugega odstavka 2. člena pravilnika izloča iz opravljanja koncesijske dejavnosti vse tiste pravne osebe, ki po pozitivnih predpisih niso zavezane oziroma se ne morejo vpisati v sodni register. Pojasnjuje, da izpodbijana določba temelji na določbi 2. člena ZZZPB, po kateri so možni subjekti za opravljanje koncesijske dejavnosti le vsi v njej našteti subjekti, med njimi pa ni študentskih organizacij. Meni, da se kot organizacije oziroma delodajalci po 2. členu ZZZPB štejejo le tisti subjekti, ki morajo biti v skladu s 3. členom zakona o sodnem registru (Uradni list RS, št. 13/94 – v nadaljevanju: ZSReg) vpisani v ta register oziroma v drug ustrezni register (npr. samostojnih podjetnikov). Poudarja, da izpodbijana ureditev temelji tudi na določbi 6.a člena ZZZPB, po kateri se koncesijska dejavnost ne more vpisati v sodni register, če organizacija oziroma delodajalec ni sklenil koncesijske pogodbe. Ker ŠOUL kot pravni subjekt, ustanovljen v skladu z ZSkuS, koncesijske dejavnosti ne more vpisati v sodni register, kot to izrecno zahteva 6.a člen, ne more opravljati koncesijske dejavnosti posredovanja dela. Vlada zavrača navedbo pobudnice, da ima njena notranja organizacijska enota pravno podlago za opravljanje koncesijske dejavnosti v drugem odstavku 8. člena ZSkuS, ki določa, da lahko notranje organizacijske enote opravljajo dejavnosti, določene s temeljnim aktom, če se opravljajo za potrebe študentov in njihov cilj ni pridobivanje dobička. Poudarja, da študentska ustava97 v 14. členu ne navaja izrecno opravljanja koncesijske dejavnosti, temveč v 9. točki tega člena opravljanje gospodarske in drugih dejavnosti veže na predpise, ki urejajo opravljanje te dejavnosti – v primeru posredovanja dela torej na pogoje in omejitve, ki jih določa ZZZPB. Poleg tega vlada še navaja, da izpodbijana določba drugega odstavka 2. člena pravilnika pomeni konkretizacijo izvajanja tretjega odstavka 6. člena ZZZPB, ki je posredno razmejil subjekte, ki ustvarjajo koncesijsko dajatev, in subjekte, ki so prejemniki dela koncesijskih dajatev. Za tako prepoved po navedbah vlade obstajajo tudi vsebinski razlogi, in sicer transparentnost izjemno visokih sredstev (letno več kot 2,6 milijarde tolarjev), ki se lahko popolnoma zamegli, če sta subjekt, ki mora del sredstev odvajati npr. za programe študentske kulture, izpopolnjevanja študentov v tujini itd., in subjekt, ki sredstva prejema, ista pravna oseba. Po navedbah vlade je v takem primeru nadzor, ki ga v skladu s 45.b členom ZZZPB nad delom pooblaščenih organizacij in delodajalcev izvaja ministrstvo, popolnoma onemogočen. Vlada meni, da izpodbijana 2. in 33. člen pravilnika neposredno ne posegata v notranjo organizacijo pobudnice, ki še vedno lahko opravlja oziroma izvaja vse programe, naloge in dejavnosti, določene z ZSkuS in študentsko ustavo.
 5. Prav tako se vlada ne strinja s trditvijo pobudnice, da je izpodbijani 22. člen pravilnika v neskladju z drugim odstavkom 9. člena ZSkuS in s tretjim odstavkom 6. člena ZZZPB. Čeprav navedena določba ZSkuS določa desetodstotno višino koncesijske dajatve, po mnenju vlade to ne pomeni, da je to celotna višina, ki se mora odvajati študentski organizaciji. Vlada pojasnjuje, da je peti odstavek 6. člena ZZZPB, s katerim je bilo dano pooblastilo ministrstvu za določitev stroškov, ki se priznavajo organizaciji oziroma delodajalcu za izvajanje posredovanja dela dijakom in študentom, posredno določil tudi višino sredstev za odvajanje študentskim organizacijam. Meni, da je sklicevanje pobudnice na 60. člen ZZZPB neutemeljeno. Po določbi 60. člena ZZZPB se namreč iz proračuna zagotavljajo poleg sredstev za zavarovanje za primer brezposelnosti tudi sredstva za druge namene, vendar le za tiste, ki jih določa ZZZPB. Med njimi ni sredstev za kritje stroškov za opravljanje koncesijske dejavnosti posredovanja del dijakom in študentom.
 6. V zvezi s predlogom za začasno zadržanje vlada navaja, da bi zadržanje povzročilo nepopravljive posledice tistim koncesionarjem in študentskim organizacijam, ki so se že preoblikovale oziroma so vložile predlog za vpis novega pravnega subjekta v sodni register. Navaja, da so ta preoblikovanja potekala brez zapletov, saj so lokalne študentske organizacije, Študentska organizacija Univerze v Mariboru in tudi ŠOUL sam proces preoblikovanja podprle že v fazi priprave pravilnika prav zato, da se ločijo sredstva, ki jih ustvarjajo koncesionarji, in sredstva, ki jih prejemajo študentske organizacije za namene, določene v zakonu.
 7. Po določbi 24. člena zakona o ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 – v nadaljevanju: ZUstS) mora tisti, ki vloži pobudo za začetek postopka, izkazati svoj pravni interes. Ta je podan, če predpis, katerega oceno predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma pravni položaj. Po ustaljeni ustavnosodni presoji mora biti pravni interes neposreden in konkreten, morebitna ugoditev pobudnikovemu predlogu mora privesti do izboljšanja njegovega pravnega položaja (tako npr. v odločbi št. U-I-18/98 z dne 19. 4. 2001, Uradni list RS, št. 37/01 in OdlUS X, 76).
 8. Ustavno sodišče pobudnici ni priznalo pravnega interesa za oceno ustavnosti in zakonitosti 33. člena pravilnika, ki je kot prehodna določba s potekom v njej določenega roka prenehala veljati. Ker je pobudnica v skladu z izpodbijano določbo svojo notranjo organizacijsko enoto že statusno preoblikovala – ustanovila je firmo Študentski servis Študentske organizacije Univerze v Ljubljani, Zavod za posredovanje začasnih in občasnih del dijakom in študentom (v nadaljevanju: zavod študentski servis), ki jo je Okrožno sodišče v Ljubljani s sklepom št. Srg 99/10391 z dne 20. 12. 1999 vpisalo v sodni register – morebitna ugotovitev protiustavnosti izpodbijane določbe ne bi v ničemer spremenila pobudničinega pravnega položaja. Ker pobudnica glede 33. člena pravilnika ne izkazuje pravovarstvene potrebe, ki jo 47. člen ZUstS določa kot pogoj za začetek presoje določbe, ki je prenehala veljati, je ustavno sodišče pobudo v tem delu zavrglo (3. točka izreka).
 9. V preostalem delu pobudnica izkazuje pravni interes. Zaradi izpodbijanih določb pravilnika pobudnica ne more več opravljati dejavnosti posredovanja začasnih in občasnih del za dijake in študente v okviru notranje organizacijske enote, temveč je morala le-to statusno preoblikovati in ustanoviti firmo Študentski servis Študentske organizacije Univerze v Ljubljani, Zavod za posredovanje začasnih in občasnih del dijakom in študentom (v nadaljevanju: zavod študentski servis). Ugoditev njenemu predlogu bi pobudnici omogočila, da ponovno opravlja dejavnost posredovanja začasnih in občasnih del za dijake in študente v okviru notranje organizacijske enote. Poleg tega je pobudnica kot študentska organizacija na podlagi drugega odstavka 9. člena ZSkuS in tretjega odstavka 6. člena ZZZPB tudi prejemnica sredstev, ustvarjenih iz koncesijskih dajatev. Ker iz navedenega izhaja, da pobudnica v preostalem delu izkazuje pravni interes za oceno ustavnosti in zakonitosti pravilnika, je ustavno sodišče pobudo v tem delu sprejelo in glede na izpolnjene pogoje iz četrtega odstavka 26. člena ZUstS takoj nadaljevalo z odločanjem o stvari sami.
 10. Ustavnopravno relevantno vprašanje, ki ga je ustavno sodišče obravnavalo, se nanaša na vprašanje obstoja zakonske podlage za ureditev v izpodbijanem pravilniku in posledično na vprašanje njegove skladnosti z drugim odstavkom 120. člena ustave.
 11. Po drugem odstavku 120. člena ustave morajo upravni organi opravljati svoje delo v okviru in na podlagi ustave in zakona. Načelo vezanosti delovanja državnih organov na ustavo in zakon ter v tem okviru legalitetno načelo pri izdaji podzakonskih predpisov sta kot temeljni ustavni načeli v tesni povezanosti z načeli demokratične in pravne države (1. in 2. člen ustave). Kar zadeva normativno dejavnost državne uprave, pomenita, da je ta pri izdajanju podzakonskih predpisov vsebinsko vezana na ustavo in zakon. Zakon mora biti vsebinska podlaga za izdajanje podzakonskih aktov. O izvrševanju zakona lahko govorimo samo tedaj, če izvršilni predpis ostaja v mejah razmerij, ki jih ureja zakon. Če torej samo opisuje in razlaga zakon, potem je nedvomno vsebinsko odvisen akt. Upravni predpis pa sme zakonsko normo tudi dopolnjevati, vendar samo tako daleč, da z dopolnjevanjem ne bo originarno urejal družbenih razmerij ali originarno določal nalog države. Tako mora torej zajeti samo tisto, kar nujno izhaja iz zakonske norme, pa v njej ni izrecno povedano. Upravni predpis sme izbrati tudi način za dosego neke naloge, ne sme pa je originarno določiti. Upravni organi torej nimajo pravice izdajati predpisov brez vsebinske podlage v zakonu – vendar izrecno pooblastilo v zakonu ni potrebno. Tako imenovana izvršilna klavzula (zakonska določba, da je treba izdati take in take izvršilne predpise v določenem roku) pomeni le, da zakonodajalec izdaje izvršilnih predpisov ni prepustil (v celoti) presoji izvršilne oblasti, temveč ji je z zakonom naložil, da določena vprašanja mora urediti, in ji za to določil tudi rok (tako ustavno sodišče že v odločbi št. U-I-305/96 z dne 22. 4. 1999, Uradni list RS, št. 36/99 in OdlUS VIII, 82 in v odločbi št. U-I-264/99 z dne 28. 9. 2000, Uradni list RS, št. 97/00 in OdlUS IX, 226).
 Presoja drugega odstavka 2. člena pravilnika
 12. Temeljni predpis, ki ureja zaposlovanje in v njegovem okviru tudi posredovanje dela za študente in dijake, je ZZZPB. Iz 1. člena izhaja, da je dejavnost posredovanja dela javna služba. Strokovne naloge, ki se nanašajo na zaposlovanje,(1) v prvi vrsti opravlja Zavod Republike Slovenije za zaposlovanje (v nadaljevanju: zavod). Na podlagi drugega odstavka 6. člena ZZZPB pa lahko ministrstvo, pristojno za delo, s pogodbo o koncesiji pooblasti organizacijo oziroma delodajalca, ki izpolnjuje kadrovske, organizacijske in druge pogoje, da izvaja strokovne naloge posredovanja dela, posredovanja zaposlitve, posredovanja in zagotavljanja delovne sile, izdelavo zaposlitvenega načrta in izvajanje ukrepov aktivne politike zaposlovanja. V zvezi s posredovanjem dela študentom in dijakom ZZZPB v tretjem odstavku 6. člena določa, da se sredstva, ustvarjena iz koncesijskih dajatev za posredovanje dela dijakom in študentom, namenijo za delovanje študentske organizacije univerze, samostojnega visokošolskega zavoda, lokalne skupnosti oziroma interesnih oblik povezovanja dijakov in študentov ter da so sredstva namenjena za izvajanje programov interesnih in obštudijskih dejavnosti na področjih kulture, športa, tehnične kulture, mednarodnega sodelovanja, izpopolnjevanja študentov v tujini, raziskovalne dejavnosti in socialnoekonomskega položaja dijakov in študentov. V petem odstavku 6. člena ZZZPB pa zakonodajalec izrecno pooblašča pristojno ministrstvo, da določi pogoje, ki jih mora izpolnjevati pooblaščena organizacija oziroma delodajalec za izvajanje posredovanja dela ali zaposlitve. Glede na navedeno v prejšnji točki to pomeni, da mora minister v pravilniku podrobneje urediti in razčleniti “kadrovski in organizacijski” pogoj ter da lahko določi še “druge pogoje”, ki pa morajo biti v skladu z namenom in kriteriji zakona. Pri tem minister ne sme biti “ustvarjalen” tako, da bi z načinom podrobnejšega določanja pogojev za pridobitev koncesije za posredovanje dela dijakom in študentom vsebinsko posegal tudi v samo določanje (predpisovanje) pogojev, bodisi tako, da bi s predpisovanjem novih, dodatnih pogojev zoževal zakonsko določene meje in s tem oteževal pridobivanje pravic, bodisi tako, da bi z razčlenitvijo predpisanih pogojev razširil zakonsko določene meje in s tem olajšal pridobivanje pravic.
 13. V izpodbijanem drugem odstavku 2. člena pravilnika je minister določil, da “dejavnost posredovanja začasnih in občasnih del za dijake in študente opravlja pravna oseba, ki je vpisana v sodni register in ki ne sme biti hkrati prejemnik sredstev za izvajanje programov v skladu z nameni iz tretjega odstavka 6. člena zakona”. S tem je pravilnik de facto ukinil pravico študentskih organizacij, ki imajo pravno subjektiviteto na podlagi ZSkuS, in se ne vpisujejo v sodni register, pač pa v Poslovni register Slovenije, da na podlagi koncesije v okviru notranje organizacijske enote posredujejo delo dijakom in študentom. Očitek pobudnice, da je s tem presegel pooblastilo iz petega odstavka 6. člena, je utemeljen. Ustavno sodišče namreč v ZZZPB ni našlo podlage za izpodbijani pogoj.
 14. Izpodbijani pravilnik je bil izdan po noveli ZZZPB leta 1998, to je po uveljavitvi zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zaposlovanju in zavarovanju za primer brezposelnosti (Uradni list RS, št. 69/98 – v nadaljevanju: ZZZPB-D), s katero je bil 6. člen ZZZPB spremenjen. Pred novelo je zakon v 6. členu določal, da lahko ministrstvo s pogodbo o koncesiji pooblasti organizacijo oziroma delodajalca, ki izpolnjuje kadrovske, organizacijske in druge pogoje, da izvaja strokovne naloge posredovanja dela. Pravilnik o pogojih, ki jih mora izpolnjevati pooblaščena organizacija oziroma delodajalec za izvajanje posredovanja zaposlitve oziroma posredovanja dela (Uradni list RS, št. 14/91-I), izdan na podlagi takrat veljavnega zakona, pa je določal, za katere osebe študentska ali mladinska organizacija lahko opravlja dejavnost posredovanja dela, da lahko te osebe opravljajo delo na podlagi napotnice in da mora organizacija, ki posreduje delo, poskrbeti za zavarovanje za primer poškodbe pri delu ali poklicne bolezni (5. člen). Taka ureditev je omogočala študentskim organizacijam, da v okviru notranjih organizacijskih enot na podlagi koncesije posredujejo delo dijakom in študentom. Bistvena sprememba, ki jo je uveljavila novela zakona (ZZZPB-D), je bila ta, da je pristojnosti na področju posredovanja zaposlitve ter izdelave zaposlitvenega načrta in izvajanja ukrepov aktivne politike zaposlovanja, ki so bile prej v izključni pristojnosti zavoda, v celoti razširila na organizacije oziroma delodajalce, ki imajo koncesijo.(2) V zvezi s posredovanjem dela dijakom in študentom je novela zakona v tretjem odstavku 6. člena le določila, komu se namenjajo sredstva, ustvarjena iz koncesijskih dajatev za posredovanje dela dijakom in študentom, in za kakšen namen se lahko navedena sredstva porabijo. Novo pa je tudi pooblastilo pristojnemu ministrstvu v petem odstavku 6. člena, da določi višino stroškov, ki se priznajo organizaciji oziroma delodajalcu za posredovanje dela dijakom in študentom. Vendar navedene spremembe po oceni ustavnega sodišča ne dajejo podlage za omejitev opravljanja dejavnosti posredovanja začasnih in občasnih del za dijake in študente le na pravne osebe, ki so vpisane v sodni register, in niso hkrati prejemnik sredstev za izvajanje programov v skladu z nameni iz tretjega odstavka 6. člena ZZZPB.
 15. Kot že povedano, ZZZPB v drugem odstavku 6. člena določa, da lahko pristojno ministrstvo s pogodbo o koncesiji pooblasti za izvajanje strokovne naloge posredovanja dela dijakov in študentov organizacijo oziroma delodajalca, ki izpolnjuje kadrovske, organizacijske in druge pogoje. Kaj so organizacije oziroma delodajalci po ZZZPB, je razvidno iz določbe 2. člena zakona. Po tej določbi se za organizacijo štejejo podjetja, zavodi, državni organi, banke in druge finančne organizacije, zavarovalne organizacije, zadruge ter druge pravne osebe. Določba 2. člena ZZZPB opredeljuje pojem organizacije širše od kroga pravnih subjektov, ki se morajo po zakonu vpisati v sodni register,(3) zato na njeni podlagi ni mogoče omejevati podelitve koncesije zgolj na pravne osebe, ki so vpisane v sodni register. Niti jezikovna niti logična razlaga drugega odstavka 6. člena v povezavi z 2. členom ZZZPB ne dajeta podlage razlagi Vlade, po kateri “so možni subjekti za opravljanje koncesijske dejavnosti le vsi v 2. členu ZZZPB našteti subjekti, med katerimi pa ni študentskih organizacij”. Določba 2. člena ZZZPB namreč določa subjekte, ki zagotavljajo uresničevanje uvedenega sistema zavarovanja in zaposlovanja za primer brezposelnosti. Tega kroga subjektov ni mogoče enačiti s subjekti, ki lahko na podlagi koncesije opravljajo dejavnost posredovanja dela in zaposlitve.
 16. Vsebinske podlage izpodbijani določbi drugega odstavka 2. člena pravilnika tudi ni mogoče najti v tretjem odstavku 6. člena, ki določa, da se sredstva, ustvarjena iz koncesijskih dajatev za posredovanje dela dijakom in študentom, namenijo za delovanje študentske organizacije univerze, samostojnega visokošolskega zavoda, lokalne skupnosti oziroma interesnih oblik povezovanja dijakov in študentov, ter da so sredstva namenjena za izvajanje programov interesnih in obštudijskih dejavnosti na področjih kulture, športa, tehnične kulture, mednarodnega sodelovanja, izpopolnjevanja študentov v tujini, raziskovalne dejavnosti in socialnoekonomskega položaja dijakov in študentov. Vlada zatrjuje, da je zakonodajalec “z jasno določitvijo namenov, za katere se porabljajo sredstva, posredno razmejil subjekte, ki ustvarjajo koncesijsko dajatev, in subjekte, ki so prejemniki koncesijskih dajatev”. Določba drugega odstavka 6. člena je jasna in nedvoumna – določa, komu so namenjena sredstva iz koncesijskih dajatev za posredovanje dela dijakom in študentom ter za katere namene se lahko porabijo oziroma se morajo porabiti. Ni je mogoče razlagati v tem smislu, da študentske organizacije, ki so jim navedena sredstva namenjena, ne smejo opravljati dejavnosti posredovanja dela občasnih in začasnih del dijakom in študentom. Tudi iz zakonodajnega gradiva(4) izhaja, da je zakonodajalec z navedeno določbo želel zgolj določiti namen, za katerega se lahko porabljajo sredstva, ustvarjena iz koncesijskih dajatev, ker do takrat ta (razen deloma v ZSkuS) ni bil jasno opredeljen. V zvezi s prepovedjo, da subjekti, ki ustvarjajo koncesijsko dajatev, ne morejo biti hkrati prejemniki dela koncesijskih dajatev, se vlada sklicuje tudi na vsebinske razloge. Navaja, da se transparentnost izjemno visokih sredstev, kadar isti subjekt posreduje delo in je hkrati prejemnik koncesijskih dajatev, popolnoma zamegli. S tem naj bi bil nadzor, ki ga v skladu s 45. členom ZZZPB nad delom pooblaščenih organizacij oziroma delodajalcev izvaja pristojno ministrstvo, popolnoma onemogočen. Navedeni razlogi na presojo kršitve načela legalitete ne vplivajo. Pravilnik ne sme vsebovati določb, za katere v zakonu ni podlage in ne sme samostojno omejevati pravic, tudi če za tako ureditev obstajajo utemeljeni razlogi.
 17. Prav tako ni utemeljeno sklicevanje vlade na 6.a člen ZZZPB. Po jezikovni razlagi je določbo mogoče razumeti le tako, da tiste pooblaščene organizacije, ki se na podlagi ZSReg ali na podlagi kakšnega drugega zakona vpisujejo v sodni register, ne morejo vpisati dejavnosti posredovanja dela, dokler nimajo sklenjene koncesijske pogodbe. Tudi iz zakonodajnega gradiva izhaja, da je bil namen določbe 6.a člena zagotoviti le, da organizacija oziroma delodajalec ne more vpisati koncesijske dejavnosti, če pred tem ni sklenil koncesijske pogodbe. Določba je bila sprejeta kot amandma vlade, ki je v obrazložitvi pojasnila, da so bile v praksi glede tega težave, ker registrsko sodišče ni bilo z nobenim predpisom vezano na izpolnjevanje pogoja koncesijske pogodbe.(5)
 18. Ker iz določb ZZZPB ne izhaja, da lahko dejavnost posredovanja dela dijakom in študentom na podlagi koncesije opravljajo le pravne osebe, ki se vpisujejo v sodni register in ki niso hkrati prejemnik sredstev za izvajanje programov interesnih in obštudijskih dejavnosti na posameznih področjih, je očitno, da je pravilnik pri dopolnjevanju zakona z določitvijo teh pogojev presegel zakonski okvir. Določba drugega odstavka 2. člena pravilnika je torej v neskladju z drugim odstavkom 120. člena ustave. Ustavno sodišče jo je zato razveljavilo.
 19. Po določbi prvega odstavka 45. člena ZUstS ustavno sodišče protiustavne ali nezakonite podzakonske predpise odpravi ali razveljavi. Ustavno sodišče se je v tem primeru odločilo za razveljavitev z odložnim rokom. Pri tem je upoštevalo, da pobudnica sama ni predlagala odprave, ampak je predlagala le ugotovitev neustavnosti oziroma nezakonitosti. Upoštevalo je tudi okoliščino, da je v 33. členu določen rok za statusno preoblikovanje študentskih servisov v okviru študentskih organizacij, ki niso izpolnjevali pogojev iz drugega odstavka 2. člena pravilnika, potekel že 30. 9. 1999, kar pomeni, da pobudnica in druge zainteresirane študentske organizacije oziroma njihovi študentski servisi v spremenjeni statusni obliki delujejo že več kot tri leta. Ker pogoji, določeni v drugem odstavku 2. člena pravilnika, sami po sebi ne bi bili ustavnopravno sporni, če bi zanje obstajala ustrezna zakonska podlaga, in ker so razlogi, ki jih vlada navaja za takšno ureditev, razumni, se je ustavno sodišče odločilo za razveljavitev izpodbijanih določb z odložnim rokom (tretji odstavek 45. člena ZUstS).
 Presoja 22. člena in prvega odstavka 24. člena pravilnika
 20. Pobudnica izpodbija določbo 22. člena pravilnika, vendar se njene navedbe nanašajo tudi na določbo prvega odstavka 24. člena pravilnika. Zatrjuje namreč, da je izpodbijana določba v neskladju z drugim odstavkom 9. člena ZSkuS in s tretjim odstavkom 6. člena ZZZPB, ki določata, da so sredstva, ustvarjena iz koncesijskih dajatev, namenska sredstva za delovanje študentskih organizacij in za izvajanje programov interesnih in obštudijskih dejavnosti študentov. Meni, da v zakonu ni podlage za ureditev, po kateri se iz koncesijske dajatve krijejo stroški za opravljanje dejavnosti posredovanja dela dijakom in študentom, ter da bi morala organizacija oziroma delodajalec odvajati koncesijsko dajatev v celotni višini 10%. V 22. členu pravilnika je določeno le, kateri stroški in v kakšni višini se priznajo organizaciji oziroma delodajalcu, ki posreduje delo dijakom in študentom, pri čemer je odstotek priznanih stroškov določen glede na višino koncesijske dajatve. Da je organizacija oziroma delodajalec pooblaščenim študentskim organizacijam in interesnim oblikam povezovanja dijakov in študentov dolžna odvajati razliko sredstev med čistim prihodkom (10% koncesijska dajatev) in priznanimi stroški iz 22. člena, in ne celotni čisti prihodek, je določeno v prvem odstavku 24. členu pravilnika. Ustavno sodišče je zato v okviru pobudničinih navedb presojalo, ali obstaja zakonska podlaga za oba.
 21. Drugi odstavek 9. člena ZSkuS iz leta 1994 določa, da Študentska organizacija univerze oziroma samostojnega visokošolskega zavoda oziroma lokalne skupnosti pridobiva sredstva za delovanje iz koncesijskih dajatev v višini 10% od prejemkov, izplačanih za občasna in začasna dela študentov, ki jo zaračunavajo organizacije za posredovanja začasnih in občasnih del študentov v skladu s predpisi na področju zaposlovanja. Iz določbe res izhaja, da navedenim študentskim organizacijam pripada koncesijska dajatev v celotni višini. Vendar je treba pri presoji skladnosti izpodbijanega pravilnika upoštevati, da je bil ta izdan na podlagi petega odstavka 6. člena ZZZPB, uveljavljenega z ZZZPB-D iz leta 1998. Eno od načel pravne države (2. člen ustave) temelji na predpostavki, da je pravni sistem notranje povezana celota in iz te predpostavke izhaja interpretacijski argument, na podlagi katerega novejši predpis razveljavi starejšega (lex posterior derogat legi priori). Določba tretjega odstavka 6. člena v povezavi s petim odstavkom 6. člena ZZZPB, ki daje podlago za drugačno ureditev odvajanja sredstev, ustvarjenih iz koncesijskih dajatev, je lex posterior glede na ureditev v ZSkuS. Izpodbijano določbo pravilnika je zato treba ocenjevati z vidika skladnosti z navedenimi določbami ZZZPB.
 22. Kot že povedano, je zakonodajalec z ZZZPB-D v tretjem odstavku 6. člena posebej določil, komu morajo pooblaščene organizacije oziroma delodajalci odvajati sredstva, ustvarjena iz koncesijskih dajatev, in za kakšne namene se lahko ta porabijo, hkrati pa je pristojno ministrstvo pooblastil, da določi višino stroškov, ki se priznajo organizaciji oziroma delodajalcu za posredovanje dela dijakom in študentom. Določbe ni mogoče razlagati drugače, kot jo je razlagalo pristojno ministrstvo v izpodbijanem pravilniku – tako, da se 10% koncesijska dajatev po odbitju priznanih stroškov odvede pooblaščenim študentskim organizacijam in interesnim oblikam povezovanja dijakov in študentov. Dejstvo, da je zakonodajalec pristojno ministrstvo izrecno pooblastil le za določitev višine priznanih stroškov, ne pomeni, da ministrstvo v pravilniku ne sme določiti, da se priznani stroški krijejo iz sredstev, ustvarjenih s posredovanjem dela dijakom in študentom. Ustavno sodišče je že večkrat poudarilo, da upravni organi nimajo pravice izdajati predpisov brez vsebinske podlage v zakonu – vendar pa izrecno pooblastilo v zakonu ni potrebno. Celo nasprotno, pristojni minister je dolžan na svojem področju zagotavljati nemoteno izvajanje zakonov. Določba 6. člena nedvomno terja od ministra podrobnejšo razčlenitev v podzakonskem predpisu, saj je le na ta način mogoče zagotoviti njeno izvajanje. Trditev pobudnice, da bi se sredstva za izvajanje posredovanja dela dijakom in študentom na podlagi koncesije morala zagotavljati iz proračuna Republike Slovenije, nima podlage v določbah ZZZPB. Poleg tega iz določbe 60. člena ZZZPB, na katero se sklicuje pobudnica, izhaja, da se iz proračuna zagotavljajo le sredstva za kritje primanjkljaja sredstev za zavarovanje za primer brezposelnosti, sredstva za delo zavoda in sredstva za druge namene, ki jih določa ZZZPB. Slednji pa ne predvideva zagotavljanja sredstev za delovanje organizacij oziroma delodajalcev, ki posredujejo delo dijakom in študentom.
 23. Iz navedenega izhaja, da 22. člen in prvi odstavek 24. člena pravilnika nista v neskladju z zakonom in ustavo.
 24. Ustavno sodišče je sprejelo to odločbo na podlagi 21. in 25. člena ter tretjega odstavka 45. člena ZUstS v sestavi: predsednica dr. Dragica Wedam Lukić ter sodnici in sodniki dr. Janez Čebulj, dr. Zvonko Fišer, Lojze Janko, mag. Marija Krisper Kramberger, Milojka Modrijan, dr. Ciril Ribičič in Jože Tratnik. Odločbo je sprejelo soglasno.
 Ustavnega sodišča Republike Slovenije
 1 Zaposlovanje po ZZZPB obsega posredovanje zaposlitev, posredovanje dela, ukrepe za pospeševanje zaposlovanja in odpiranje novih ter ohranjanje produktivnih delovnih mest ter vse tiste dejavnosti, ki zagotavljajo pogoje za produktivno in svobodno izbrano zaposlitev, poklicni in strokovni razvoj ter uporabo delovnih sposobnosti posameznikov.
 2 Iz zakonodajnega gradiva izhaja, da je bil eden izmed ciljev novele “širitev možnosti opravljanja nalog na področju zaposlovanja na gospodarske in druge subjekte ter s tem odpiranje konkurence na področjih zaposlovanja.” (Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zaposlovanju in zavarovanju za primer brezposelnosti (ZZZPB-D) – prva obravnava, Poročevalec DZ, št. 49/97, str. 53)
 3 Zakon o sodnem registru (Uradni list RS, št. 13/94 – ZSReg) v 3. členu določa naslednje subjekte vpisa v sodni register:
 1. d.n.o.
 3. d.o.o.
 4. d.d.
 5. k.d.d.
 6. g.i.z.
 7. s.p., kadar zakon tako določa
 8. podružnica tujega podjetja
 9. zadruga
 10. zavod
 11. skupnost zavodov
 12. druge pravne ali fizične osebe, za katere zakon določa, da se vpišejo v sodni register.
 4 Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zaposlovanju in zavarovanju za primer brezposelnosti – ZZZPB-D (Poročevalec DZ, št. 28/98 – EPA 272 – II – druga obravnava)