text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,25.9.2019
 COM(2019) 427 final
 2019/0202(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepinguga asutatud ühiskomitees seoses lepingu I ja II lisa muutmisega
 SELETUSKIRI
 1.Kavandatav reguleerimisese
 Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepinguga asutatud ühiskomitees liidu nimel võetav seisukoht seoses lepingu I ja II lisa muutmisega
 2.Ettepaneku taust
 2.1.Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise leping
 Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepingu (edaspidi „leping“) eesmärk on siduda ELi heitkogustega kauplemise süsteem (ELi HKS) Šveitsi vastava süsteemiga, võimaldades ühes süsteemis välja antud saastekvootidega teises süsteemis kaubelda ja neid seal tagastamiskohutuste täitmiseks kasutada, avardades nii võimalusi kliimamuutuste leevendamiseks. Leping jõustub 1. jaanuaril pärast ratifitseerimiskirjade vahetamist lepinguosaliste vahel või nendepoolset lepingu heakskiitmist.
 2.2.Lisade muutmine
 Lepingu artikli 12 alusel loodud ühiskomitee vastutab lepingu haldamise eest ja tagab selle rakendamise. Ühiskomitee võib otsustada võtta vastu lepingu uusi lisasid või muuta olemasolevaid lisasid. Samuti võib ühiskomitee arutada lepingu artiklite muudatusi, hõlbustada lepinguosaliste õigusnorme käsitlevate seisukohtade vahetamist ning korraldada lepingu läbivaatamist.
 Ühiskomitee on kahepoolne organ, mis koosneb lepinguosaliste (EL ja Šveits) esindajatest. Ühiskomitee otsused tehakse mõlema lepinguosalise kokkuleppel.
 Lepingu artikli 13 lõike 2 kohaselt võib ühiskomitee otsustada võtta vastu lepingu uue lisa või muuta olemasolevat lisa. Omavahel seotud heitkogustega kauplemise süsteemide ühilduvuse tagamiseks on lepingu artiklis 2 sätestatud, et ELi HKS ja Šveitsi HKS peavad vastama lepingu I lisas sätestatud olulistele kriteeriumidele. Artikli 10 kohaselt võib kummaski süsteemis võtta vastu sätteid, mis on I lisas sätestatud olulistest kriteeriumidest rangemad. Enamik kavandatud muudatustest on seotud I lisas esitatud oluliste kriteeriumidega.
 Et sidumisleping saaks jõustuda, pidi Šveits vastu võtma siseriiklikud õigusaktid, et täita kõik olulised kriteeriumid, eelkõige et lisada lennundus Šveitsi HKSi. Mitme I lisa kohta esitatud muudatusega lisatakse viited Šveitsi õigusaktidele või korrigeeritakse neid.
 Lisaks on pärast lepingu allkirjastamist muudetud ELi õigusakte, mis käsitlevad seiret, aruandlust, tõendamist ja akrediteerimist ning lennunduse lisamist ELi HKSi.
 I lisa muudetakse ka selleks, et lisada täiendavad olulised kriteeriumid turustabiilsusreservi, turujärelevalve ja asjakohase koostöö kohta. Mis puudutab olulisi kriteeriume lennutegevuse hõlmatuse kohta ning tagamaks, et ELi ja Šveitsi vahelised lennud on piisavalt hõlmatud, vabastatakse Šveitsi lennuväljadelt väljuvad ja ELi lennuväljadele maanduvad lennud delegeeritud õigusaktide kaudu selliselt, et alates sidumislepingu jõustumise kuupäevast hõlmab ELi HKS üksnes EMPst väljuvaid ja Šveitsi lennuväljadele maanduvaid lende, samas kui Šveitsi HKS hõlmab Šveitsist väljuvaid ja EMPs maanduvaid lende. Uus kriteerium lennuettevõtjate saastekvootide tagastamise kohta aitab selgemalt sätestada nõuete täitmise tagamise mõlemas süsteemis.
 Nii EL kui ka Šveits tugevdavad oma süsteeme järgmiseks, 2020. aastale järgnevaks kauplemisperioodiks. Kui ajavahemikku 2021–2030 käsitlevad ELi õigusaktid on juba jõustunud, siis Šveitsis on 2020. aasta järgset perioodi käsitlev seadusandlik menetlus veel käimas. Asjakohased muudatused ELi HKSis ajavahemikul 2021–2030 kajastuvad mõnes I lisa muutmise ettepanekus. Et tagada ELi HKSi ja Šveitsi HKSi jätkuv ühilduvus aastatel 2021–2030, lisatakse paikseid käitisi käsitlevasse I lisa A osasse sissejuhatav lõik. Sissejuhatavas lõigus nõutakse oluliste kriteeriumide läbivaatamist viisil, millega säilitatakse mõlema lepinguosalise heitkoguste vähendamise kohustuste terviklikkus ning nende CO2-turgude terviklikkus ja nõuetekohane toimimine, mille kohaselt tuleb vältida kasvuhoonegaaside heite ülekandumist ja konkurentsi moonutamist seotud süsteemide vahel. Lisaks kinnitavad süsteemide ühilduvust selliste oluliste kriteeriumide muudatused, mis on seotud piirmäära kehtestamise, rahvusvaheliste ühikute kasutamise ja saastekvootide tasuta eraldamise määraga Šveitsi HKSis.
 Registreid käsitleva I lisa C osa muudatusega täpsustatakse, et 2020. aasta heitkogused saab katta üksnes ajavahemikul 2013–2020 välja antud saastekvootidega. Ühe muudatuse kohaselt peaks saastekvootide ühelt kontolt teisele ülekandmise algatamise ja selle sooritamise vahel olema vähemalt 24 tundi.
 Pidades silmas Šveitsi ametiasutuste rolli enampakkumiste korraldamisel (I lisa D osa) Šveitsi turul, tundub olevat asjakohane hoida turujärelevalve ülesandeid täitvaid asutusi kursis metoodikaga, mis puudutab enampakkumishinna erinevust saastekvootide asjaomasest hinnast järelturul, et tagada enampakkumiste usaldusväärsus.
 Vajaduse korral on täpsustatud, et viidatakse õigusaktidele, mis kehtivad lepingu jõustumise kuupäeval.
 Lisaks sisaldab II lisa sissejuhatavat lõiku, milles selgitatakse, et ELi HKSi ja Šveitsi HKSi vaheline ühendus rakendatakse ajutiselt tööle alates maist 2020, enne alalise registriühenduse loomist.
 2.3.Ühiskomitee kavandatav akt
 Ühiskomiteel on kavas võtta oma teisel kohtumisel, mis on kavandatud 2019. aasta detsembriks, vastu sidumislepingu artikli 13 lõike 2 kohane otsus, millega muudetakse lepingu I ja II lisa (edaspidi „kavandatav akt“).
 Kavandatava akti eesmärk on muuta sidumislepingu I ja II lisa, et viia need vastavusse ELi
 1
 ja Šveitsi kehtivate õigusaktidega. I lisa muutmisega tagatakse kahe heitkogustega kauplemise süsteemi vajalik ühilduvus, nagu on nõutud direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 25, ning lisatakse iga olulise kriteeriumi kohta korrektsed viited õigusaktidele. II lisa muutmisega nähakse ette ajutine esialgne lahendus mõlema süsteemi registrite ühendamiseks enne, kui hakkab toimima alaline registriühendus.
 Kavandatav akt muutub lepinguosalistele siduvaks kooskõlas lepingu artikliga 2, milles on sätestatud, et „[l]epinguosaliste heitkogustega kauplemise süsteemid [...] peavad vastama vähemalt I lisas sätestatud olulistele kriteeriumidele“.
 3.Liidu nimel võetav seisukoht
 Komisjoni käesoleval ettepanekul põhineva nõukogu otsusega määratakse kindlaks Euroopa Liidu seisukoht seoses ühiskomitee otsusega, mis tuleb vastu võtta selleks, et muuta sidumislepingu I ja II lisa.
 Sidumisleping allkirjastati 2017. aastal ja ELi puhul ei olnud võimalik võtta selles arvesse Euroopa Liidu õigusnormide arengut, näiteks ELi HKSi direktiivi läbivaatamist 2021. aasta järgseks perioodiks, turustabiilsusreservi ja asjakohaseid lennundust käsitlevaid õigusakte. Šveits võttis asjakohased õigusaktid, millega muudetakse süsteemid ühilduvaks ja lisatakse lennundussektor Šveitsi HKSi, vastu alles 2019. aasta märtsis.
 Sidumislepingu I ja II lisa muutmata ei oleks süsteemide ühilduvus tagatud, samuti poleks võimalik luua Šveitsi HKSi ja ELi HKSi vahelist registriühendust.
 Hästitoimiva rahvusvahelise CO2-turu arendamine heitkogustega kauplemise süsteemide alt-üles suunalise sidumise teel on ELi ja rahvusvahelise üldsuse pikaajaline poliitiline eesmärk, eelkõige Pariisi kokkuleppel põhinevate kliimaeesmärkide saavutamiseks. Seda silmas pidades on ELi heitkogustega kauplemise süsteemi loomist käsitleva direktiivi artikli 25 kohaselt võimalik siduda ELi HKS teiste heitkogustega kauplemise süsteemidega, kui need on kohustuslikud, neis on kehtestatud heitkoguste absoluutne piirmäär ning need ühilduvad ELi HKSiga; Šveitsi süsteem vastab kõnealustele tingimustele.
 4.Õiguslik alus
 4.1.Menetlusõiguslik alus
 4.1.1.Põhimõtted
 ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega [...] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“
 Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
 2
 .
 4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul
 Ühiskomitee on Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepingu artikli 12 alusel loodud organ.
 Akt, mis ühiskomiteel tuleb vastu võtta, on õigusliku toimega akt. Kavandataval aktil on õiguslik toime, kuna see käsitleb sidumislepingu I ja II lisa muudatusi.
 Kavandatav akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.
 Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.
 4.2.Materiaalõiguslik alus
 4.2.1.Põhimõtted
 ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.
 4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul
 Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud keskkonnaga.
 Seepärast on esildatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 191.
 4.3.Kokkuvõte
 Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 191 koostoimes artikli 218 lõikega 9.
 2019/0202 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepinguga asutatud ühiskomitees seoses lepingu I ja II lisa muutmisega
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 191 koostoimes artikli 218 lõikega 9,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
 ning arvestades järgmist:
 (1)Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise leping
 3
 (edaspidi „leping“) allkirjastati 23. novembril 2017 vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2017/2240
 4
 .
 (2)Vastavalt lepingu artiklile 13 võib ühiskomitee otsustada muuta lepingu lisasid.
 (3)Ühiskomiteel on kavas võtta oma xx xxxx 2019. aasta kohtumisel vastu otsus lepingu I ja II lisa muutmise kohta.
 (4)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel ühiskomitees võetav seisukoht, kuna lisad on liidule siduvad.
 (5)Pärast seda, kui ühiskomitee muudab vastavalt I ja II lisa, et võtta arvesse asjakohaste õigusnormide arengut, sealhulgas Šveitsi asjakohaseid õigusnorme, millega laiendatakse Šveitsi HKSi lennundusele, loetakse lepingus sätestatud sidumise tingimused täidetuks ja seega peaks liit vastavalt lepingu artiklile 21 vahetama oma ratifitseerimiskirja,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Liidu nimel Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepinguga loodud ühiskomitee teisel kohtumisel võetav seisukoht seoses lepingu I ja II lisa muutmisega on toetada käesolevale otsusele lisatud ühiskomitee otsuse eelnõu liites esitatud I ja II lisa muudatuste vastuvõtmist ühiskomitees.
 Väiksemaid muudatusi lisas võivad liidu esindajad ühiskomitees teha ilma nõukogu täiendava otsuseta.
 Artikkel 2
 Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.
 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 (1)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2392, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et jätkata kehtivate piirangute kohaldamist lennutegevuse ulatuse suhtes ja teha ettevalmistusi ülemaailmse turupõhise meetme rakendamiseks alates 2021. aastast (ELT L 350, 29.12.2017); Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. oktoobri 2015. aasta otsus (EL) 2015/1814, mis käsitleb ELi kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemi turustabiilsusreservi loomist ja toimimist ning millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ (EMPs kohaldatav tekst), (ELT L 264 9.10.2015); Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/410, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ eesmärgiga hoogustada heitkoguste kulutõhusat vähendamist ja süsinikdioksiidiheite vähendamist toetavaid investeeringuid, ning otsust (EL) 2015/1814 (EMPs kohaldatav tekst ), (ELT L 76, 19.3.2018).
 (2)
 Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.
 (3)
 ELT L 322, 7.12.2017, lk 3.
 (4)
 ELT L 322, 7.12.2017, lk 1.
 ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,25.9.2019
 COM(2019) 427 final
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 Ettepanek: Nõukogu otsus
 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepinguga asutatud ühiskomitees seoses lepingu I ja II lisa muutmisega
 EUROOPA LIIDU JA ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI VAHELISE KASVUHOONEGAASIDE HEITKOGUSTEGA KAUPLEMISE SÜSTEEMIDE SIDUMISE LEPINGUGA ASUTATUD ÜHISKOMITEE OTSUS nr 2/2019
 ...,
 millega muudetakse Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepingu I ja II lisa
 Ühiskomitee,
 võttes arvesse Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepingut,
 1
 (edaspidi „leping“), eriti selle artiklit 13,
 ning arvestades järgmist:
 (1)Lepingu artikleid 11–13 on ajutiselt kohaldatud alates lepingu allkirjastamisest 23. novembril 2017.
 (2)Vastavalt lepingu artikli 13 lõikele 2 võib ühiskomitee otsustada muuta lepingu lisasid.
 (3)Liites on esitatud lepingu I ja II lisa muudatused, millega ajakohastatakse 2015. aastal kokku lepitud algsete lisade asjakohaseid aspekte. Samuti nähakse sellega ette ajutine lahendus ELi HKSi ja Šveitsi HKSi vahelise ühenduse töölerakendamiseks.
 (4)I lisa B osa kohaselt peaks EL vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ (mida on muudetud direktiiviga (EL) 2018/410) (edaspidi „HKSi direktiiv“) artiklile 25a jätma Šveitsi lennuväljadelt saabuvad lennud ELi HKSi kohaldamisalast välja. See ei mõjuta õhusõidukikäitajate hõlmatust ELi HKSiga, mis põhineb HKSi direktiivi I lisal, mille kohaselt tegevusala liik, mille suhtes direktiivi kohaldatakse, hõlmab kõiki lende, mis saabuvad lennuväljale või väljuvad lennuväljalt, mis asub liikmesriigi territooriumil.
 (5)Lepingu I lisa vaadatakse läbi vastavalt lepingu artikli 13 lõikele 7, et säilitada ELi HKSi ja Šveitsi HKSi praegune ühilduvus 2021. aastal algavaks perioodiks. Ühiskomitee tagab, et lepingu I lisa läbivaatamisega säilitatakse liidu ja Šveitsi heitkoguste vähendamise kohustuste terviklikkus ning nende CO2-turgude terviklikkus ja nõuetekohane toimimine. Välditakse kasvuhoonegaaside heite ülekandumist ja konkurentsi moonutamist seotud süsteemide vahel,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Lepingu I ja II lisa asendatakse käesoleva otsuse liitega.
 Artikkel 2
 Käesolev otsus jõustub lepingu jõustumise kuupäeval.
 Zürich, XX 2019.
 Ühiskomitee nimel
 Euroopa Liidu määratud sekretär
 eesistuja
 Šveitsi määratud sekretär
 Maja-Alexandra Dittel
 Marc Chardonnens
 Caroline Baumann
 LIIDE
 Sidumislepingu I LISA
 OLULISED KRITEERIUMID
 A. Olulised kriteeriumid paiksete käitiste kohta
 Käesolev osa vaadatakse läbi Šveitsi valitsuse ettepanekul vastavalt lepingu artikli 13 lõikele 7, et säilitada ELi HKSi ja Šveitsi HKSi praegune ühilduvus uuel kauplemisperioodil aastatel 2021–2030. Ühiskomitee tagab, et käesoleva osa läbivaatamisega säilitatakse lepinguosaliste heitkoguste vähendamise kohustuste terviklikkus ning nende CO2-turgude terviklikkus ja nõuetekohane toimimine. Välditakse kasvuhoonegaaside heite ülekandumist ja konkurentsi moonutamist seotud süsteemide vahel.
 Olulised kriteeriumid
 ELi HKSis
 Šveitsi HKSis
 1
 Kohustuslik osalemine HKSis
 HKSis osalemine on kohustuslik käitistele, mis tegelevad allpool loetletud tegevusaladega ja kus tekib allpool loetletud kasvuhoonegaaside heide.
 HKSis osalemine on kohustuslik käitistele, mis tegelevad allpool loetletud tegevusaladega ja kus tekib allpool loetletud kasvuhoonegaaside heide.
 2
 HKS peab hõlmama vähemalt selliseid tegevusalasid, mis on sätestatud järgmistes dokumentides:
 -direktiivi 2003/87/EÜ I lisa,
 nagu see kehtib käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 -CO2 määruse artikli 40 lõige 1,
 -CO2 määruse 6. lisa,
 nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 3
 HKS peab hõlmama vähemalt selliseid kasvuhoonegaase, mis on sätestatud järgmistes dokumentides:
 -direktiivi 2003/87/EÜ II lisa,
 nagu see kehtib käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 -CO2 määruse artikli 1 lõige 1,
 nagu see kehtib käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 4
 HKSis tuleb kehtestada piirmäär, mis on vähemalt sama range, nagu on sätestatud järgmistes dokumentides:
 -direktiivi 2003/87/EÜ artiklid 9 ja 9a,
 nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 Lineaarne vähendamistegur 1,74 % aastas suureneb 2,2 %ni aastas alates 2021. aastast ning seda kohaldatakse kõikide sektorite suhtes, nagu see kehtib käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 -CO2 seaduse artikli 18 lõiked 1 ja 2,
 -CO2 määruse artikli 45 lõige 1,
 nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 Lineaarne vähendamistegur on 1,74 % aastas kuni 2020. aastani.
 5
 Turustabiilsusmehhanism
 2015. aastal kehtestas EL turustabiilsusreservi (otsus (EL) 2015/1814), mida tugevdati HKSi läbivaatamisega 2018. aastal (direktiiv (EL) 2018/410).
 -CO2 seaduse artikli 19 lõige 5,
 -CO2 määruse artikkel 48,
 nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 Šveitsi õigusaktidega nähakse ette võimalus vähendada enampakkumiste mahtu, kui majanduslikel põhjustel saastekvootide hulk turul oluliselt suureneb.
 Lepinguosalised teevad koostööd, et töötada välja asjakohane panus turu stabiilsusesse.
 6
 HKSi turujärelevalve peab olema vähemalt sama range, nagu on sätestatud järgmistes dokumentides:
 -Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (MiFID 2),
 -Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (MiFIR),
 -Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi (turukuritarvituse määrus) ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/6/EÜ ja komisjoni direktiivid 2003/124/EÜ, 2003/125/EÜ ja 2004/72/EÜ,
 -Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/57/EL turukuritarvituse korral kohaldatavate kriminaalkaristuste kohta (turukuritarvituse direktiiv),
 -Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ,
 nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 -22. juuni 2007. aasta föderaalseadus Šveitsi finantsjärelevalveasutuse kohta,
 -19. juuni 2015. aasta föderaalseadus finantsturu taristu ning väärtpaberite ja tuletisinstrumentidega kauplemise valdkonna turukäitumise kohta,
 -15. juuni 2018. aasta föderaalseadus finantsasutuste kohta,
 -10. oktoobri 1997. aasta föderaalseadus rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu võitlemise kohta,
 nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 Šveitsi finantsturgu käsitlevates õigusnormides ei ole saastekvootide õiguslikku laadi kindlaks määratud. Saastekvoote ei käsitata väärtpaberitena finantsturu taristu seaduses ja seega ei saa nendega kaubelda reguleeritud kauplemiskohtades. Kuna saastekvoote ei käsitata väärtpaberitena, ei kohaldata Šveitsi väärtpaberiturgu käsitlevaid õigusnorme börsivälise saastekvootidega kauplemise suhtes järelturul.
 Finantsturu taristu seaduse kohaselt käsitatakse väärtpaberitena tuletislepingud. See hõlmab ka tuletisinstrumente, mille alusvaraks on saastekvoodid. Saastekvootide tuletisinstrumendid, millega kaubeldakse börsiväliselt nii finantssektoriväliste kui ka finantssektori vastaspoolte vahel kuuluvad finantsturu taristu seaduse kohaldamisalasse.
 7
 Turujärelevalvega seotud koostöö
 Lepinguosalised kehtestavad asjakohase korra turujärelevalvega seotud koostööks. Kõnealune koostöökord puudutab teabevahetust ja mõlema lepinguosalise turujärelevalvekorrast tulenevate kohustuste täitmise tagamist. Lepinguosalised teavitavad ühiskomiteed sellisest korrast.
 8
 Rahvusvaheliste ühikute kvalitatiivsed piirangud peavad olema vähemalt sama ranged, kui on sätestatud järgmistes dokumentides:
 -direktiivi 2003/87/EÜ artiklid 11a ja 11b,
 -komisjoni 7. juuni 2011. aasta määrus (EL) nr 550/2011, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ määratakse kindlaks teatavad piirangud, mida kohaldatakse tööstusgaasiprojektide eest saadud rahvusvaheliste ühikute kasutamise suhtes,
 -komisjoni 2. mai 2013. aasta määruse (EL) nr 389/2013 (millega luuakse liidu register vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsustele nr 280/2004/EÜ ja nr 406/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EL) nr 920/2010 ja nr 1193/2011) artikkel 58,
 nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 -CO2 seaduse artiklid 5 ja 6,
 -CO2 määruse artikkel 4, artikli 4a lõige 1 ning 2. lisa,
 nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 9
 Rahvusvaheliste ühikute arvulised piirangud peavad olema vähemalt sama ranged, nagu on sätestatud järgmistes dokumentides:
 -direktiivi 2003/87/EÜ artikkel 11a,
 -komisjoni 2. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 389/2013, millega luuakse liidu register vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsustele nr 280/2004/EÜ ja nr 406/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EL) nr 920/2010 ja nr 1193/2011,
 -komisjoni 8. novembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1123/2013 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguste määramise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ,
 nagu need kehtivad käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäeval.
 Alates 2021. aastast ei ole ELi õigusaktides ette nähtud õigust kasutada rahvusvahelisi ühikuid.
 -CO2 seaduse artikli 16 lõige 2,
 -CO2 määruse artikkel 55b,
 nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 Nendes nähakse ette rahvusvaheliste ühikute kasutamine üksnes aastani 2020.
 10
 Saastekvootide tasuta eraldamine toimub võrdlusaluste põhjal, kasutades kohandamistegureid. Maksimaalselt viis protsenti perioodi 2013–2020 saastekvootidest hoitakse uute osalejate jaoks. Saastekvoodid, mida ei eraldata tasuta, müüakse enampakkumisel või tunnistatakse kehtetuks. Selleks peab HKS vastama vähemalt järgmisele:
 -direktiivi 2003/87/EÜ artiklid 10, 10a, 10b ja 10c,
 -komisjoni 27. aprilli 2011. aasta otsus 2011/278/EL, millega määratakse kindlaks kogu liitu hõlmavad üleminekueeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a kohaste tasuta saastekvootide ühtlustatud eraldamiseks,
 -arvutused sektoriülese paranduskoefitsiendi määramiseks ELi HKSis aastatel 2013–2020,
 - kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohuga sektorite loetelu 2014,
 - komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/331, millega määratakse kindlaks üleliidulised üleminekueeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a kohaste lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamiseks ühtlustatud viisil,
 - komisjoni delegeeritud otsus, mis käsitleb selliste sektorite ja allsektorite kindlaksmääramist ajavahemikuks 2021–2030, mida peetakse kasvuhoonegaaside heite ülekandumisest ohustatuks (C(2019) 708; ELT L 120, 8.5.2019, lk 20),
 - mistahes sektoriülene paranduskoefitsient ELi HKSis perioodidel 2021–2025 ja 2026–2030,
 nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 -CO2 seaduse artikli 18 lõige 3 ning artikli 19 lõiked 2–6,
 -CO2 määruse artikli 45 lõige 2, artiklid 46, 46a, 46b, 46c ja 48 ning 9. lisa,
 nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 Tasuta eraldatavad saastekvoodid ei ületa ELi HKSi käitistele eraldatud kvootide taset.
 11
 HKSis tuleb ette näha karistused järgmistes dokumentides sätestatud juhtudel ja määrades:
 -direktiivi 2003/87/EÜ artikkel 16,
 nagu see kehtib käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 -CO2 seaduse artikkel 21,
 -CO2 määruse artikkel 56,
 nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 12
 HKSis peavad olema seire ja aruandlus vähemalt sama ranged, nagu on sätestatud järgmistes dokumentides:
 -direktiivi 2003/87/EÜ artikkel 14 ja IV lisa,
 -komisjoni 21. juuni 2012. aasta määrus (EL) nr 601/2012 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohase kasvuhoonegaaside heite seire ja aruandluse kohta,
 -komisjoni 19. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/2066, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohast kasvuhoonegaaside heite seiret ja aruandlust ning millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 601/2012,
 nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 -CO2 seaduse artikkel 20,
 -CO2 määruse artiklid 50–53 ning 16. ja 17. lisa,
 nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 13
 HKSis peavad olema tõendamine ja akrediteerimine vähemalt sama ranged, nagu on sätestatud järgmistes dokumentides:
 -direktiivi 2003/87/EÜ artikkel 15 ja V lisa,
 -komisjoni 21. juuni 2012. aasta määrus (EL) nr 600/2012, milles käsitletakse kasvuhoonegaaside heite- ja tonnkilomeetriaruannete tõendamist ja tõendajate akrediteerimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ,
 -komisjoni 19. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/2067, milles käsitletakse andmete tõendamist ja tõendajate akrediteerimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ,
 nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 -CO2 määruse artiklid 51–54,
 nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 B. Olulised kriteeriumid lennunduse kohta
 Olulised kriteeriumid
 ELi jaoks
 Šveitsi jaoks
 1
 Kohustuslik osalemine HKSis
 HKSis osalemine on lennutegevuse puhul kohustuslik vastavalt kriteeriumidele, mis on loetletud allpool.
 HKSis osalemine on lennutegevuse puhul kohustuslik vastavalt kriteeriumidele, mis on loetletud allpool.
 2
 Lennutegevuse ja kasvuhoonegaaside hõlmatus ning lendude ja nendele vastavate heitkoguste omistamine väljuva lennu põhimõttel, nagu on sätestatud järgmistes dokumentides:
 -direktiiv 2003/87/EÜ, mida on muudetud määrusega (EL) 2017/2392, et ajutiselt kehtestada erand sellistesse riikidesse väljuvate või sealt saabuvate lendude suhtes, kellega ei ole saavutatud artikli 25 kohast kokkulepet,
 -komisjoni 2. mai 2013. aasta määruse (EL) nr 389/2013 (millega luuakse liidu register vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsustele nr 280/2004/EÜ ja nr 406/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EL) nr 920/2010 ja nr 1193/2011) artiklid 17, 29, 35 ja 56 ning VII lisa,
 nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 Alates 1. jaanuarist 2020 on hõlmatud Euroopa Majanduspiirkonnas (edaspidi „EMP“) asuvatelt lennuväljadelt väljuvad ja Šveitsi territooriumil asuvatele lennuväljadele maanduvad lennud, samas kui Šveitsi territooriumil asuvatelt lennuväljadelt väljuvad ja EMPs asuvatele lennuväljadele maanduvad lennud jäetakse alates 1. jaanuarist 2020 direktiivi 2003/87/EÜ artikli 25a kohaselt ELi HKSist välja.
 1. Hõlmatuse ulatus
 Šveitsi territooriumil asuvatele lennuväljadele maanduvad ja sealt väljuvad lennud, välja arvatud lennud, mis väljuvad EMPs asuvalt lennuväljalt.
 Kõiki HKSi kohaldamisalaga seotud ajutisi erandeid, nagu erandid direktiivi 2003/87/EÜ artikli 28a tähenduses, võib kohaldada Šveitsi HKSis vastavalt ELi HKSis kehtestatud eranditele. Lennutegevuse puhul on hõlmatud üksnes CO2-heide.
 2. Hõlmatuse piirangud
 Punktis 1 osutatud üldisest hõlmatusest jäävad välja:
 1.
 lennud, mida sooritatakse eranditult lähetuses viibiva valitseva monarhi ja tema lähimate pereliikmete või riigipeade, valitsusjuhtide ja valitsuse ministrite ametlike visiitidega seotud transpordi eesmärgil, kui see on lennuplaanis tõendatud asjakohase staatusega;
 2.
 sõjalised ning tolli ja politsei tegevusega seotud lennud;
 3.
 otsingu- ja päästelennud, tuletõrje-, humanitaarabi- ja kiirabilennud;
 4.
 lennud, mida sooritatakse eranditult 7. detsembri 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni II lisas kindlaksmääratud visuaallennureeglite järgi;
 5.
 lennud, mis lõpevad samal lennuväljal, kust õhusõiduk õhku tõusis, ja mille jooksul ei tehtud plaanilisi vahemaandumisi;
 6.
 õppelennud, mida sooritatakse eranditult lennukijuhi litsentsi omandamise või säilitamise või lennumeeskonna liikmete hindamise eesmärgil, kui see on tõendatud asjakohase märkusega lennuplaanis, tingimusel et lendu ei kasutata reisijate ja/või kauba transpordiks või õhusõidukite positsioneerimiseks või vedamiseks;
 7.
 lennud, mida sooritatakse eranditult teadusuuringute eesmärgil;
 8.
 lennud, mida sooritatakse eranditult õhusõidukite või õhus või maa peal kasutatavate seadmete kontrollimiseks, katsetamiseks või sertifitseerimiseks;
 9.
 lennud õhusõidukitega, mille maksimaalne sertifikaadijärgne stardimass on alla 5 700 kg;
 10.
 selliste äriotstarbeliste õhusõidukite käitajate lennud, kelle tekitatud iga-aastane koguheide on alla 10 000 tonni aastas Šveitsi HKSiga hõlmatud lendude puhul või kelle lendude arv kolmel järjestikusel neljakuulisel perioodil on vähem kui 243 Šveitsi HKSiga hõlmatud lendu perioodi kohta, kui käitajad ei ole hõlmatud ELi HKSiga;
 11.
 selliste Šveitsi HKSiga hõlmatud mitteäriotstarbeliste õhusõidukite käitajate lennud, kelle tekitatud iga-aastane koguheide on alla 1 000 tonni aastas, kooskõlas asjaomase ELi HKSis kohaldatava erandiga, kui käitajad ei ole hõlmatud ELi HKSiga.
 See on sätestatud asjakohastes Šveitsi õigusaktides, CO2 seaduses ja CO2 määruses, nagu on osutatud
 -CO2 seaduse artiklis 16a,
 -CO2 määruse artiklis 46d, artikli 55 lõikes 2 ning 13. lisas,
 nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 3
 Asjakohaste andmete vahetamine lennutegevuse hõlmatusega seotud piirangute kohaldamise kohta
 Lepinguosalised teevad koostööd seoses hõlmatuse piirangute kohaldamisega äriotstarbeliste ja mitteäriotstarbeliste õhusõidukite käitajate suhtes Šveitsi HKSis ja ELi HKSis vastavalt käesolevale lisale. Eelkõige tagavad lepinguosalised, et Šveitsi HKSiga ja ELi HKSiga hõlmatud lendude ja õhusõidukikäitajate korrektseks identifitseerimiseks vajalikud andmed esitatakse õigel ajal.
 4
 Piirmäär (saastekvootide üldkogus, mis eraldatakse õhusõidukikäitajatele)
 Direktiiviga 2003/87/EÜ eraldati saastekvoodid esialgu järgmiselt:
 -15 % enampakkumise teel
 -3 % erireservi
 -82 % tasuta eraldamine (artikkel 3c).
 Eraldisi muudeti määrusega (EL) nr 421/2014, millega vähendati tasuta eraldatavate saastekvootide arvu proportsionaalselt tagastamiskohustuse vähendamisega (artikli 28a lõige 2). Määrusega (EL) 2017/2392 pikendati selle lähenemisviisi rakendamist kuni 2023. aastani ja kehtestati lineaarne vähendamistegur 2,2 % alates 1. jaanuarist 2021,
 nagu see kehtib käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 Piirmäär peab olema sama range nagu ELi HKSis, eelkõige seoses vähendamise protsendimääraga aastate ja kauplemisperioodide lõikes. Piirmääras sisalduvad saastekvoodid eraldatakse järgmiselt:
 -15 % müüakse enampakkumise teel
 -3 % pannakse erireservi
 -82 % eraldatakse tasuta.
 Jaotus võidakse läbi vaadata vastavalt käesoleva lepingu artiklitele 6 ja 7.
 Kuni 2020. aastani arvutatakse piirmääras sisalduvate saastekvootide arv alt üles tasuta eraldatavate saastekvootide alusel vastavalt eespool osutatud piirmäära jaotusele. Igasugused HKSi kohaldamisalaga seotud ajutised erandid eeldavad eraldatavate kvootide koguse asjakohast proportsionaalset kohandamist.
 Alates 2021. aastast määratakse piirmääras sisalduvate saastekvootide kogus kindlaks 2020. aasta piirmäära alusel, võttes arvesse võimaliku vähendamise protsendimäära kooskõlas ELi HKSiga.
 See on sätestatud asjakohastes Šveitsi õigusaktides, CO2 seaduses ja CO2 määruses, nagu on osutatud
 -CO2 seaduse artiklis 18,
 -CO2 määruse artiklis 46e ja 15. lisas,
 nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 5
 Saastekvootide eraldamine lennundusele enampakkumise teel
 -Direktiivi 2003/87/EÜ artikkel 3d,
 määruses (EL) nr 421/2014 on sätestatud, et enampakkumisel müüdavaid koguseid vähendatakse proportsionaalselt tasuta eraldatavate saastekvootide koguse vähendamisega (artikli 28a lõige 3). Määrusega (EL) 2017/2392 pikendati selle lähenemisviisi rakendamist 2023. aastani,
 nagu see kehtib käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 Enampakkumisel müüdavate Šveitsi saastekvootide müümiseks korraldab enampakkumise Šveitsi pädev asutus. Šveitsil on õigus saada endale enampakkumisel müüdud Šveitsi saastekvootidest saadud tulu.
 See on sätestatud asjakohastes Šveitsi õigusaktides, CO2 seaduses ja CO2 määruses, nagu on osutatud
 -CO2 seaduse artikli 19a lõigetes 2 ja 4,
 -CO2 määruse artiklis 48 ja 15. lisas,
 nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 6
 Erireserv teatavate õhusõidukikäitajate jaoks
 -Direktiivi 2003/87/EÜ artikkel 3f,
 nagu see kehtib käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 Saastekvoote pannakse erireservi uute osalejate ja kiiresti kasvavate käitajate jaoks, kuid kuni 2020. aastani Šveitsil erireservi ei ole, kuna Šveitsi lennutegevuse andmete hankimise võrdlusaastaks on 2018.
 See on sätestatud asjakohastes Šveitsi õigusaktides, CO2 seaduses ja CO2 määruses, nagu on osutatud
 -CO2 seaduse artikli 18 lõikes 3,
 -CO2 määruse artiklis 46e lõikes 2 ning 15. lisas,
 nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 7
 Võrdlusalus saastekvootide tasuta eraldamiseks õhusõidukikäitajatele
 -Direktiivi 2003/87/EÜ artikkel 3e.
 Aastane võrdlusalus on 0,000642186914222035 saastekvooti tonnkilomeetri kohta,
 nagu see kehtib käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 Võrdlusalus ei tohi olla suurema väärtusega, kui see on ELi HKSis.
 Kuni 2020. aastani on aastane võrdlusalus 0,000642186914222035 saastekvooti tonnkilomeetri kohta.
 See on sätestatud asjakohastes Šveitsi õigusaktides, CO2 seaduses ja CO2 määruses, nagu on osutatud
 -CO2 määruse artikli 46f lõigetes 1 ja 2 ning 15. lisas,
 nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 8
 Tasuta saastekvootide eraldamine õhusõidukikäitajatele
 -Direktiivi 2003/87/EÜ artikkel 3e.
 Saastekvootide väljaandmises tehakse kohandused vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 25a proportsionaalselt vastavate aruandlus- ja tagastamiskohutustega, mis tulenevad EMP ja Šveitsi vaheliste lendude tegelikust hõlmatusest ELi HKSiga,
 nagu see kehtib käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 Saastekvootide arv, mis eraldatakse õhusõidukikäitajale tasuta, arvutatakse selliselt, et käitaja poolt võrdlusaasta kohta esitatud tonnkilomeetriandmed korrutatakse kohaldatava võrdlusalusega.
 See on sätestatud asjakohastes Šveitsi õigusaktides, CO2 seaduses ja CO2 määruses, nagu on osutatud
 -CO2 seaduse artikli 19a lõigetes 3 ja 4,
 -CO2 määruse artikli 46f lõigetes 1 ja 2 ning 15. lisas,
 nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 9
 Rahvusvaheliste ühikute kvalitatiivsed piirangud peavad olema vähemalt sama ranged, kui on sätestatud järgmistes dokumentides:
 direktiivi 2003/87/EÜ artiklid 11a ja 11b ning komisjoni 2. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 389/2013, millega luuakse liidu register vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsustele nr 280/2004/EÜ ja nr 406/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EL) nr 920/2010 ja nr 1193/2011,
 nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 -CO2 seaduse artiklid 5 ja 6,
 -CO2 määruse artikkel 4, artikli 4a lõige 1 ning 2. lisa,
 nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 10
 Rahvusvaheliste ühikute kasutamise arvulised piirangud
 Direktiivi 2003/87/EÜ artikkel 11a,
 nagu see kehtib käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 Kasutus on 1,5 % tõendatud heitkogustest kuni aastani 2020.
 See on sätestatud asjakohastes Šveitsi õigusaktides, CO2 seaduses ja CO2 määruses, nagu on osutatud
 -CO2 määruse artiklis 55d,
 nagu see kehtib käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 11
 Tonnkilomeetriandmete hankimine võrdlusaasta kohta
 Direktiivi 2003/87/EÜ artikkel 3e,
 nagu see kehtib käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 Ilma et see piiraks allpool esitatud sätte kohaldamist, hangitakse tonnkilomeetriandmed samal ajal ja samal viisil, nagu hangitakse tonnkilomeetriandmed ELi HKSi jaoks.
 Kuni 2020. aastani ja vastavalt määrusele, mis käsitleb tonnkilomeetriandmete hankimist ja lennuki poolt läbitud vahemaadega seotud seireplaanide ettevalmistamist, ning nagu see kehtib käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval, on Šveitsi lennutegevuse andmete hankimise võrdlusaastaks 2018.
 See on sätestatud asjakohastes Šveitsi õigusaktides, CO2 seaduses ja CO2 määruses, nagu on osutatud
 -CO2 seaduse artikli 19a lõigetes 3 ja 4,
 -määruses, mis käsitleb tonnkilomeetriandmete hankimist ja lennuki poolt läbitud vahemaadega seotud seireplaanide ettevalmistamist,
 nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 12
 Seire ja aruandlus
 -Direktiivi 2003/87/EÜ artikkel 14 ja IV lisa,
 -komisjoni 21. juuni 2012. aasta määrus (EL) nr 601/2012 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohase kasvuhoonegaaside heite seire ja aruandluse kohta,
 -komisjoni 19. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/2066, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohast kasvuhoonegaaside heite seiret ja aruandlust ning millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 601/2012,
 -komisjoni delegeeritud määrus (EL), millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ meetmete osas, mille Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon on võtnud seoses lennunduse heitkoguste seire, aruandluse ja tõendamisega üleilmse turupõhise meetme rakendamise eesmärgil (C (2019) 1644 final),
 nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 Seiret ja aruandlust käsitlevad sätted peavad olema sama ranged kui ELi HKSis.
 See on sätestatud asjakohastes Šveitsi õigusaktides, CO2 seaduses ja CO2 määruses, nagu on osutatud
 -CO2 seaduse artiklis 20,
 -CO2 määruse artiklites 50–52 ning 16. ja 17. lisas,
 nagu need kehtivad käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäeval.
 13
 Tõendamine ja akrediteerimine
 -Direktiivi 2003/87/EÜ artikkel 15 ja V lisa,
 -komisjoni 21. juuni 2012. aasta määrus (EL) nr 600/2012, milles käsitletakse kasvuhoonegaaside heite- ja tonnkilomeetriaruannete tõendamist ja tõendajate akrediteerimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ,
 -komisjoni 19. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/2067, milles käsitletakse andmete tõendamist ja tõendajate akrediteerimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ,
 nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.
 Tõendamist ja akrediteerimist käsitlevad sätted peavad olema sama ranged kui ELi HKSis.
 See on sätestatud asjakohastes Šveitsi õigusaktides, CO2 seaduses ja CO2 määruses, nagu on osutatud
 -CO2 määruse artikli 52 lõigetes 4 ja 5 ning
 -18. lisas,
 nagu need kehtivad käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäeval.
 14
 Haldamine
 Kohaldatakse direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 18a sätestatud kriteeriume. Sel eesmärgil ja vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 25a käsitatakse Šveitsi haldava liikmesriigina seoses õhusõidukikäitajate haldamise omistamisega Šveitsile ja ELi (EMP) liikmesriikidele.
 Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 25a kohaselt vastutavad ELi (EMP) liikmesriikide pädevad asutused kõigi nende hallatavate õhusõidukikäitajatega seotud ülesannete eest, sealhulgas ka need ülesanded, mis on seotud Šveitsi HKSiga (nt nii ELi kui ka Šveitsi lennutegevust hõlmavate tõendatud heitearuannete vastuvõtmine, saastekvootide eraldamine, väljaandmine ja ülekandmine, nõuete täitmine ja nende täitmise tagamine jne).
 Euroopa Komisjon lepib Šveitsi pädevate asutustega kahepoolselt kokku dokumentide ja teabe üleandmises.
 Eelkõige tagab Euroopa Komisjon, et Šveitsi hallatavatele õhusõidukikäitajatele kantakse üle tasuta eraldatav kogus ELi saastekvoote.
 Seoses kahepoolse lepinguga, mis käsitleb Basel-Mulhouse-Freiburgi lennujaamaga seotud lende ja millega ei kaasne ühtegi direktiivi 2003/87/EÜ muudatust, lihtsustab Euroopa Komisjon vastavalt vajadusele selle lepingu rakendamist, tingimusel et see ei põhjusta topeltarvestust.
 Kooskõlas CO2 määrusega, nagu see kehtib käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval, vastutab Šveits selliste õhusõidukikäitajate haldamise eest,
 -kellel on kehtiv lennutegevusluba, mis on välja antud Šveitsis, või
 -kellel on seotud HKSi raames suurim hinnanguline omistatud lennunduse heitkoguste hulk Šveitsis.
 Šveitsi pädevad asutused vastutavad kõigi nende hallatavate õhusõidukikäitajatega seotud ülesannete eest, sealhulgas ka need ülesanded, mis on seotud ELi HKSiga (nt nii ELi kui ka Šveitsi lennutegevust hõlmavate tõendatud heitearuannete vastuvõtmine, saastekvootide eraldamine, väljaandmine ja ülekandmine, nõuete täitmine ja nende täitmise tagamine jne).
 Šveitsi pädevad asutused lepivad Euroopa Komisjoniga kahepoolselt kokku dokumentide ja teabe üleandmises.
 Eelkõige kannavad Šveitsi pädevad asutused ELi (EMP) liikmesriikide hallatavatele õhusõidukikäitajatele üle tasuta eraldatava koguse Šveitsi saastekvoote.
 See on sätestatud asjakohastes Šveitsi õigusaktides, CO2 seaduses ja CO2 määruses, nagu on osutatud
 -CO2 seaduse artikli 39 lõikes 1bis,
 -CO2 määruse artiklis 46d ja 14. lisas,
 nagu need kehtivad käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäeval.
 15
 Tagastamine
 Kui liikmesriikide pädevad asutused hindavad nõuete täitmist õhusõidukikäitajate poolt, võttes aluseks tagastatud saastekvootide koguse, võtavad nad kõigepealt arvesse Šveitsi HKSiga hõlmatud heitkoguseid ja kasutavad tagastatud saastekvootide ülejäänud osa, et võtta arvesse ELi HKSiga hõlmatud heitkoguseid.
 Kui Šveitsi pädevad asutused hindavad nõuete täitmist õhusõidukikäitajate poolt, võttes aluseks tagastatud saastekvootide koguse, võtavad nad kõigepealt arvesse ELi HKSiga hõlmatud heitkoguseid ja kasutavad tagastatud saastekvootide ülejäänud osa, et võtta arvesse Šveitsi HKSiga hõlmatud heitkoguseid.
 16
 Õiguslik täitmise tagamine
 Lepinguosalised jõustavad oma HKSide sätted selliste õhusõidukikäitajate suhtes, kes ei täida kohustusi vastavas HKSis, sõltumata sellest, kas käitajat haldab ELi (EMP) pädev asutus või Šveitsi pädev asutus, kui kohustuste täitmise tagamine käitajat haldava asutuse poolt vajab täiendavaid meetmeid.
 17
 Õhusõidukikäitajate halduslik jaotamine
 Euroopa Komisjoni poolt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 18a lõike 3 kohaselt avaldatavas õhusõidukikäitajate nimekirjas näidatakse vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 25a iga õhusõidukikäitajat haldav riik, sealhulgas Šveits.
 Õhusõidukikäitajaid, kelle haldamine omistatakse Šveitsile esimest korda pärast käesoleva lepingu jõustumist, hakkab Šveits haldama pärast omistamisaasta 30. aprilli ja enne omistamisaasta 1. augustit.
 Lepinguosalised teevad koostööd asjaomaste dokumentide ja teabe jagamiseks.
 Õhusõidukikäitaja haldamise omistamine ei mõjuta asjaomase õhusõidukikäitaja hõlmatust vastava HKSiga (see tähendab, et ELi HKSiga hõlmatud käitajal, keda haldab Šveitsi pädev asutus, on ELi HKSis samasugused kohustused nagu Šveitsi HKSis ja vastupidi).
 18
 Rakendamiskord
 Täiendavad üksikasjad, mis on vajalikud töö ja koostöö korraldamiseks lennunduse kontoomanikele mõeldud ühtses kontaktpunktis, töötab välja ja võtab pärast käesoleva lepingu allkirjastamist vastu ühiskomitee vastavalt käesoleva lepingu artiklitele 12, 13 ja 22. Nende üksikasjade kohaldamist alustatakse samaaegselt käesoleva lepingu kohaldamisega.
 19
 Eurocontroli abi
 Seoses käesoleva lepingu lennundust käsitleva osaga lisab Euroopa Komisjon Šveitsi Eurocontrolile ELi HKSi osas antud mandaadile.
 C. Olulised kriteeriumid registrite kohta
 Kummagi lepinguosalise HKS hõlmab registrit ja tehingulogi, mis peavad vastama järgmistele olulistele kriteeriumidele turvamehhanismide ja -menetluste ning kontode avamise ja haldamise osas.
 Olulised kriteeriumid turvamehhanismide ja -menetluste kohta
 Registrid ja tehingulogid peavad tagama süsteemis säilitatavate andmete konfidentsiaalsuse, puutumatuse, autentsuse ja kättesaadavuse. Selleks rakendavad lepinguosalised järgmisi turvamehhanisme.
 Olulised kriteeriumid
 Kontodele juurdepääsuks tuleb kasutada kahekordse autentimise mehhanismi kõigi kasutajate puhul.
 Tehingu allkirjastamise mehhanismi tuleb kasutada nii tehingute algatamise kui ka heakskiitmise korral. Kinnituskood saadetakse kasutajale ribaväliselt.
 Järgmisi toiminguid peab algatama üks isik ja heaks kiitma teine isik (nn nelja-silma-põhimõte):
 -kõik haldaja tehtud toimingud, välja arvatud juhul, kui kehtivad ühenduse tehnilises standardis kindlaks määratud erandid;
 -kõik ühikute ülekanded, välja arvatud juhul, kui alternatiivne meede tagab sama turvataseme.
 Kasutusel peab olema teavitussüsteem, mis teavitab kasutajaid nende kontode või nende kontodel olevate saastekvootidega seotud toimingutest.
 Ülekande algatamise ja selle sooritamise vahe peab olema vähemalt 24 tundi, et igal kasutajal oleks võimalik teave kätte saada ja peatada ülekanne, mille puhul kahtlustatakse, et see on ebaseaduslik.
 Šveitsi haldaja ja liidu põhihaldaja peavad võtma meetmeid selleks, et teavitada kasutajaid nende kohustustest seoses nende süsteemide turvalisuse (arvutid ja võrk, ...) ning andmete käitlemise ja internetis navigeerimisega.
 2020. aasta heitkoguseid saab katta üksnes ajavahemikul 2013–2020 välja antud saastekvootidega.
 Olulised kriteeriumid kontode avamise ja haldamise kohta
 Olulised kriteeriumid
 Käitaja konto / käitaja arvelduskonto avamine
 Käitaja või pädeva asutuse taotlus käitaja konto / käitaja arvelduskonto avamiseks tuleb esitada riiklikule haldajale (Šveitsi puhul föderaalne keskkonnaamet FOEN). Taotlus peab sisaldama piisavalt teavet, et teha kindlaks HKSi kuuluv käitis ja asjaomase käitise tunnuskood.
 Õhusõidukikäitaja konto / õhusõidukikäitaja arvelduskonto avamine
 Igal õhusõidukikäitajal, kes on hõlmatud Šveitsi HKSi ja/või ELi HKSiga, peab olema üks õhusõidukikäitaja konto / õhusõidukikäitaja arvelduskonto. Šveitsi pädeva asutuse hallatavatel õhusõidukikäitajatel peab olema konto Šveitsi registris. Õhusõidukikäitaja või õhusõidukikäitaja volitatud esindaja taotlus tuleb esitada riiklikule haldajale (Šveitsi puhul FOEN) 30 tööpäeva jooksul alates õhusõidukikäitaja seirekava heakskiitmisest või käitaja üleminekust ELi (EMP) liikmesriigi haldusalast Šveitsi asutuste haldusalasse. Taotlus peab sisaldama taotleja käitatava, Šveitsi HKSi ja/või ELi HKSiga hõlmatud õhusõiduki kordumatut tunnuskoodi (kordumatuid tunnuskoode).
 Isikliku konto / isiku arvelduskonto avamine
 Isikliku konto / isiku arvelduskonto avamise taotlus tuleb esitada riiklikule haldajale (Šveitsi puhul FOEN). Taotlus peab sisaldama piisavalt teavet, et teha kindlaks kontoomanik/taotleja, ja vähemalt järgmist:
 -kui tegemist on füüsilise isikuga: isikut tõendava dokumendi number ja isiku kontaktandmed
 -kui tegemist on juriidilise isikuga:
 –äriregistri väljavõte VÕI
 –koopia juriidilise isiku asutamisdokumentidest ja tõendist juriidilise isiku registreerimise kohta
 -väljavõte karistusregistrist füüsilise isiku kohta või juriidilise isiku korral selle direktorite kohta.
 Volitatud esindajad / konto esindajad
 Igal kontol on vähemalt üks volitatud esindaja / konto esindaja, kelle nimetab võimalik kontoomanik. Volitatud esindaja / konto esindaja algatab kontoomaniku nimel tehinguid ja muid protsesse. Volitatud esindaja / konto esindaja nimetamisel tuleb volitatud esindaja / konto esindaja kohta esitada järgmine teave:
 -nimi ja kontaktandmed;
 -isikut tõendav dokument;
 -väljavõte karistusregistrist.
 Dokumentide kontroll
 Iga dokumendi koopia, mis esitatakse isikliku konto / isiku arvelduskonto avamiseks või volitatud esindaja / konto esindaja nimetamiseks, peab olema tõestatud koopia. Kui dokument on välja antud mujal kui koopiat nõudvas riigis, tuleb koopia legaliseerida. Tõestamise või asjakohasel juhul legaliseerimise kuupäev ei tohi olla varasem kui kolm kuud enne taotlemise kuupäeva.
 Konto avamisest, konto ajakohastamisest või volitatud esindaja / konto esindaja nimetamisest keeldumine
 Riiklik haldaja (Šveitsi puhul FOEN) võib konto avamisest, konto ajakohastamisest või volitatud esindaja / konto esindaja nimetamisest keelduda, kui keeldumine on mõistlik ja põhjendatud. Keeldumise põhjuseks peab olema vähemalt üks järgmistest põhjustest:
 -esitatud teave ja dokumendid on mittetäielikud, aegunud või muul viisil ebatäpsed või valed;
 -võimalik esindaja on uurimise all või on eelneva viie aasta jooksul süüdi mõistetud saastekvootide või Kyoto ühikutega seotud pettuses, rahapesus, terrorismi rahastamises või muus raskes kuriteos, milleks võidi kontot kasutada;
 -siseriiklikus või liidu õiguses sätestatud põhjustel.
 Kontoteabe korrapärane kontrollimine
 Kontoomanik peab viivitamata teatama igast muudatusest kontoandmetes ja kasutajaandmetes riiklikule haldajale (Šveitsi puhul FOEN), lisades teabe, mida nõuab riiklik haldaja, kes vastutab andmete õigeaegse ajakohastamise eest.
 Vähemalt kord kolme aasta jooksul kontrollib riiklik haldaja, kas kontoteave on endiselt täielik, ajakohane, täpne ja õige, ning palub kontoomanikul teatada kõikidest võimalikest muutustest.
 Kontole juurdepääsu peatamine
 Kontole juurdepääsu võib peatada, kui registreid käsitlevaid käesoleva lepingu artikli 3 sätteid on rikutud või kui toimub uurimine seoses nimetatud sätete võimaliku rikkumisega.
 Teabe konfidentsiaalsus ja avalikustamine
 ELi tehingulogis, Šveitsi tehingulogis, liidu registris, Šveitsi registris ja muudes Kyoto protokolli registrites hoitav teave, sealhulgas teave kõikide kontode hoiuste ja kõikide sooritatud tehingute kohta ning kõigi kontodel hoitavate või tehingust mõjutatud saastekvootide kordumatud tunnuskoodid ja Kyoto ühikute kordumatud seerianumbrid, on konfidentsiaalne.
 Sellist konfidentsiaalset teavet võib anda asjaomastele avaliku sektori asutustele nende taotluse alusel, kui sellega taotletakse õiguspärast eesmärki ja need taotlused on põhjendatud, vajalikud ja proportsionaalsed pettuse või rahapesu, terrorismi rahastamise või muude raskete kuritegude, turu manipuleerimise või muude liidu, EMP liikmesriigi või Šveitsi õiguse rikkumiste uurimiseks, avastamiseks, menetlemiseks, maksuhalduseks või nõuete täitmise tagamiseks, auditeerimiseks ja finantsjärelevalveks ning ELi HKSi ja Šveitsi HKSi toimimise tagamiseks.
 D. Olulised kriteeriumid enampakkumisplatvormide ja enampakkumiste kohta
 Üksused, kes korraldavad saastekvootide enampakkumisi lepinguosaliste HKSides, peavad vastama järgmistele olulistele kriteeriumidele ja korraldama enampakkumisi järgmiste nõuete kohaselt.
 Olulised kriteeriumid
 1
 Enampakkumist korraldav üksus valitakse menetlusega, mis tagab läbipaistvuse, proportsionaalsuse, võrdse kohtlemise, mittediskrimineerimise ja konkurentsi enampakkumisplatvormide vahel vastavalt hankeid käsitlevatele liidu või siseriiklikele õigusaktidele.
 2
 Enampakkumist korraldav üksus peab olema selleks volitatud ja peab oma toimingute tegemisel võtma vajalikke kaitsemeetmeid; kõnealused kaitsemeetmed hõlmavad muu hulgas meetmeid huvide konfliktist tuleneda võivate kahjulike tagajärgede avastamiseks ja kõrvaldamiseks, turgu mõjutada võivate riskide avastamiseks ja haldamiseks, läbipaistvaid ja diskretsiooni välistavaid eeskirju ja menetlusi õiglaste ja korrektsete enampakkumiste korraldamiseks ning piisavaid rahalisi vahendeid, et hõlbustada nõuetekohast toimimist.
 3
 Juurdepääs enampakkumisele eeldab kehtivate miinimumnõuete järgimist seoses kliendi suhtes rakendatavate piisavate hoolsusmeetmetega, et osalejad ei kahjustaks enampakkumise kulgu.
 4
 Enampakkumise kulg peab olema prognoositav, eelkõige müügi ajastuse ja järjestuse ning hinnangulise mahu osas. Enampakkumise peamised elemendid, sealhulgas enampakkumiste ajakava, kuupäevad ja hinnangulised müügimahud, avaldatakse enampakkumist korraldava üksuse veebisaidil vähemalt üks kuu enne enampakkumise algust. Olulistest muudatustest tuleb ette teatada nii kiiresti kui võimalik.
 5
 Saastekvootide enampakkumise läbiviimisel on eesmärk minimeerida võimalikku mõju kummagi lepinguosalise HKSile. Enampakkumise eest vastutav üksus tagab, et enampakkumishinnad ei erine oluliselt saastekvootide hinnast järelturul enampakkumisperioodi ajal, vastupidine olukord annaks märku puudulikust enampakkumisest. Eelmises lauses osutatud erinevuse kindlaksmääramise metoodikast tuleks teatada turujärelevalve ülesandeid täitvatele pädevatele asutustele.
 6
 Kogu mittekonfidentsiaalne teave enampakkumise kohta, sealhulgas õigusaktid, suunised ja vormid, avaldatakse avatud ja läbipaistval viisil. Iga toimunud enampakkumise tulemused avaldatakse nii kiiresti kui võimalik koos asjaomase mittekonfidentsiaalse teabega. Enampakkumiste tulemuste aruanded avaldatakse vähemalt kord aastas.
 7
 Saastekvootide enampakkumiste korraldamisel järgitakse asjakohaseid eeskirju ja menetlusi, et vähendada enampakkumistel konkurentsi kahjustava käitumise, turu kuritarvitamise, rahapesu ja terrorismi rahastamise ohtu. Kõnealused eeskirjad ja menetlused peavad olema võimalikult suures ulatuses vähemalt sama ranged nagu need, mida kohaldatakse lepinguosaliste õiguse alusel finantsturgude suhtes. Eelkõige vastutab enampakkumist korraldav üksus selle eest, et rakendatakse selliseid meetmeid, menetlusi ja protsesse, mis tagavad enampakkumiste usaldusväärsuse. Ka jälgib ta turuosaliste käitumist ja teatab pädevatele ametiasutustele, kui ilmneb konkurentsi kahjustavat käitumist, turu kuritarvitamist, rahapesu või terrorismi rahastamist.
 8
 Enampakkumist korraldava üksuse ja saastekvootide enampakkumise üle teevad nõuetekohaselt järelevalvet pädevad asutused. Määratud pädevatel asutustel peavad olema vajalik õiguspädevus ja tehniline kord, et kontrollida
 -enampakkumisplatvormide tegevust ja käitumist;
 -kliente esindavate kutseliste vahendajate tegevust ja käitumist;
 -turuosaliste käitumist ja tehinguid, et vältida siseringitehinguid ja turuga manipuleerimist;
 -turuosaliste tehinguid, et vältida rahapesu ja terrorismi rahastamist.
 Võimaluste piires peab järelevalve olema vähemalt sama range, nagu lepinguosaliste õiguse alusel finantsturgude üle tehtav järelevalve.
 Oma saastekvootide enampakkumisel müümiseks peab Šveits püüdma kasutada eraõiguslikku üksust kooskõlas riigihanke-eeskirjadega.
 Kuni lepingu sõlmimiseni sellise üksusega ning eeldusel, et enampakkumisel müüdavate saastekvootide arv aastas jääb allapoole kindlaksmääratud piirmäära, võib Šveits jätkata praeguse enampakkumiskorra kasutamist ehk FOENi korraldatavaid enampakkumisi järgmistel tingimustel.
 1
 Piirmäär on 1 000 000 saastekvooti, sealhulgas lennutegevuse jaoks enampakkumisel müüdavad saastekvoodid.
 2
 Kohaldatakse punktides 1–8 sätestatud olulisi kriteeriume, välja arvatud kriteeriumid 1 ja 2; kriteeriumi 5 viimast lauset ning kriteeriume 7 ja 8 kohaldatakse FOENi suhtes niivõrd, kui see on võimalik. Olulist kriteeriumi 3 kohaldatakse koos järgmise nõudega: kõigil EMP üksustel, kellel on lubatud teha pakkumisi liidu enampakkumistel, on luba teha pakkumisi Šveitsi saastekvootide enampakkumistel sellise korra alusel, mis kehtis käesoleva lepingu sõlmimise ajal.
 Šveits võib volitada enampakkumisi korraldama EMPs asuvaid üksusi.
 Sidumislepingu II LISA
 ÜHENDUSE TEHNILINE STANDARD
 ELi HKSi ja Šveitsi HKSi vahelise ühenduse töölerakendamiseks võetakse 2020. aasta mais või niipea, kui see on võimalik, kasutusele ajutine lahendus. Lepinguosalised teevad koostööd, et asendada ajutine registriühendus alalisega niipea kui võimalik.
 Ühenduse tehniline standard hõlmab järgmist:
 -
 -sideühenduse skeem;
 -andmevahetuse turve;
 -
 -funktsioonide loetelu (tehingud, lepitamine ...);
 -
 -veebiteenuste määratlus;
 -andmete logisse salvestamise nõuded;
 –
 –operatiivne töökorraldus (kõnekeskus, kasutajatugi);
 –
 –sidepidamise käivitamise kava ja katsetusmenetlus;
 –
 –turvalisuse katsetamise menetlus.
 Ühenduse tehnilises standardis nähakse ette, et haldaja võtab kõik mõistlikud meetmed, et tagada Šveitsi tehingulogi, ELi tehingulogi ja süsteemidevahelise ühenduse pidev töö 24 tundi ööpäevas ja 7 päeva nädalas minimaalsete katkestustega kummaski tehingulogis ja süsteemidevahelises ühenduses.
 Ühenduse tehnilises standardis nähakse ette, et side Šveitsi tehingulogi ja ELi tehingulogi vahel toimub veebiteenuste sõnumite turvalise vahetusena, mille aluseks on järgmised tehnilised lahendused
 (1)
 :
 –veebiteenused, mis kasutavad lihtsat objektipöörduse protokolli (Simple Object Access Protocol, SOAP) või sellega võrdväärset protokolli;
 –riistvarapõhine VPN (virtuaalne privaatvõrk);
 –laiendatav märgistuskeel XML;
 –digiallkiri ning
 –võrguaja protokollid.
 Ühenduse tehnilises standardis nähakse ette Šveitsi registri, Šveitsi tehingulogi, liidu registri ja ELi tehingulogi täiendavad turvanõuded, mis dokumenteeritakse turbekavas. Eelkõige täpsustatakse ühenduse tehnilises standardis järgmist:
 –kui tekib kahtlus, et Šveitsi registri, Šveitsi tehingulogi, liidu registri ja ELi tehingulogi turvalisus on ohus, teavitavad lepinguosalised viivitamata teineteist ning peatavad Šveitsi tehingulogi ja ELi tehingulogi vahelise ühenduse;
 –turvanõuete rikkumise korral kohustuvad lepinguosalised jagama viivitamata teineteisele teavet. Teadaolevaid tehnilisi üksikasju sisaldav aruanne juhtumi kohta (kuupäev, juhtumi põhjus, mõju, meetmed) edastatakse nii Šveitsi registri haldajale kui ka liidu registri põhihaldajale 24 tunni jooksul pärast turvanõuete rikkumist.
 Ühenduse tehnilises standardis ette nähtud turvalisuse katsetamise menetlus peab olema lõpetatud enne sideühenduse loomist Šveitsi tehingulogi ja ELi tehingulogi vahel ja iga kord, kui hakkab tööle Šveitsi tehingulogi või ELi tehingulogi uus versioon.
 Ühenduse tehnilises standardis tuleb lisaks töökeskkonnale näha ette kaks katsetuskeskkonda: arendaja katsetuskeskkond ja heakskiitmiskeskkond.
 Lepinguosalised peavad Šveitsi registri haldaja ja liidu registri põhihaldaja kaudu esitama tõendid, et viimase 12 kuu jooksul on tehtud nende süsteemide turvalisuse sõltumatu hindamine vastavalt ühenduse tehnilises standardis ette nähtud turvanõuetele. Turvalisuse kontroll, eelkõige läbistuskatsed tehakse kõikide tarkvara uute versioonidega vastavalt ühenduse tehnilises standardis sätestatud turvanõuetele. Läbistuskatseid ei tohi teha tarkvaraarendaja ega tema alltöövõtja.
 (1)
 Praegu kasutatakse selliseid tehnilisi lahendusi sidepidamiseks liidu registri ja rahvusvahelise tehingulogi vahel ning ka Šveitsi registri ja rahvusvahelise tehingulogi vahel.
 (1)
 ELT L 322, 7.12.2017, lk 3.


type: other

text:
IUS-INFO - IZ SODNE PRAKSE: Pogodbena kazen v delovnem pravu
 IZ SODNE PRAKSE: Pogodbena kazen v delovnem pravu 19.03.2020 Toženec je bil od leta 2007 dalje zaposlen za nedoločen čas pri tožeči stranki na delovnem mestu direktor podružnice v Ljubljani, konec leta 2012 pa so ga za leto dni napotili na delo v tujino. Za ta namen je s tožečo stranko sklenil pogodbo o zaposlitvi za določen čas enega leta do 31. decembra 2013, po izteku te pogodbe pa naj bi ohranil pravico do ponovne zaposlitve v podružnici Ljubljana. Ker po izteku pogodbe v podružnici zanj ni bilo na razpolago prostega delovnega mesta, sta tožena stranka in toženec sklenila sporazum o prenehanju delovnega razmerja. Pol leta kasneje je toženec kot direktor in zastopnik podjetja A. d. o. o. podpisal pogodbo o poslovnem sodelovanju s podjetjem K. d. o. o., ki je bilo po ugotovitvi sodišča druge stopnje eden večjih komitentov tožeče stranke.
 Zaradi tega je tožeča stranka vložila tožbo zoper toženca ter na podlagi 7. in 8. člena sporazuma zahtevala plačilo pogodbene kazni, dogovorjene s sporazumom, ter kritje stroškov postopka. Prvostopenjsko sodišče je takšno tožbo zavrnilo, drugostopenjsko sodišče pa izpodbijano sodbo delno spremenilo tako, da je tožencu naložilo, da je dolžan tožeči stranki plačati pogodbeno kazen v zahtevanem znesku.
 Vrhovno sodišče RS je v revizijskem postopku v sodbi št. VIII Ips 45/2019 ugotavljalo, ali je toženec skladno s sporazumom o prenehanju delovnega razmerja dolžan plačati pogodbeno kazen ali ne.
 V 7. členu Sporazuma se je toženec zavezal, da bo varoval kot poslovno skrivnost osebne in ostale podatke, informacije, dokumente in informacijska sredstva, ki predstavljajo poslovno skrivnost tožeče stranke in njene podružnice v Ljubljani, obenem pa se je zavezal, da najmanj dve leti po podpisu Sporazuma ne bo sklepal poslov s komitenti oziroma na kakršen koli drug način sodeloval ali svetoval obstoječim komitentom tožeče stranke in njene podružnice v Ljubljani.
 V 8. členu Sporazuma je bilo nadalje dogovorjeno, da se toženec v primeru kršitve poslovne skrivnosti zavezuje plačati tožeči stranki ali njeni naslednici pogodbeno kazen v višini šestkratnika njegove zadnje neto plače pri tožeči stranki. Če bi s takšno kršitvijo nastala tožeči stranki večja škoda, jo je dolžan toženec poravnati po splošnih načelih odškodninskega prava.
 Glede na Zakon o delovnih razmerjih (ZDR-1) se glede sklepanja, veljavnosti, prenehanja in drugih vprašanj pogodbe o zaposlitvi smiselno uporabljajo splošna pravila civilnega prava, če ni z ZDR-1 ali z drugim zakonom določeno drugače. Zato se je sodišče naslonilo na prvi odstavek 247. člena Obligacijskega zakonika (OZ), ki določa, da se lahko upnik in dolžnik dogovorita, da bo dolžnik upniku plačal določen denarni znesek ali mu preskrbel kakšno drugo premoženjsko korist, če ne izpolni svoje obveznosti ali če zamudi z njeno izpolnitvijo (pogodbena kazen). Pogodbena kazen je civilna sankcija za kršitev pogodbene obveznosti opraviti izpolnitveno ravnanje, ki se ga je s pogodbo zavezala opraviti pogodbena stranka, za katero se dogovorita stranki pogodbe, ki je pravni temelj te izpolnitvene obveznosti. Upnik lahko zahteva od dolžnika plačilo pogodbene kazni za neizpolnitev oziroma kršitev tiste obveznosti, v zvezi s katero je bila takšna pogodbena kazen dogovorjena.
 Vrhovno sodišče je ugotovilo, da je toženec res bil po 7. členu Sporazuma zavezan, da bo varoval poslovne skrivnosti in o tem, da s komitenti tožeče stranke in njene podružnice v Ljubljani ne bo sklepal poslov ali kako drugače z njimi sodeloval. Ugotovilo je tudi, da so se stranke Sporazuma v 8. členu dogovorile za pogodbeno kazen le za primer kršitve varovanja poslovne skrivnosti (torej le za neizpolnitev prve od dveh dogovorjenih obveznosti) in ne konkuriranja s sklepanjem poslov s komitenti. Tožeča stranka pa je od toženca uveljavljala plačilo pogodbene kazni zaradi tega, ker ni izpolnil svoje druge obveznosti, dogovorjene v 7. členu Sporazuma (glede sklenitve posla s komitentom tožeče stranke).
 Vrhovno sodišče je zaključilo, da za plačilo pogodbene kazni v zvezi s kršitvijo te dogovorjene obveznosti ni pravne podlage, saj ni bila določena za nespoštovanje te obveznosti. Ugotovilo je, da ker je sodišče druge stopnje tožencu kljub jasni določbi 8. člena Sporazuma naložilo plačilo pogodbene kazni za kršitev njegove obveznosti, v zvezi s katero pogodbena kazen ni bila dogovorjena, je zmotno uporabilo materialno pravo.