text:
Soveli. Yhdessä liikkeelle -kirja palkittiin vuoden terveysaineistona sivu 4 OTA TALTEEN. Dysfasia on vain hidaste Juuso Jäntin perhe pelaa yhdessä - PDF
 Soveli. Yhdessä liikkeelle -kirja palkittiin vuoden terveysaineistona sivu 4 OTA TALTEEN. Dysfasia on vain hidaste Juuso Jäntin perhe pelaa yhdessä
 Download "Soveli. Yhdessä liikkeelle -kirja palkittiin vuoden terveysaineistona sivu 4 OTA TALTEEN. Dysfasia on vain hidaste Juuso Jäntin perhe pelaa yhdessä"
 1 Soveli soveltavan liikunnan asiantuntija Yhdessä liikkeelle -kirja palkittiin vuoden terveysaineistona sivu 4 Dysfasia on vain hidaste Juuso Jäntin perhe pelaa yhdessä sivu 19 OTA TALTEEN SoveLin uusi strategia2 Soveli soveltavan liikunnan asiantuntija -lehteä julkaisee Soveltava Liikunta SoveLi ry Toimitusneuvosto Susanna Hakuni, tiedottaja, Lihastautiliitto Kati Multanen, aluesuunnittelija, Diabetesliitto Merja Mäkelä, viestinnänsuunnittelija, Turun kaupunki Toni Piispanen, projektipäällikkö, Liikuntatieteellinen Seura Marjo Rinne, tutkija, UKK-insituutti Heidi Hölsömäki, tiedottaja, SoveLi Sari Kivimäki, ts. toiminnanjohtaja, SoveLi ry Soveli soveltavan liikunnan asiantuntija Sisältö Heurekan leikit ja pelit sopivat aikuisellekin 8 tommi vasankari Säästöpäätöksillä kirjoitetaan miljoonalaskuja 10 heidi hölsömäki Terveyserot kapeammiksi Kainuussa 14 helena pietilä Liikuntaneuvontaan kaivataan yhteistyötä 15 Leikkaa uusi liikuntapiirakka talteen 18 Lataudu rentoutumalla! Sari Sakala Soveltava Liikunta SoveLi ry on 17 valtakunnallisen järjestön yhteistoiminta-, asiantuntija- ja palvelujärjestö. Jäsenjärjestöissä liikunnalla on keskeinen asema vammaisten ja pitkäaikaissairaiden terveyden edistämisessä, sairauksien ja oireiden ehkäisyssä sekä hoidossa ja kuntoutuksessa. SoveLin hallitus 2009 Helena Ylikylä-Leiva, puheenjohtaja, Suomen MS-liitto ry Annukka Ala-Pappila, Suomen Sydänliitto ry Sirpa Kälviäinen, Lihastautiliitto ry Timo Peltovuori, Mielenterveyden Keskusliitto ry Raija Pohjavirta, Suomen Parkinson-liitto ry Tinja Saarela, Suomen Reumaliitto ry Sari Kivimäki, esittelijä ja sihteeri, SoveLi ry perheliikunnan teemavuosi 20 mari vehmanen Jäntit ovat varsinaisia viikinkejä 24 sari sakala Oma maa mansikka, muu maa mustikka! 25 susanna huovinen perheliikunnasta iloa arkeen 26 jenni mäenpää Erityisuimakortti kannustaa uimaan vapaa-ajalla 29 sari kivimäki Teneriffalla voi hankkia esteettömiä liikuntaelämyksiä 30 mari vehmanen Välinevuokraamo avaa ovet liikuntamaailmaan 33 milla forstén MS-liitto kannustaa myös kilpaurheilijoitaan 36 marjo rinne Neuvonnalla selkävaivat hallintaan 42 mari vehmanen Liikkumisresepti tehoaa myös ryhmässä Länsirinteen perhe liikkuu yhdessä kotona ja lähiympäristössä. sivu 24 Yhteystiedot SoveLi ry / ts. toiminnanjohtaja Sari Kivimäki Suvilinnantie 2, Turku gsm Jäsenjärjestöt ja niiden yhteystiedot ovat lehden takakannessa. Soveli-lehti ISSN Päätoimittaja Sari Kivimäki Toimitussihteeri Heidi Hölsömäki Painopaikka Painohäme Oy, Ylöjärvi Soveli-lehti ilmestyy 2 kertaa vuodessa; seuraava lehti ilmestyy syksyllä Kansi Juuso Jäntti osallistuu välillä isänsä Ilkka Jäntin kanssa Viikinkien edustusjoukkueen harjoituksiin. Kannen kuva Mikko Käkelä Lehden aineistot ja lisätiedot Soveli-lehti Aleksanterinkatu 21 A, 5. krs Tampere gsm Toimitus pidättää oikeuden muokata ja lyhentää tekstejä. Lehdet ovat pdf:nä osoitteessa: > Julkaisut3 PÄÄKIRJOITUS Kohti yhteistä liikuntaa Kevät on tämän lehden ilmestyessä jo pitkällä. Kevät on aikaa, jolloin uutena vuotena itselle tehdyt ja välillä jo unohtuneet liikunnanlisäyslupaukset viimeistään palaavat mieleen. Aurinko ja kevään värit haastavat lähtemään ulos. SoveLin keväälle on antanut väriä uusi strategia, jonka SoveLin syyskokous viime vuoden lopulla hyväksyi. Jo strategian puolitoista vuotta kestänyt laatimisprosessi antoi paljon SoveLille ja sen jäsenjärjestöille, niin kuin hyvän suunnitteluprosessin kuuluukin. Keskustelua käytiin, ajatukset kristallisoituivat ja yhteinen tahtotila vahvistui. Yhteinen työ ei kuitenkaan pääty, vaikka strategiaesite on nyt valmis ja lähetetään lukijoiden käsiin tämän lehden välissä. Nyt alkaa strategiaprosessin tunnetusti haastavin vaihe: strategia on tehtävä todeksi ja muutettava käytännöksi. Nyt on aika alkaa lunastaa lupauksia. SoveLin strategia sisältää kaksi keskeistä lupausta. Ensinnäkin lupasimme, että lähivuosien aikana SoveLin ja sen jäsenjärjestöjen yhteistyö vahvistuu ja saa pysyviä rakenteita. Toiseksi lupasimme, että SoveLi tekee kaikkensa, jotta soveltamista tarvitsevat liikkujat voisivat liikkua ja elää tasavertaisesti ja aktiivisesti. Tässä jälkimmäisessä lupauksessa ja tavoitteessa on SoveLin olemassaolon oikeutus. Ensimmäinen lupaus luo pohjaa tässä toisessa onnistumiselle. Nyt tarvitaan yhteen hiileen puhaltamista. SoveLin ja sen jäsenjärjestöjen keskinäisen suhteen ohjenuora voitaisiin lainata muskettisotureilta: yksi kaikkien ja kaikki yhden puolesta. SoveLi tarvitsee jäsenjärjestöjään kannattelemaan ja viemään kanssaan yhteistä asiaa eteenpäin. Toki SoveLi tarvitsee myös monia muita tärkeitä sidosryhmiä ja yhteistyötahoja, ja onneksi sillä näitä hyviä kumppaneita kosolti onkin. Strategian toimeenpanolle asettavat omat lisähaasteensa yhteiskunnan ja toimintaympäristön viimeaikaiset muutokset. Kuntien jyrkästi kiristynyt ja oletettavasti edelleen kiristyvä taloustilanne uhkaa muuttaa monia asioita. Säästökohteita etsitään kunnissa kuumeisesti ja on vaarana, että leikkuriin joutuvat myös erityisliikunnan määrärahat. Terveyttä edistävästä liikunnasta puhutaan ja sen tärkeys tunnustetaan, mutta samanaikaisesti voidaan siihen suunnattuja resursseja supistaa. Haastetta siis riittää. Samaan aikaan myös järjestöjen omassa toimintaympäristössä on turbulenssia. SoveLin ja sen jäsenjärjestöjen keskinäisen suhteen ohjenuora voitaisiin lainata muskettisotureilta: yksi kaikkien ja kaikki yhden puolesta. Nyt on nähtävä näitä tämänhetkisiä töyssyjä kauemmas ja luotettava siihen, että pitkäjänteinen työ tuottaa tulosta. Uusi strategia on oiva työväline ohjaamaan SoveLin ja sen jäsenjärjestöjenkin työskentelyä kohti yhteisten ja yhtenäisten liikkumismahdollisuuksien yhteiskuntaa. Toisena uutena, erinomaisena työvälineenä tässä työssä sopii käyttää SoveLin tuoretta Yhdessä liikkeelle -kirjaa, joka on juuri palkittu vuoden terveysaineistona. Terveyden edistämisen keskuksen myöntämä palkinto on hieno tunnustus Yhdessä liikkeelle -kirjalle ja sen tekijöille, sekä sitä kautta koko SoveLin työlle. Tästä on hyvä jatkaa yhdessä kohti kaikkien yhteistä liikuntaa. b Helena Ylikylä-Leiva Soveltava Liikunta SoveLi ry:n hallituksen puheenjohtaja4 L Y H YE S T I Antero Aaltonen Yhdessä liikkeelle -kirjan toimittaja ja SoveLin tiedottaja Heidi Hölsömäki kävi noutamassa Terveyden Pylvään yhdessä Edita Publishingin kustannuspäällikön Sanna-Mari Hovin kanssa. Yhdessä liikkeelle -kirja palkittiin vuoden parhaana terveysaineistona SoveLin julkaisema Yhdessä liikkeelle yhdistykset ja kunnat liikunnan kumppaneina -kirja palkittiin vuoden 2009 parhaana terveysaineistona. Palkinnon myönsi Terveyden edistämisen keskus ry (Tekry). Kirjan kustantaja on Edita Publishing Oy. Palkintoperusteissa raati nosti kirjan ansioiksi erityisesti tehokkaan yhteistyön mallit sekä terveyden edistämisen näkemisen moniulotteisena toimintana, joka tarjoaa ideoita ja mahdollisuuksia myös liikuntasektorin ulkopuolelle. Vuoden 2009 parhaat terveysaineistot -kilpailussa oli mukana 60 aineistoa. Kunniamaininnan sai Eikö se kuulu kenellekään? Rohkene kohdata seksuaalisesti kaltoinkohdeltu nuori -kirjan käsikirjoitus. Voittajat valittiin erittäin korkeatasoisten aineistojen joukosta. Parhaan aineiston valintaperusteissa kiitosta sai erityisesti terveyden edistämisen laaja näkemys sekä vahva yhteistyö eri toimijoiden kesken, sanoi Tekryn toiminnanjohtaja Janne Juvakka palkitessaan voittajat Tekryn kevään juhlassa Helsingissä. Yhdessä liikkeelle -kirja kertoo, miksi yhteistyötä kannattaa tehdä ja miten kumppanuus onnistuu. Lisääntyvä yhteistyö järjestöjen ja kuntien välillä avaa uusia mahdollisuuksia toiminnan kehittämiseen. Kirjan kirjoittajat ovat tutkijoita, kouluttajia ja soveltavan liikunnan asiantuntijoita. On upeaa, että tekijöiden yhteistyön ja soveltavan liikunnan osaaminen näin palkitaan. Kun puhutaan kuntoutusta lähellä olevasta liikunnasta, on todella tärkeää tehdä laaja-alaista yhteistyötä ja hyödyntää kaikkien toimijoiden osaaminen, kirjan toimittaja Heidi Hölsömäki sanoo. Lue kirja-arvio sivulta 17. Kirjan tilaukset: tai > Tilaukset Soveltavan liikunnan lehti 4 Soveli 1/20095 Mielenterveysseura koordinoi perheliikuntaverkoston kampanjaa Perheliikuntaverkosto kannustaa viettämään tänä vuonna valtakun nallista perheliikuntavuotta. Lä heltä liikkeelle Perheet pihalle -teemalla järjestettävän vuoden tarkoituksena on saada suomalaiset perheet liikkumaan säännöllisesti yhteisen liikunnan merkeissä. Kampanjalla koetetaan lisätä perheiden yhdessäoloa ja hyvinvointia. Terveysliikuntatoimikunnan mie tinnön pohjalta koottu perheliikuntaverkosto on toiminut vuodesta 2003 lähtien. Perheliikuntaverkoston jäsenenä Suomen Mielenterveysseura sai kuluvalle vuodelle rahoitus- Heidi Hölsömäki ta perheliikuntaverkoston Läheltä liikkeelle perheet pihalle -kampanjan koordinointiin. Toimintavuonna keskitytään per heliikuntaverkostossa mukana olevien järjestöjen keskinäisen yhteistyön kehittämiseen ja eri toimijoiden koordinoimien hankkeiden väliseen yhteistyöhön. Lisäksi tavoitteena on tuottaa monipuolista materiaalia verkoston jäsenten sekä muiden mahdollisten yhteistyötahojen käyttöön. Vuonna 2010 tavoitteena on järjestää perheliikuntaan liittyviä tapahtumia yhteistyössä perheliikuntaverkostossa mukana olevien järjestöjen kanssa, jos hanke saa jatkorahoitusta. b Satu Turhala SoveLin strategiassa kiteytyy tahto liikuntaan yhteistyönä Lehden välissä on SoveLin uunituore strategiaesite. Siinä esitellään SoveLin ja sen jäsenjärjestöjen yhteisen strategiatyöskentelyn tulokset. Tavoiteltava tulevaisuudenkuva tiivistyy sanoihin: Liikunta yhteistyönä jäsenjärjestöjen kanssa. Yhteistyötä tehdään viestinnässä, vaikuttamisessa ja koulutuksessa. Yhteistyön avulla parannetaan pitkäaikaissairaiden ja vammaisten ihmisten mahdollisuuksia terveyttä edistävään liikuntaan ja aktiiviseen elämäntapaan. SoveLin uudet viestintä- ja koulutustyöryhmät vievät strategiaa käytäntöön. b HH Soveltavan liikunnan järjestöt mukana liikuttamassa perheitä Soveltavan liikunnan järjestöt ovat mukana edistämässä perheliikun taa perheliikuntaverkoston teemavuonna. Toukokuun 10. päivä vietettiin Liiku terveemmäksi -päivää perheiden voimin. Haluamme verkostossa kuitenkin kannustaa siihen, että jokainen päivä on perheliikuntapäivä, sanoo Veijo Kivistö, Aivohalvaus- ja dysfasialiiton aluesihteeri ja SoveLin edustaja valtakunnallisessa perheliikuntaverkostossa. Seuraava suurempi perheliikun tatapahtuma järjestetään 6. ke säkuuta Luovin ammattiopistolla (Hoikantie 15) Sastamalassa, kun Hen gitysliitto Heli järjestää perinteisen Perheet pihalle -päivän yhdessä laajan yhteistyöverkostonsa kanssa. Luvassa on perheliikuntaa Koiraporin Suurkisojen hengessä, ja musiikkia tarjoaa Satu Sopanen Tuttiorkestereineen. Lisätietoa sivulla Liiku terveemmäksi -tapahtumien vinkkejä voi käydä poimimassa sivulta Sivulle voi myös ilmoittaa tapahtumia. b Heidi Hölsömäki SoveLi ry Soveltava Liikunta SoveLi on 17 kansanterveys- ja vammaisjärjestön yhteistyöjärjestö. Jäsenjärjestöjen paikallisyhdistyksiin kuuluu noin henkilöjäsentä. Liikunta on keskeinen osa yhdistysten toimintaa. Liikunnalla on tavallista suurempi merkitys jäsenjärjestöjen edustamien ihmisten terveyden edistämisessä. Kotisivu: Soveltavan liikunnan lehti 5 Soveli 1/20096 Heurekan leikit ja pelit sopivat aikuisellekin Soveltavan liikunnan asiantuntijat kävivät arvioimassa osittain esteetöntä Heurekan Liiku ja pelaa! -näyttelyä. Heurekan sivuilla markkinoidaan näyttelyn olevan suunnatun lapsille ja nuorille, mutta sopivan hyvin vanhemmillekin ja soveltuvin osin liikuntavammaisille. Mielestämme näyttely sopii hyvin työikäisille ja ikäihmisille, joilla on leikkimieltä ja rohkeutta uusiin asioihin. Vanhempaa väkeä saattaa myös motivoida tieto siitä, mihin peli vaikuttaa ja mitä aistitoimintoja se aktivoi tai minkälaista tiedonkäsittelyä kohteessa tapahtuu. Näyttelyn kyltit selkeyttävät hyvin pelien ideaa. Osa peleistä on liian nopeita aistitai liikuntavammaisille, mutta niitä on mahdollista pelata pareittain tai joukkueena. Tästä ei ole ohjeistusta tai soveltamisvinkkejä, ja riippuu muun muassa avustajasta, miten hän osaa ohjeistaa. Osa peleistä on standardituotteita, joita ei ole mahdollisuutta soveltaa tai säätää. Liikuntarajoitteiselle säädöistä olisi varmasti hyötyä ja laitteista tulisi monikäyttöisiä. Mielenkiintoinen kaikille sopiva oli valotanssi, joka edustaa esimerkkiä luovasta pelistä. Diskodonitsi, huutopurjehdus ja perhosen eväsretki ovat hauskoja reaktiopelejä, jotka innostavat yrittämään uudelleen ja uudelleen. Huutopurjehdus ja perhosen eväsretki ovat esimerkkejä peleistä, joita voi pelata pareittain tai joukkueena. Osa näyttelyn peleistä, kuten nuorallakävely, hypi narua ja kehokeplottelu, on suunnattu enemmän lapsille ja nuorille. Pelit, joissa ideana on kehonhahmotus, eli omat mitat, kimppavaaka, lämpökamera, ovat selkeitä ja sopivat kaikille. Näyttelytila oli valoisa ja tarpeeksi tilava esimerkiksi pyörätuolilla liikkuvalle, mutta pelien äänet saattavat joillekin tuntua liian kovalta ja vaikuttaa tilan ja pelien hahmottamiseen sekä vireystilaan. Kaiken kaikkiaan näyttely on monipuolinen kokonaisuus ja siinä on huomioitu kehon hahmotus, tasapainoharjoitukset, vartalon hallinta ja reaktionopeus. Jokaiselle on tarjolla jotakin! Myös perusnäyttely on hyvä ja kiinnostava. Toivottavasti Heureka ottaa tulevaisuudessakin esteettömyyden huomioon. b Sari Kivimäki ja Helena Pietilä b Kuvat Vesa Katajamäki Suhteellista esteettömyyttä Vanhana pesäpalloilijana Ismo Kiuru innostui tarkkuusheitosta ja pallonlyönnistä. Parkinsonin tautia sairastava Ismo piti myös juoksutäristyksestä, jossa nopeimmin paikallaan juokseva joukkue voittaa. Soveli-lehti pyysi muutamaa koekäyttäjää tutustumaan Liiku ja pelaa! -näyttelyyn. Näyttelytietojen mukaan kaksi kolmasosaa kohteista on sellaisia, että niitä voi käyttää, vaikka liikuntakyky olisi rajoittunut. Pyörätuolia käyttävä ja Suomen CP-liiton Laajasalon palveluasunnossa asuva Marja-Liisa Reimann tutustui näyttelyyn avustajan kera. Näyttely sopii niille, jotka pystyvät itse pelaamaan ja tekemään jotakin, kommentoi Reimann. Reimann tarvitsee avustajaa liikkuakseen. Vain muutama näyttelyn kohde toimi hänelle, sillä suurin osa niistä vaatii itsenäistä liikkumista. Eniten pidin lämpökamerasta ja painojutusta. Näitä voisin suositella Laajasalon porukalle. Painon ilmoittava kimppavaaka onkin hauska. Reimann painoi siinä lampaan verran. Pyörätuolitanssia itsenäisesti liikkuville Näyttelyssä kuka tahansa voi kokeilla esimerkiksi pyörätuolitans- Soveltavan liikunnan lehti 6 Soveli 1/20097 Marja-Liisa Reimann (oik.) ja avustaja Heidi Syvänen pysähtyivät pulssiasemalle. Reimannin kädessä oleva metallikahva vastaanottaa tiedon pulssista ja pulssikäyrä piirtyy näytölle. Kohteessa haastettiin pohtimaan, miten omaan sykkeeseen voi vaikuttaa. Reimann piti Heurekan näyttelystä, vaikka kovin moneen laitteeseen hän ei päässytkään aktiivisesti osallistumaan. sia discodonitsissa, jossa musiikki hidastuu ja nopeutuu sen mukaan, kuinka nopeasti pyörätuoli osuu erivärisiin valoihin. Vammattomia pyörätuolitanssi kiinnostaa, mutta Reimann ei siitä innostu. Ehkä siinä joillekin on järkeä. Yhteenvetona hän toteaa: Näyttely oli mielenkiintoinen, mutta meteli on kova. Lähtökohtana pääsy kohteiden luo Näyttelyyn esteettömyyden tuonut suunnittelija Mikko Koivu-Jolma kuuntelee Reimannin palautetta. On mielenkiintoista tietää, missä näyttelyn rajat menevät. Kenelläkään näyttelyä rakentaneella ei ollut liikkumisen esteitä. Lähtökohtana meillä oli, että jokaisen on vähintään päästävä kohteiden luo. Aiemmissa näyttelyissä tämäkään ei ollut toteunut. Testihenkilöt kommentoivat näyttelyä etukäteen. Yksi oli heikkonäköinen, toinen liikkui pyörätuolilla itsenäisesti ja kolmas kepeillä. Laitteisiin pääsy osoittautui ongelmalliseksi, sillä nopeat menevät kohteisiin ensin. Kommenteissa heräsikin kysymys, pystyisikö täällä järjestämään rauhoitettuja juttuja. Erillisen tilaisuuden järjestäminen voi kuitenkin olla hankalaa. Näyttely on periaatteessa koko ajan avoin kaikille ja yksityistilaisuus olisi kallis. Useimmat kävijöistä pääsevät tutustumaan näyttelyyn, mutta käytännössä moni tarvitsee avustajan. Avustaja voi esimerkiksi suunnata laitteita. Heikkokuuloinen pärjää, mutta näkövammainen tarvitsee opastusta. Kohteissa voisi periaatteessa olla audiopalaute, mutta se hukkuisi muun mökän alle, Mikko Koivu-Jolma kertoo. b Heidi Hölsömäki Soveltavan liikunnan lehti 7 Soveli 1/20098 SPARRAAJA HAASTAA KEHITTÄMÄÄN LIIKUNTAA TOMMI VASANKARI Tämänkertainen sparraaja on UKK-instituutin toiminnanjohtaja Säästöpäätöksillä kirjoitetaan miljoonalaskuja On helppo säästää palveluista, jotka eivät ole standardipalvelujen kentässä. On kuitenkin hölmöläisen filosofiaa säästää ennaltaehkäisevissä toimissa. Mitä enemmän näistä säästetään, sitä enemmän kirjoitamme itsellemme pakkokustannuksia. Tommi Vasankari Päätöksenteossa pitää miettiä, onko tämän päivän puolen miljoonan säästö hyvä, jos se aiheuttaa viiden vuoden kuluttua viiden miljoonan laskun. Väitän, että tätä ymmärrystä ei nykyisessä taloustilanteessa liikaa käytetä. Olemme enemmän hoiva- ja sairauspalveluita maksava ja sairastamista tukeva yhteiskunta kuin ennaltaehkäisevä, sairastumista torjuva ja omaa liikkumista ja omatoimisuutta edistävä yhteiskunta. Näin ei tarvitse olla. Valtion ravitsemuksen, liikunnan ja terveyden politiikkaohjelmien ja periaatepäätösten pitää vain siirtyä kuntatasolle. Jaan liikunnan edistämisen kolmeen kohderyhmään: sairauden hoitoon, suuren sairausriskin väestön liikuttamiseen ja suuriin joukkoihin vaikuttamiseen ennaltaehkäisyssä ja terveyden edistämisessä. Liikunnan vaikuttavuudesta sairauden hoidossa voi mainita esimerkkinä saksalaisen tutkimuksen. Siinä todetaan, että vakaata sepelvaltimotautia sairastaville miehille aktiivinen liikuntahoito antaa paremman hoitotuloksen kuin pallolaajennus. Se on myös halvempi vaihtoehto. Tämä on hyvin tyypillinen esimerkki siitä, että kovissakin tappajasairauksissa, kuten sepelvaltimotaudissa, tiedostetaan liikuntahoidon teho. Monessa sairaudessa on huomattavasti edukkaampaa liikuttaa yksilöä ja pitää hänet omatoimisena omassa kotimiljöössään kuin antaa kansalaisen kärsiä sairauksista, käpertyä ja jäädä loukkuun neljän seinän sisään. Jos näin tapahtuu, niin toimintakyky heikkenee hyvin nopeasti ja syntyy tarve ympärivuorokautiseen hoivaan. On helpompaa rakentaa kotimiljööseen kustannustehokasta mallia kuin tehdä ja tarjota hoitopaikkoja. Suuren riskin kansalaisen hoitamisesta liikunnalla tai elintapahoidolla käy esimerkiksi tyypin kaksi diabetes. Fiksun syömisen ja riittävän liikkumisen avulla voidaan lähes täysin pysäyttää taudin kehittyminen, kulman takana oleva tauti voidaan torjua tai jo puhjennut ongelma siirtää pois päiväjärjestyksestä. Koko väestön terveyden kannalta mikään ei ole vaikuttavampi terveysteko kuin se, että kaavoitetaan turvallisia kevyen liikenteen väyliä ja liikkumiseen innostavia ympäristöjä, joita pitkin voidaan omin voimin tehdä työmatka- ja koululiikkumista sekä harrastuksiin kulkemista. Liikuntaneuvonta osaksi terveydenhuoltoa On olemassa tietoa siitä, miten mitäkin vaivaa pitää hoitaa tai ennaltaehkäistä liikkumalla tai hyvillä elintavoilla. Tieto pitäisi hyödyntää ja pyrkiä toimimaan tavoitteiden mukaisesti. Meillä on esimerkiksi tieto, että tämän päivän amerikkalainen suositus ikääntyneelle sisältää henkilökohtaisen liikuntaohjelman, joka sovitetaan ikääntyneen omaan toimintakykyyn, sairauksiin ja lääkitykseen. Jos tämä on tavoitteena arvovaltaisen suositustason antajalla, niin meidänkin kuuluu mennä tätä pyrkimystä kohden. Valitettavasti liikunta ja ravitsemus elintapahoitoina sisältyvät Soveltavan liikunnan lehti 8 Soveli 1/20099 Sari Kivimäki Parkinson-liitto kouluttaa yhdistystensä liikuntavastaavia vuosittain. Tommi Vasankarin mielestä yhdistyksillä on tärkeä rooli soveltavan liikunnan toimijoina, mutta mitä enemmän tarvitaan räätälöintiä, sitä tärkeämpää on varmistaa ammattiohjaus. edelleen hyvin vaihtelevasti terveydenhuollon ja eri tiedekuntien koulutukseen. Sekään ei vielä auta, jos lääkäri sanoo monivaivaiselle potilaalle, että pitäisi liikkua, jos hän ei osaa vastata kysymyksiin miten ja kenen kanssa. Ympärillä pitää olla verkosto, joka pystyy antamaan ohjausta vähemmän liikkuneelle. Liikkumisresepteistä ja -neuvonnasta on saatu jo hyviä kokemuksia projekteissa, mutta missään kunnassa ei ole vielä onnistuttu luomaan pysyvää yksittäisistä henkilöistä riippumatonta talon tapaa. Tarvitaan muutoksia koulutuksessa, asenteissa ja työkäytännöissä. Paikallisyhdistysten rooli on oleellinen liikuntapalvelujen verkostossa. Liikkumisesta ei tarvitse tehdä avaruustiedettä, sillä ihminen on luotu liikkuvaksi ja reipasta kävelyä pitää pystyä kaikkien tekemään. Mitä enemmän tarvitaan räätälöityä ohjaamista, sitä tärkeämpää on varmistaa ammattimaisten liikuttajien mukanaolo. Sama koskee urheiluseuroja. Seuraverkostolla on täysi työ palvella nuorisoa, joten on itsensä pettämistä kuvitella, että amatööriliikuttajat pystyisivät hoitamaan myös laajemman ammattimaisen avun tarvitsijakaartin. Ilomielin olen tässä väärässä. Näitä seuroja on jo muun muassa voimistelupuolella, ja tämä toiminta kuuluu kiitollisuudella vastaanottaa ja sitä rohkaista. Alueelliset järjestötoimijat pitää ehdottomasti verkottaa vielä nykyistä paremmin palveluverkostoon yhdessä kunnallisten ja yksityisten toimijoiden kanssa. Mitä kattavampi verkosto on, sitä parempi se on. Kunkin toimijan osaamisalueet ja rajoitteet pitää kuitenkin olla hyvin kuvattuina. Näin ei luoda vääriä mielikuvia ja kuvitella ratkaistavan kaikkia asioita yhdellä toimijalla, jolloin se tukehtuu. Oleellista on, että kysyntä kohtaa oikeanlaisen tarjonnan. b Heidi Hölsömäki Soveltavan liikunnan lehti 9 Soveli 1/200910 Liikuntaneuvoja Seija Huotari etsii yhdessä Toivo Romppaisen kanssa miehelle sopivia liikuntaharjoituksia. Kuntosalilla tulee tehtyä monipuolisesti, muuten en osaisi kaikkia lihaksia kuntouttaa, Toivo Romppainen kertoo. Kesällä hän tekee pitkiä pyörälenkkejä. Pyöräily on sopivan nivelystävällistä, kun on tätä ylipainoa. Terveyserot kapeammiksi Jo 600 kainuulaista on käynyt liikuntaneuvojan vastaanotolla hakemassa innostusta aktiivisempaan liikkumiseen ja oikeaan ravitsemukseen. Seija Huotari on yksi Kainuun neljästä liikuntaneuvojasta. Hän kohtaa kollegoidensa kanssa kaikkein vähiten liikkuvia ihmisiä. Poikkihallinnollisessa Telirane-hankkeessa asiakkaat tulevat neuvontaan joko lähetteellä tai oma-aloitteisesti. Oleellista hankkeen liikuntaneuvonnassa on yksilöllinen lähestymistapa. Jokainen on liikkumisessaan eri vaiheessa. Tärkeintä on, että asiakas asettaa tavoitteen siihen, mikä tuntuu mahdolliselta. Kun tavoitteen saa päättää itse, siihen pystyy sitoutumaan, Huotari sanoo. Liikkumaan lähdetään konkreettisesti pienin askelin. Jokaisen on löydettävä oma liikunnan ilonsa ja sopiva tapansa liikkua. Jos ihminen ei ole liikkunut ollenkaan, on turha vedota siihen ihanaan tunteeseen, mikä syntyy lenkin jälkeen. Sopivaa liikkumismuotoa lähdetään etsimään ja kokeilemaan pienin askelin. Se voi olla aluksi kävely muutaman kerran viikossa kauppaan tai pyöräily töihin. Stoppi sairauden etenemiselle Pääpaino Telirane-projektin liikuntaneuvonnassa on sairauksien, kuten diabeteksen ja sydän- ja verisuonitautien ehkäisyssä. Tämä on tärkeää myös jo jonkin diagnoosin saaneille. Useimmilla asiakkailla on taustalla jokin diagnoosi. On esimerkiksi masennusta, diabetestä ja kohonnutta kolesterolia ja kohonnutta verenpainetta, Huotari kertoo. Lisäsairauksien ehkäiseminen on yksi neuvonnan tavoite. Tärkeää on vaikuttaa myös sairauden etenemiseen. Yritämme pysäyttää sairauden etenemisen, että se pysyisi niissä uomissa kuin on. Monella lääkitystä onkin saatu vähennettyä ja verenpainelääkityksiä on jopa lopetettu. Pitkäjänteinen liikuntaneuvonta mahdollistaa myös asiakkaiden Soveltavan liikunnan lehti 10 Soveli 1/200911 muuttuvien elämäntilanteiden huomioon ottamisen. Liikunnan tavoitteita sovelletaan tilanteen mukaan. Jos asiakas joutuu lonkkaleikkaukseen tai perheessä on raskasta, laitamme liikuntasuunnitelmat vähäksi aikaa jäähylle. Talvella esimerkiksi masennus voi syventyä. Annamme aikaa toipumiselle ja palaamme myöhemmin asiaan. Kun askeleet alkavat sujua, kiinnitetään huomiota ravitsemukseen. Koko pakettia ei tarvitse omaksua kerralla. Liikuntapiirakkaa ja aitoa kuuntelemista Tavoitteiden asettamisessa ja seuraamisessa käytetään tukena muun muassa UKK-instituutin liikuntapiirakkaa. Piirakka on mukana seurantakortissa, joten siitä on helppo tarkistaa, onko tullut nautittua piirakan joka lohkosta suunnitelmien mukaan. Liikkumaan motivoinnissa aito kiinnostus asiakkaan hyvinvointia kohtaan on silti tärkeintä. Jokaisella on oma henkilökohtainen suhteensa liikkumiseen. Me neuvojat olemme havainneet, että jokaisella liittyy liikkumiseen oma tarinansa. Kaikilla on syynsä nykytilanteeseen. Joku on voinut juosta aiemmin maratoneja, mutta työnkuvan muuttuessa vaikkapa edustustehtäviksi painoa on alkanut kertyä. Syyllistämistä tai ylhäältä päin annettuja ihanneohjeita tärkeämpää on kuunnella ja antaa konkreettisia välineitä hyvinvoinnin lisäämiseen. Se on tärkeää, että joku on aidosti kiinnostunut siitä, miten olet liikkunut. Iloitsemme jokaisesta lenkkimerkinnästä. Monet ovat kritisoineet, että lääkärit kyllä käskevät liikkua, mutta eivät kerro miten. Me myös seuraamme, miten suunnitelmat ovat toteutuneet, kannustamme ja rohkaisemme sekä ratkomme esteitä yhdessä, Huotari kertoo. Tieto neuvonnasta leviää verkostossa Yhteistyö on tärkeä osa kainuulaisten toimintatapaa. Kumppaneita haetaan niin kunnan eri hallintokunnista kuin järjestöistäkin. Kaik- Soveltavan liikunnan lehti 11 Soveli 1/200912 kia tarvitaan tiedottamisessa ja motivoinnissa. Ammattilaisen sana painaa usein eniten neuvontaan ohjautumisessa. Tarvitaan yhtä aikaa monen sektorin ammattilaisia, jotka motivoivat kukin tahollaan liikkumaan. Työntekijät voivat käyttää omaa vaikutusvaltaansa motivoinnissa esimerkiksi kirjoittamalla lähetteen, Seija Huotari sanoo. Noin kolmasosa asiakkaista tulee sosiaali- ja terveyspuolelta lähetteellä, joita kirjoittavat kansanterveyshoitajat, työterveys ja lääkärit. Kainuun Liikunnan terveysliikunnan kehittäjä Liisa Paavola toteaa, että tiedottaminen kunnassa vie aikansa. Hitaimmin tietoa on mennyt sote-järjestelmään, yli 3000 työntekijää on iso kakku ja haaste tiedottamiselle, varsinkin, kun sektorilla on jatkuva kiire. Koko ajan lähetteiden määrä kuitenkin kasvaa. Järjestöjen rooli korostuu pienissä kunnissa Liikuntaneuvojat toimivat yhteensä kahdeksan kunnan alueella, ja kuntien välillä on jo havaittu eroja. Esimerkiksi asukasluvultaan pienellä Puolangalla neuvontaa on käytetty odotettua ahkerammin. Siellä on tiivis yhteisö ja taitavat kansanterveyshoitajat, jotka ovat saaneet pidettyä neuvonnan matalan kynnyksen paikkana, mahdollisuutena, joka kannattaa hyödyntää, Seija Huotari kertoo. Liisa Paavola nostaa esiin suusta suuhun markkinoinnin merkityksen. Kun ihmiset kuulevat ystävältä, että hänelle on tapahtunut positiivisia muutoksia ja että tämmöiseenkin on mahdollisuus, se innostaa. Pienissä kunnissa ei ole erityisliikuntapalveluja, ja järjestöjen rooli korostuu esimerkiksi tiedottamisessa. Paavolan mukaan varsinkin suurimmat yhdistykset, kuten diabetes- ja reumayhdistykset, ovat ottaneet hankkeen hyvin vastaan, ja tieto palvelusta on levinnyt niiden kautta kiitettävästi. Huotari kiittää yhdistyksiä yhteistyöstä. Tapahtumissa järjestöjen panos on suuri. Lisäksi yhteistyön avulla kuntiin koetetaan saada myös uusia liikuntaryhmiä, jotka jäävät elämään myös hankkeen jälkeen, Huotari kertoo. Yhdistyksillä on jo runsaasti monenlaista toimintaa. Osa on tarkoitettu vain omalle jäsenistölle, mutta avointakin toimintaa on muun muassa eläkeläisjärjestöillä. Näis- Rankan harjoituksen jälkeen on mukava rentoutua porealtaassa. On ihan erinäköistä, kun käsivarsissa on lihaksia Metsurin ammatista kymmenen vuotta sitten eläkkeelle jäänyt Toivo Romppainen huomasi, että kunto alkoi eläkkeellä vähitellen rapistua ja paino nousta. Veritulpat jaloissa ja keuhkoissa sekä aikuistyypin diabetes yhdessä terveyskeskuksen ohjauksen kanssa saivat muuttamaan elintapoja. Lopetin tupakoinnin 2,5 vuotta sitten, nyt on jo helpompi hengittää. Paino putoaa hitaasti, mutta käsissä ja yläkropassa on alkanut kuntosaliharjoittelun ansiosta näkyä lihaksia. Jaloissa oli jo valmiiksi jonkun verran voimaa, koska pyöräilen. Viime kesänä alkaneesta liikuntaneuvonnasta Romppaisella on vain hyvää sanottavaa. Se on ollut hyvä, sitä ei sillä lailla itse tiedä ruokavaliosta ja liikunnasta. Nyt on jo helpompi lähteä liikkeelle, kun on kunto kohentunut. Soveltavan liikunnan lehti 12 Soveli 1/200913 tä ryhmistä kerrotaan maakunnallisessa liikuntakalenterissa, jota liikuntaneuvojat päivittävät ja myös käyttävät ahkerasti. Hengailusta täsmäharrastamiseen Hanke loppuu aikanaan. Kainuussakin on tavoitteena vakiinnuttaa liikuntaneuvonta osaksi julkisia palveluja. Tätä varten toimintaa seurataan ja arvioidaan, ja neuvonnan tulokset kerätään yhteen. Mittaamisessa on haasteensa. Asiakkaat kokevat olonsa paremmaksi kuin testitulokset kertovat. Puolessa vuodessa tulokset eivät välttämättä vielä näy suurina muutoksina painossa tai kolesterolissa, mutta unenlaatu, reippaus ja aktiivisuus ovat kasvaneet, Liisa Paavola kertoo. Hengailusta on siirrytty täsmäharrastamiseen ja liikkuessa tulee useammin hiki. Mielestäni on hyvä tulos, jos asiakkaat itse kokevat, että on parempi olo. Luvutkin kertovat myönteisestä kehityksestä. Yli puolet asiakkaista kokee toiminta- ja työkykynsä parantuneen jonkin verran tai huomattavasti. Asiakkaiden paino on tippunut keskimäärin pari kiloa puolessa vuodessa, rasvaprosentti 6 prosenttia. Kuntosalien starttiryhmien ansiosta alaraajojen lihasvoima on parantunut 42 prosenttia niillä, jotka osallistuivat toistokyykkytestiin. Ikääntyvälle väellehän alaraajojen voima on erityisen tärkeää. Hankeväki on jo havainnut uusia tavoitteita. Haasteena on, miten saada miehiä ja työttömiä mukaan. Työttömien aktivoituminen on käynnistynut odotettua hitaammin, osittain työttömyyteen liittyvien muiden, kuten taloudellisten, ongelmien takia. Maksuton palvelu on tähän yksi vastaus. Tämä on tällaista puutteenperän personal trainer -palvelua, Paavola toteaa. Puutteenperän personal trainer Liikuntaneuvojalle voi hakeutua itse tai lähetteellä. Lähetteitä kirjoittavat esimerkiksi lääkärit ja kansanterveyshoitajat. Myös pienituloinen voi hakeutua neuvontaan, sillä matalankynnyksen palvelu on maksutonta. 5 käyntiä per asiakas, jokainen asettaa omat liikkumistavoitteensa. Seurantakäynti puolen vuoden kuluttua. Liikuntaneuvojan päätehtävänä on asiakkaan ajattelun ja käyttäytymisen muutoksen tukeminen eli yksilöllinen neuvonta ja liikuntaan ohjaus sekä seuranta. Asiakkaille tehdään terveysmittauksia sekä neuvonnan alussa että lopussa. Muita liikuntaneuvojan tehtäviä ovat tiedottaminen, liikuntapalveluketjun luominen omalle toiminta-alueelleen, starttiryhmien käynnistäminen sekä liikuntapalvelukalenterin päivittäminen. Telirane-hanke: Terveyttä sopivalla liikunnalla ja ravitsemuksella Terveyttä edistävä liikunta- ja ravitsemusneuvontamalli hanketta toteuttavat yhteistyössä Kainuun Liikunta ry, Kainuun kunnat sekä Kainuun Maakunta-kuntayhtymän Sote-toimiala. Neljä liikuntaneuvojaa toimivat Kainuun Liikunnan palkkalistoilla. Tavoitteena on luoda ja juurruttaa alueelle poikkihallinnollinen järjestöjen ja julkisen palvelujärjestelmän yhteinen liikunta- ja ravitsemusneuvonta- ja seurantamalli. Mallin avulla eri-ikäisten kainuulaisten terveystiedot- ja taidot lisääntyvät sekä elämäntapa- ja terveyserot kaventuvat. Hankkeen ennaltaehkäisevä toiminta kohdistuu pääsääntöisesti riittämättömästi liikkuviin sekä henkilöihin, joilla on ongelmaa painonhallinnan kanssa. Terveyserojen kaventumisen kannalta oleellisia kohderyhmiä ovat muun muassa työttömät ja ikääntyvät. b Teksti Heidi Hölsömäki b Kuvat Ilkka Hyry Soveltavan liikunnan lehti 13 Soveli 1/200914 Liikuntaneuvontaan kaivataan yhteistyötä KoMMENTTI Iäkkäät henkilöt, joiden liikkumiskyky on vaikeasti rajoittunut, haluaisivat lisätä liikunnallista aktiivisuuttaan, jos se olisi heille mahdollista (Rasinaho 2007). He tarvitsevat usein toisten ihmisten tukea voimavarojen käyttöönottoon ja aktivoitumiseen. Tiedätkö sinä paikkakuntasi liikuntaneuvonnan palveluketjun tai yhteistyön tason? Löydetäänkö terveysliikuntapalvelujen pariin niitä eniten tarvitsevat? Kuntoutuksen ryhmiin jumiutuneet asiakkaat tulisi ohjata eteenpäin. Yhdistysten liikuntatoiminta on yksi mahdollisuus, mutta potilasyhdistysten järjestämät liikuntaryhmät on usein suunnattu aktiivisille hyväkuntoisille, tasoryhmät puuttuvat ja vertaisohjaajan käyttö ei ole mahdollista. Moni tarvitsee liikkumiseen avustajan. Vapaaehtoisten avustajien saatavuus vaikeasti liikuntakyvyltään rajoittuneelle, kotona asuvalle asukkaalle on työlästä. Tiedon ja uskalluksen puute vaikuttavat kohtaamiseen niin avustajalla kuin palvelun tarvitsijallakin. Tiiviimpi yhteistyö kolmannen sektorin, projektien ja oppilaitosten kanssa voisi tuottaa avustajia, ammattitaitoisia ohjaajia ja muita tukitoimia liikuntaan. Yksilöllisen liikuntaneuvonnan ja tasapuolisen vuorovaikutuksen avulla voidaan selvittää liikkumisen motiivit ja esteet. Esteet voivat olla näkyvien fyysisten rajoitteiden lisäksi näkymättömiä ja liittyä esimerkiksi kommunikointiin tai ympäristön asenteisiin. Kukin ammattiryhmä antaa liikuntaneuvontaa omalla tavallaan ja kukin työntekijä omalla persoonallisella otteellaan. Toiset määrittelevät antavansa liikuntaneuvontaa jo lyhyen neuvon tai kehotuksen annettuaan tai esiteltyään liikunnan terveyshyödyt ilman vuorovaikutusta asiakkaan kanssa. Mitä kysytään sinun liikuntaneuvontalomakkeessasi? Liikuntaneuvonnan laadun, saatavuuden ja palveluketjujen toimivuuden selvittäminen on vaikeaa yhteisten käytäntöjen puuttuessa. Aktiivista yhteistyötä sekä yhtenäistä liikuntaneuvontaa ja terveysliikuntaa koskevaa koulutusta tulisi lisätä ammattihenkilöille jo opiskeluvaiheessa. Tärkeinä liikkumisen motiiveina korostuvat psykososiaalisen hyvinvoinnin osa-alueet ja liikunnan kytkentä arkipäivän toiminnoista selviytymiseen. Neuvojan laajaalaisuus, mielikuvitus ja asiakaslähtöinen ajattelutapa ovat eduksi. Konkreettiset käytännön toimenpiteet motivoivat liikkumaan. Asiakkaan tukemiseen voidaan osallistua Sari Kivimäki Usein liikuntaneuvontaan liittyy lajikokeiluja. Ulla Välikangas ja Laura Silvennoinen kokeilivat ulkokuntosalilaitteita Parkinson-liiton Löydä liikunnan ilo -kurssilla. saattaen vaihdettava -periaatteella esimerkiksi osallistumalla asiakkaan kanssa ryhmään. Liikunnan esteitä voidaan poistaa esimerkiksi hankkimalla puhetulkki tai vähentämällä keskustelemalla omaisilta tulevaa liikkumispelkoa. Pitkien liikuntaneuvontaprosessien jatkuvuutta on vaikea toteuttaa kolmannella sektorilla ilman projekteja. Potilasjärjestöt voisivat tuotteistaa ja toteuttaa ryhmämuotoista liikuntaneuvontaa lajikokeiluineen ja käyttää omaa erityisosaamistaan asiakkaiden saadessa ryhmästä myös vertaistukea. Kuten eräs entinen poliitikko sanoi, ikäihmisten liikunta kaipaa villitsemistä ei hillitsemistä. Tätä lausetta voi soveltaa kaikille. b Helena Pietilä Aivohalvaus- ja dysfasialiiton ja Suomen Parkinson-liiton Aivovoimaa! -terveysliikuntahankkeen projektityöntekijä Soveltavan liikunnan lehti 14 Soveli 1/200915 Viikoittainen LIIKUNTAPIIRAKKA Paranna kestävyyskuntoa liikkumalla useana päivänä viikossa yhteensä ainakin 2 t 30 min reippaasti tai 1 t 15 min rasittavasti. Lisäksi kohenna lihaskuntoa ja kehitä liikehallintaa ainakin 2 kertaa viikossa. Terveysliikunnan suositus vuotiaille reippaasti raskaat kotija pihatyöt marjastus kalastus metsästys pyöräily (alle 20 km/t) kuntopiiri kuntosali jumpat sauva-, porrasja ylämäkikävely kuntouinti vesijuoksu aerobic Kestävyyskuntoa kävely sauvakävely Lihaskuntoa ja liikehallintaa pallopelit luistelu venyttely tasapainoharjoittelu tanssi pyöräily juoksu maastohiihto maila- ja juoksupallopelit rasittavasti 2 t 30 min viikossa 2 kertaa viikossa 1 t 15 min viikossa reippaasti arki-, hyötyja työmatkaliikunta vauhdikkaat liikuntaleikit 2009 Leikkaa uusi piirakka talteen Liikuntapiirakassa korostuu aikaisempaa enemmän lihaskunnon merkitys terveydelle. Kestävyyskuntoa kehittävälle liikkumiselle on asetettu viikoittainen kokonaisaika, joka määräytyy liikkumisen rasittavuuden mukaan. Suomalaisille tuttu UKK-instituutin liikuntapiirakka on päivitetty vastaamaan uusittua aikuisten (18 64-vuotiaat) terveysliikunnan suositusta. Terveysliikunnan suosituksen uudistaminen perustuu laajaan tieteelliseen kirjallisuuskatsaukseen. Liikunnan terveysvaikutuksista on yhä enemmän vahvaksi luokiteltua tieteellistä näyttöä. Liikuntapiirakka kiteyttää suosituksen: Terveyttä edistää reipas kestävyystyyppinen liikkuminen, jota kertyy viikossa yhteensä ainakin 2 tuntia 30 minuuttia. Vaihtoehtona on rasittavampi kestävyysliikunta, jota kertyy viikossa yhteensä ainakin 1 tunti 15 minuuttia. Näitä rasittavuudeltaan erilaisia liikuntatapoja voi yhdistellä oman kunnon mukaan. Liikkuminen on hyvä jakaa useammalle, ainakin kolmelle päivälle viikossa. Lisäksi kaikki tarvitsevat lihaskuntoa ja liikehallintaa kohentavaa liikuntaa vähintään kaksi kertaa viikossa. Paranna kestävyyskuntoa Oman peruskunnon ja tavoitteen mukaan voi valita kestävyyskuntoa kohentavaa liikkumisen kuormittavuuden. Aloittelijalle ja terveysliikkujalle riittää reipas liikkuminen vähintään kaksi ja puoli tuntia viikossa. Sopivia liikkumismuotoja ovat kävely ja pyöräily, esimerkiksi työ- ja asiointimatkoilla, sauvakävely tai raskaat koti- ja pihatyöt. Tottunut ja hyväkuntoinen liikkuja tarvitsee kuntonsa kohentamiseksi rasittavampaa liikkumista, mutta puolet vähemmän eli vähintään tunnin ja 15 minuut- Soveltavan liikunnan lehti 15 Soveli 1/200916 tia viikossa. Lajeja voivat olla esimerkiksi ylämäki- ja porraskävely, juoksu, maastohiihto ja vesijuoksu. Nopeat maila- ja juoksupallopelit sekä aerobicjumpat ovat kestävyyttä parantavia ryhmäliikuntalajeja. Kestävyysliikunta kehittää hengitys- ja verenkiertoelimistön kuntoa sekä edistää sydämen, verisuonten ja keuhkojen terveyttä. Veren rasva- ja sokeritasapaino paranevat, ja liikunta auttaa myös painonhallinnassa. Terveyden kannalta vähäinenkin säännöllinen liikkuminen on parempi kuin liikkumattomuus. Kehitä lihasvoimaa ja tasapainoa Kestävyysliikunnan lisäksi tarvitaan vähintään kaksi kertaa viikossa lihaskuntoa kohentavaa ja tasapainoa kehittävää liikuntaa. Suuria lihasryhmiä vahvistavia liikkeitä suositellaan tehtäväksi 8 10 ja kutakin liikettä kohden toistoja tulee kertyä Kuntosaliharjoittelu ja kuntopiirit sopivat tähän. Pallopelit, luistelu ja tanssiliikunta kehittävät liikehallintaa ja tasapainoa. Säännöllinen venyttely ylläpitää liikkuvuutta. b Terveysliikunnan suositus pohjautuu Yhdysvaltojen terveysministeriön liikuntasuosituksiin, jotka julkaistiin Ks. Lisätiedot ja lähde: Saksittua Parkinsonpostia 1/2009 Edelleenkin koen liikunnan paremminkin elämäntapana kuin lääkkeenä. Nyt on vain hyväksyttävä sairauden tuomat muutokset niin liikunnassa kuin muussakin elämässä. Aina pystyy jotain tekemään kun ei anna periksi. b Aino Riusala on Tampereen Parkinson-yhdistyksen uusi liikuntavastaava Ratsastusterapia on auttanut kävelyäni. Liike ja rytmi rentouttavat vartaloani ja ratsastustuntien jälkeen liikkuminen on aina helpompaa. Kiitos ratsastamisen, en ole vielä joutunut turvautumaan pyörätuoliin. Huomaan myös, että ratsastuksen jälkeen kehoni pysyy kevyenä päivän kaksi eikä spastisuus häiritse niin pahasti. b 62-vuotias Marja-Liisa Andersson liikkuu ja kuntouttaa itseään ratsastuksen avulla. Marja-Liisa sairastaa harvinaista pikkuaivoperäistä ataksiaa. Hyvä Hengitys 1/2009 Sain ammatti-ihmiseltä oikeat palaset jaksamiseeni. Jossain sairauden vaiheessa liikunta käy vastenmieliseksi ja on pakotettava itsensä liikkumaan. Silloin on hyvä osata kuunnella itseään. b Tarmo Laitinen on omaksunut itselleen aktiivisen elämäntavan kuntoutuksen myötä. Nikama 1/2009 Liikkumista ei kannata arkailla kivunpelon takia. Omaa kipua ei myöskään ole hyvä jäädä tuijottamaan, sillä se vie energiaa ja tekee ärtyisäksi. On tehtävä todella paljon töitä, että pääsee kivun herraksi. b 69-vuotias Anna-Liisa Virtala kannustaa selkäkivuista kärsiviä liikkumaan. Anna-Liisalla on selkäydinkanavan ahtauma. Ihon aika 1/2009 Otan aina jonkin kohteen, mitä varten lähden liikkeelle. Panen repun selkään ja kuuntelen kävellessä korvakuulokkeista reipasta musiikkia. Silloin kun jalkapohjat ovat kunnossa, poljen kuntopyörää kotona. b Onerva Niskavaaralle suositeltiin harrastukseksi sauvakävelyä. Onerva kärsii melko harvinaisesta ihosairaudesta, PPP:stä eli palmoplantaarisesta pustuloosista. IT, Invalidityö 11/2008 Sekä kelaus että kanoottipoolo ovat Suomessa pieniä lajeja. Kanoottipoolossa se tarkoittaa sitä, että liikuntavammaisena nuorena minun pitää pelata terveitä miehiä vastaan. Onpahan haastetta. b Vuoden 2012 paralympialaisiin tähtäävä 16-vuotias sporttiklubilainen Henry Manni kertoo harrastuksistaan. Soveltavan liikunnan lehti 16 Soveli 1/200917 A R v I O Yhdessä liikkeelle -kirja antaa käytännön välineitä yhteistyöhön Rovaniemen kaupungin erityisliikunnanohjaajat Katriina Merkkiniemi ja Maarit Shemeikka arvioivat SoveLin Yhdessä liikkeelle -kirjaa: Yhdessä liikkeelle -kirjassa esitellään paljon hyviä toimintamalleja siitä, miten saada yhteiskuviot toimimaan kunnan ja muiden sektoreiden välillä. Kirja soveltuu hyvin tilanteisiin, joissa kunta suunnittelee aloittavansa vaikkapa tapahtumayhteistyön yhdistysten kanssa. Tai jos kuntaan on vasta perustettu erityisliikunnanohjaajan toimi, ja kuviot ja toiminnat ovat vielä suunnitteluvaiheessa. Kirja antaa myös hyviä käytännön esimerkkejä ja vinkkejä liikuntaryhmän tai -kurssin perustajalle. Käytännön ohjeista on hyötyä myös oman kuntamme yhteistyön tiivistämiseen. Rovaniemellä on jo muutamia seuroja, jotka ovat ottaneet mukaan myös erityistukea tarvitsevia, muun muassa judoseura Koyama, curlingseura Lappi Kurlinki, Rovaniemen Verkkopalloseura (tennis) ja Lapin Ampujat ja Metsäveikot (ammunta). Ulkoasultaan kirja on selkeä ja siinä on hyvin erotettu eri väreillä esimerkiksi hyviä käytännön kokemuksia eri kunnista. Lisäksi kappaleiden faktakohdat on koottu ytimekkäästi ja selkeästi värillisiin laatikoihin. Yhdessä liikkeelle. Yhdistykset ja kunnat liikunnan kumppaneina. (2008) Soveltava Liikunta SoveLi ry. Heidi Hölsömäki (toim.) 164 sivua, nelivärinen. 29 / 25e Avustaja kannattelee uimaria onnistumaan ja muita vinkkejä Liikuntaa kaikille soveltaen sopivaksi -opas on helppolukuinen ja innostaa kokeilemaan. Opas on suunnattu ensisijaisesti Suomen CP-liiton jäsenyhdistysten liikuntatoimintaan, mutta soveltuu myös muiden soveltavasta liikunnasta kiinnostuneiden käsiin. Liikuntavinkkien lisäksi oppaasta löytyy neuvoja retkien ja tapahtumien järjestämiseen. Erityisen hienosti on esille nostettu suunnittelu, ennakointi ja turvallisuussuunnitelman laatiminen. Liikuntapalveluiden tuottamisen malli on otettu Jyväskylästä, jossa erityisliikunnalla on pitkät perinteet. Hyvä kuvaus yhteistyöverkostosta on esimerkki siitä, miten yhdessä toimimalla voidaan kehittää liikuntapalveluja kaikille. Oppaan kuvat ovat havainnollisia ja tuovat esille liikkumisen monia mahdollisuuksia eri vuodenaikoina liikkumisen välineitä ja apuvälineitä käyttäen. Vesa Katajamäki Oppaan julkistamisen jälkeen UKK-instituutti on muuttanut liikuntapiirakan painotuksia hieman, mutta oppaassa kerrotut perusteet liikunnan terveysvaikutuksista eivät ole muuttuneet. Liikunta on toimintakyvyn perusta! Toivon, että liikunnanohjaaja Heidi Huttusen hyvät ohjeet liikunnan suunnittelusta, ohjauksesta ja toteutuksesta sekä fysioterapeutti Jaanet Salmisen huomiot liikkujan motivaatiosta ja ohjeet avustajana toimimisesta tavoittavat kaikki soveltavan liikunnan kentällä toimivat. b Riikka Juntunen Kaikille Avoin -ohjelman projektipäällikkö, joka on opiskellut erityisliikuntapedagogiikkaa ja toimii vapaa-ajallaan muun muassa Lapin CPyhdistyksessä. Liikuntaa kaikille soveltaen sopivaksi (2008). Suomen CP-liitto ry. Minna Teiska (toim.) 64 sivua, nelivärinen. Soveltavan liikunnan lehti 17 Soveli 1/200918 Keltaisen nauhan päivästä on tullut jo perinne. Tänä vuonna Reumaliitto muistutti rentoutumisen tärkeydestä. Rentoutuminen rauhoittaa ja vähentää kiireen tuntua. Taitoa voi harjoitella esimerkiksi kokeilemalla rentouttavia asentoja ja venytyksiä. KISKOTTELE KUIN KISSA 1 Mene konttausasentoon ja pidä paino tasaisesti molemmilla käsillä ja polvilla. Polvet ovat lantion levyisessä haara-asennossa. Supista vatsalihaksia ja pyöristä selkää. 2 Annan painon siirtyä taaksepäin koukistaen polvia, painaen rintaa alas lattiaan ja liu uttaen käsiä eteenpäin. Tunnet venytyksen rintalihasten sekä pakara- ja alaselän lihasten alueella. Tee liikettä rauhallisessa tahdissa. 1 2 HENGITÄ SYVÄÄN 3 Makaa selälläsi. Polvesi voivat olla koukussa tai suorana. Laita kädet vatsan päälle, jotta tunnet hengityksesi rytmin. Hengitä pari kertaa oikein syvään. Sisäänhengityksellä tunnet miten pallea ja kätesi kohoavat. Uloshengityksellä ne laskeutuvat alas. Huomaat, että rentoutumisen tunne syvenee jokaisella uloshengityksellä. Jatka niin kauan kun se tuntuu mukavalle. VENYTÄ SELKÄÄ 4 Istu lattialla ja ota polvitaipeistasi reilusti kiinni. Pyöristä selkääsi ja roiku käsiesi varassa. Hengitä rauhallisesti ja nauti venytyksestä. Lataudu rentoutumalla! 1Reumaliiton liikuntasuunnittelija Tinja Saarela, kannustitte yhteisöjä viettämään keltaisen nauhan päivää tänä vuonna jo kuudetta kertaa. Miksi juuri keltaisen nauhan päivä? Keltainen on kevään väri, päiväähän vietetään keskellä maaliskuutakeskiviikkona. Energisoiva keltainen sopii aurinkoisen ja iloisen terveysvirityspäivän teemaväriksi. Lisäksi halusimme jonkin liikunnallisen välineen ja (kumi)nauha oli tähän tarkoitukseen sopiva. 2Kampanjoitte päivää muun muassa työpaikoille. Voiko reumaakin ennaltaehkäistä, kun Reumaliitto kampanjoi työpaikoilla? Reumaliitto on kansanterveys-, vammais- ja liikuntajärjestö. Keltaisen Nauhan päivässä toimimme enemmän niin sanotusti kansanterveyspää edellä. Reumaliiton aluetta ovat reuma- ja muut tuki- ja liikuntaelinsairaudet ja Keltaisen Nauhan päivän osalta on ajateltu tukija liikuntaelimistön hyvinvointia erityisesti. Tuki- ja liikuntaelimistön hyvinvoinnista huolehtiminen kuuluu jokaiselle. Toki ne, joilla on jokin sairaus kuten reuma, hyötyvät toimintakykyä edistävästä toiminnasta erityisesti. 3Tänä vuonna korostatte erityisesti rentoutumisen merkitystä, miksi? Viime vuonna tuntui, että työpaikoilla on vaikeuksia saada järjestymään edes 5 10 minuutin taukojumppatuokioita.vedottiin kiireeseen ja tehokkuuteen. Niinpä saimme ajatuksen tehdä vastaisku ja kiinnittää suomalaisten huomion kiireettömyyteen, työrauhaan ja stressin välttämiseen. Päätimme nostaa esiin palautumisen ja rentoutumisen merkityksen terveyteen, hyvinvointiin ja unenlaatuun. 4Montako yhteisöä kampanjaan on osallistunut tänä vuonna/vuosien aikana? Emme pidä erityistä kirjaa yhteisöistä mutta määrä kasvaa vuosi vuodelta. Arviolta noin sata työpaikkaa järjestävät vuosittain Keltaisen Nauhan päivän. Lisäksi useat (noin 60) paikallisyhdistyksemme ovat ottaneet päivän omakseen ja esittelevät toimintaansa taukojumppa-tuokioiden lomassa. 5Tapahtuman teemasivuilla on jumppaohjeita ja vinkkejä. Kenelle ne sopivat? Soveltavan liikunnan lehti 18 Soveli 1/200919 Kuvat Suomen Reumaliitto Liikkuja Kolumni 3 4 Jumppaohjeet toivon mukaan sopivat mahdollisimman monelle. Kiitoksia on tullut runsaasti. Ohjeet on alunpitäen suunniteltu työikäiselle väestölle. Kotisivujen lisäksi Reuma-lehdessä julkaistaan Keltaisen Nauhan päivän -jumppaohjeet jäsenistöämme ajatellen. 6Joko suunnittelette ensi vuoden tapahtumaa ja onko teemasta tietoa? Suunnitelmia Keltaisen Nauhan päivän vietoksi viritellään jo. Ehkäpä palaamme perinteisemmän taukojumpan pariin esimerkiksi teemalla: Taukojumpasta tehoa työpäivään. Aihe julkistetaan tammikuussa b Heidi Hölsömäki b Rentoutusohjeet Tinja Saarela Lue lisää Vesa Katajamäki Ismo Helén, liikkuvaa elämää viettävä kulttuuriaktiivi Mikä minua liikuttaa! Olen aina ollut, tehnyt ja toiminut taiteen ja kulttuurin kentällä eikä aktiivinen liikunta, urheiluharrastamisesta puhumattakaan, ole ollut minulle juttu. Liikkuminen ja voimistelu silti sujui minulta, pärjäsin hyvin koululiikunnan parissa, jopa niin, että jumppamaikat siihen kiinnittivät huomiota. Olen ilmeisesti omannut tai saanut liikunnallisen kehon, jota en ole ymmärtänyt käyttää ja kehittää. Suhteeni liikkumiseen muuttui rajusti sairastuttuani ataksiaan Sairauteni on liikehermoratoja rappeuttava etenevä sairaus, joten ilman liikuntaa ja erityisesti ilman fysioterapiaa kehoni ja kykyni itsenäiseen liikkumiseen rappeutuisivat nopeasti. Kyynärsauvakompurointiin, kaatumisiin sekä hitaaseen liikkumiseen kyllästyttyäni siirryin pyörätuolin käyttäjäksi, mikä avasi minulle uuden maailman. Itsenäisyyteni kasvoi ainakin 250 prosenttia kyynärsauvaliikkumiseen verrattuna. Tästä alkoi uuden liikkumisen tietoisuus minussa. Sain kokeilla muutamaa erilaista pyörätuolimallia ja päädyin aktiiviselle liikkujalle tarkoitetun kevyen ja ketterän tuolin käyttäjäksi, josta nopeaan tahtiin muodostui minulle osa kehoani. Olen nämä pyörät ja nämä pyörät ovat osa minua. Olen ollut pitkään pyörätuolitanssijana tanssiyhteisö Rajat on ryhmässä, näytellyt teatteriryhmissä, tehnyt lyhytelokuvaa, kuvataidetta sekä liikkunut lukuisissa paikoissa puhumassa, kertomassa ja vaikuttamassa sekä henkilönä että taiteen tekemisen kautta. Sairaudestani huolimatta opettelin uudelleen soittamaan kitaraa raivoisan päivittäisellä tekniikkaharjoittelulla ja toistolla. Vekkuleita tilanteita tupsahteli ja tupsahtaa yhä esiin, kuten esimerkiksi jalkojen ja käsivarsien spastisuus tai olkapäiden kipeytyminen kelaillessa. Fysioterapeutiltani olen saanut neuvoja, apua ja ohjeita, miten voin välttää ja vähentää noita ongelmia. Eli harjoittelua päivittäin käsillä, sormilla, vatsalla, lantiolla ja jaloilla. Kaikesta tekemisestä ja esiintymisestä muodostui minulle hiukan narsistinen suhde liikuntaan, fysioterapiaan ja liikkumiseen. Haluan, että kroppani on timmi ja kunnossa, että voin olla ja esiintyä shortseissa tai jopa ilman paitaa. Soveltavan liikunnan lehti 19 Soveli 1/200920 Varsinaisia Juuso Jäntti (kesk.) pelaa lasten Viikingeissä, mutta lähtee usein isän mukana aikuisten Viikinkien treeneihin. Edustusjoukkueen pelaajat toivottavat aina pienen vierailijan mukaan treeneihin. viikinkejä Soveltavan liikunnan lehti 20 Soveli 1/2009 Näytä lisää
 HYVINVOINTI JA LIIKUNTA 20.5.2016 liikuntavastaava Antti Anttonen 1.Yleistä UKK-instituutti tuottaa tutkittuja ja vaikuttavia käytäntöjä liikkumattomuuden vähentämiseen ja terveysliikunnan edistämiseen. Lisätiedot Anne Taulu toiminnanjohtaja, FT, TtM. Virpi Pennanen soveltavan liikunnan asiantuntija, ft (AMK), liikunnanohjaaja.
 Anne Taulu toiminnanjohtaja, FT, TtM Virpi Pennanen soveltavan liikunnan asiantuntija, ft (AMK), liikunnanohjaaja Mikko Vähäniitty Tasavallan presidentti Sauli Niinistö toimii SoveLi 20 vuotta - Liiku Lisätiedot Terveysliikunnan suositus Liikuntapiirakka
 TAPAAMINEN Tehtävä Tutki liikuntapiirakkaa ja suunnittele itsellesi oma piirakka. Terveysliikunnan suositus Liikuntapiirakka Liikuntapiirakka: UKK-instituutti 34 TAPAAMINEN Oma liikuntapiirakkani 35 TAPAAMINEN Lisätiedot SoveLin jäsenjärjestöjen yhdistykset ja kerhot liikunnan palveluketjussa. Virpi Pennanen soveltavan liikunnan asiantuntija
 SoveLin jäsenjärjestöjen yhdistykset ja kerhot liikunnan palveluketjussa Virpi Pennanen soveltavan liikunnan asiantuntija Sisältö Esittely SoveLin kansanterveys- ja vammaisjäsenjärjestöt ja järjestöjenliikunnasta Lisätiedot LIIKKUMISLÄHETE OPAS S I S Ä LT Ö LÄHETTEEN KÄYTTÖÖNOTTO LÄHETENEUVONTAPROSESSI LÄHETE LIIKUNTANEUVONTA SEURANTA
 S I S Ä LT Ö LÄHETTEEN KÄYTTÖÖNOTTO LÄHETENEUVONTAPROSESSI LÄHETE LIIKUNTANEUVONTA SEURANTA LIIKKUMISLÄHETE ASIAKASKAAVAKE (malli). LIIKUNTASUOSITUKSET LAPSET JA NUORET AIKUISET LIIKKUMISLÄHETE OPAS * Lisätiedot LIIKU OMIN VOIMIN - TERVEYSLIIKUNTAHANKE
 LIIKU OMIN VOIMIN - TERVEYSLIIKUNTAHANKE Hanke esittely vuodelle 2016 Liikunta on lääkettä! Liikunta missä muodossa tahansa on kaikkein tärkeintä. Sinä itse päätät miten sinä liikut, mitä sinä syöt, mitä Lisätiedot Kansanterveys- ja vammaisjärjestöt liikuntatoimijoina 2016
 Kansanterveys- ja vammaisjärjestöt liikuntatoimijoina 2016 Aivoliitto ry Allergia- ja astmaliitto ry Epilepsialiitto ry Hengitysliitto ry Lihastautiliitto ry Mielenterveyden keskusliitto ry Munuais- ja Lisätiedot Kohti yhteistä liikuntaa. Soveltava liikunta SoveLin strategia
 Kohti yhteistä liikuntaa Soveltava liikunta SoveLin strategia Kohti yhteistä liikuntaa SoveLin strategia 2009 2012 Soveltava Liikunta SoveLi ry Työryhmä Heidi Hölsömäki (toim.) leena Jokinen Sari Kivimäki Lisätiedot Mika Vuori. Terveyden ja toimintakyvyn edistäminen
 Laatua ja asiantuntemusta soveltavaan liikuntaan Soveltava Liikunta SoveLin strategia 2013 2015 Laatua ja asiantuntemusta soveltavaan liikuntaan 2 Laatua ja asiantuntemusta soveltavaan liikuntaan Soveltava Lisätiedot IKÄIHMISTEN KUNTOUTTAMINEN KOTIHOIDOSSA. Kotka 29.9.2015 Anni Pentti
 IKÄIHMISTEN KUNTOUTTAMINEN KOTIHOIDOSSA Kotka 29.9.2015 Anni Pentti Ikäihmisten kuntoutus = Geriatrinen kuntoutus Laaja-alaista, kokonaisvaltaista kuntoutusta Ymmärretään ihmisen normaali ikääntyminen Lisätiedot Liikuntajärjestö työhyvinvointipalveluiden keskiössä. Mikko Ikävalko Etelä-Karjalan Liikunta ja Urheilu ry
 14.4. 2015 Mai-Brit Salo Päijät-Hämeen Liikunta ja Urheilu ry (PHLU) Alueellinen liikunnan ja urheilun järjestö, toimimme 18 kunnan alueella Päijät-Hämeessä Olemme yksi 15 aluejärjestöstä Autamme urheiluseuroja Lisätiedot Liikkuva työyhteisö kuinka voimme lisätä liikettä varhaiskasvattajan työhyvinvoinnin tueksi. Matleena Livson, asiantuntija, työyhteisöliikunta
 Potilasohje liike- ja liikuntaharjoitteluun polvi- ja lonkkanivelrikossa Hilkka Virtapohja ja Jari Arokoski Lisätietoa 19.2.2007 Nivelrikon seurauksena lihasvoima heikkenee ja nivel jäykistyy. Nivelrikkopotilaiden Lisätiedot Wiitaunionin liikuntakysely. Wiitaunionin liikuntakysely toteutettiin loka-marraskuussa 2014.
 Wiitaunionin liikuntakysely Wiitaunionin liikuntakysely toteutettiin loka-marraskuussa 2014. Wiitaunionin liikuntakyselyssä kartoitettiin Viitasaaren ja Pihtiputaan yli 16-vuotiaiden asukkaiden liikunta-aktiivisuuden Lisätiedot ME-kävely - kannustiko liikkumaan enemmän?
 Liikunta lasten ja nuorten terveyden edistäjänä V Valtakunnallinen kansanterveyspäivä 15.1.2009 Helsinki Tuija Tammelin Erikoistutkija, FT, LitM Työterveyslaitos, Oulu Lasten ja nuorten fyysinen aktiivisuus, Lisätiedot Luuliikuntasuositus lapsille ja kasvaville nuorille. Hypi ja pompi, juokse ja pelaa! Usein ja vauhdikkaasti.
 lapsille ja kasvaville nuorille Hypi ja pompi, juokse ja pelaa! Usein ja vauhdikkaasti. lapsille ja kasvaville nuorille Liikuntamuodot Lapsilla ja kasvavilla nuorilla tavoitteena on luiden ja lihasten Lisätiedot ALKUVERRYTTELY: KÄSIEN PYÖRITTELY, SELKÄRULLAUS JA POLVENNOSTOKÄVELY PAIKALLAAN
 Nuori Suomi liikunnasta syrjäytyneet asiantuntijaryhmä tij - työkokous k 1.12.200912 2009 Vantaa Miten lapset ja nuoret liikkuvat suhteessa suosituksiin? Tuija Tammelin tutkimusjohtaja LIKES-tutkimuskeskus Lisätiedot FITLANDIA-TREENIOPAS. - Juoksijan lihaskunto-
 FITLANDIA-TREENIOPAS - Juoksijan lihaskunto- ASIANTUNTIJA Sanna Malinen Sanna Malinen on 27-vuotias viittä vaille valmis lääkäri. Sanna on harrastanut liikuntaa pikkutytöstä lähtien, ja urheilulajeista Lisätiedot Fyysinen kunto. Terveystieto. Anne Partala
 Fyysinen kunto Terveystieto Anne Partala Miksi liikuntaa? Keho voi hyvin Aivot voivat hyvin Mieliala pysyy hyvänä Keho ja mieli tasapainottuu Liikunta tuo tyydytystä Yksi hyvinvoinnin peruspilari Ihminen Lisätiedot LIIKUNTASUUNNITELMA. Kotka 29.9.2015 Anni Pentti
 LIIKUNTASUUNNITELMA Kotka 29.9.2015 Anni Pentti Liikuntasuunnitelma kotihoidossa Suunnitelma asiakkaan liikkumiskyvyn ja fyysisen toimintakyvyn ylläpitämisestä ja parantamisesta Suunnitelmaan kirjataan Lisätiedot LiikuTe kysely neuvottelukunnalle ja
 LiikuTe kysely neuvottelukunnalle ja yhteistyökumppaneille 2009 Webropol sähköpostikysely tehtiin kesä- ja elokuussa 2009 NK vastaukset 53 % (N=38, n=20) YTK vastaukset 30 % (N=57, n=17) Asiaa kannatetaan Lisätiedot Liikkumisen edistäminen omassa työssäni Ota kaveri mukaan!
 Liikkumisen edistäminen omassa työssäni Ota kaveri mukaan! Liikunnan palveluketju vahvaksi suunnitelmista toiminnaksi 26.5.2015 Erja Toropainen THM, tutkija Liikuntaneuvontaan vaikuttavia seikkoja Yhteiskunta Lisätiedot Liikuntaan aktivointi saumattoman palveluketjun keinoin. Tampere 26.5.2015 Sari Kivimäki, KKI-ohjelma
 Liikuntaan aktivointi saumattoman palveluketjun keinoin Tampere 26.5.2015 Sari Kivimäki, KKI-ohjelma Palveluketju liikkumaan ja kohta aktiivisempaa elämäntapaa Liikuntaneuvonta osaksi liikunnan palveluketjua Lisätiedot Nyt kesäksi voisi olla hyvä tilaisuus tehdä lupauksia omaan elämäntapaan ja siihen tehtäviin muutoksiin.
 LIIKUNTAVINKIT Nyt kesäksi voisi olla hyvä tilaisuus tehdä lupauksia omaan elämäntapaan ja siihen tehtäviin muutoksiin. Näin onnistut elämäntapamuutoksessa aloita elämäntapamuutoksen opettelu levänneenä Lisätiedot Millainen on minun liikuntapolkuni? NEUROLIIKKUJA PAIKALLISTASOLLA
 Millainen on minun liikuntapolkuni? NEUROLIIKKUJA PAIKALLISTASOLLA Konsultointi- ja kehittämisprojekti 2013 2015 Liikunta kuuluu kaikille myös neurologista sairautta sairastavalle Liikunnan on todettu Lisätiedot SENIORILIIKUNTA SYKSY 2007 ILMOITTAUTUMINEN Harjula-keskuksen toimistoon 20.8.2007 alkaen klo 8-15.30: puh. (03) 8725 130 Ilmoittaudu nyt! HARJULAN KUNTOUTUS Liikuntaryhmiemme tavoitteena on ikääntyvien Lisätiedot Opetus- ja kulttuuriministeriö Sosiaali- ja terveysministeriö. www.liikkeellavoimaavuosiin.fi
 Opetus- ja kulttuuriministeriö Sosiaali- ja terveysministeriö Kaikki mukaan Ikäihmisten liikunnan kansalliseen toimenpideohjelmaan Liikkeellä voimaa vuosiin -seminaari Turku 16.9.2014 ohjelmakoordinaattori Lisätiedot Hengitä ja hengästy Pirkanmaalla
 Hengitä ja hengästy Pirkanmaalla Liikunnan palveluketju vahvaksi suunnitelmasta toiminnaksi 26.5.2015 Hengitä ja hengästy - liikuntahanke (2014-2106) Janne Haarala, liikunnan suunnittelija, Hengitysliitto Lisätiedot SUBSTANTIIVIT 1/6. juttu. joukkue. vaali. kaupunki. syy. alku. kokous. asukas. tapaus. kysymys. lapsi. kauppa. pankki. miljoona. keskiviikko.
 SUBSTANTIIVIT 1/6 juttu joukkue vaali kaupunki syy alku kokous asukas tapaus kysymys lapsi kauppa pankki miljoona keskiviikko käsi loppu pelaaja voitto pääministeri päivä tutkimus äiti kirja SUBSTANTIIVIT Lisätiedot Liikuntajärjestöt osana palvelurakennetta. Salon Kättä Päälle -ratkaisupaja
 Liikuntajärjestöt osana palvelurakennetta Salon Kättä Päälle -ratkaisupaja Riikka Juntunen, Suomen Vammaisurheilu ja liikunta VAU ry 9.11.2015 Suomalaiset liikuntajärjestöt Suomalaisia valtakunnallisia Lisätiedot Liikunnan palveluketju ja liikuntaneuvonta. Kokkola 30.1.2015 Sari Kivimäki Kenttäpäällikkö Kunnossa kaiken ikää -ohjelma
 Liikunnan palveluketju ja liikuntaneuvonta Kokkola 30.1.2015 Sari Kivimäki Kenttäpäällikkö Kunnossa kaiken ikää -ohjelma Palveluketju liikkumaan ja kohta aktiivisempaa elämäntapaa Liikuntaneuvonta osaksi Lisätiedot Liikunta ja terveys. Esitelmä 17.3.2011 Vanajaveden Rotaryklubi Lähde: Käypä hoito suositus: Aikuisten Liikunta.
 Liikunta ja terveys Esitelmä 17.3.2011 Vanajaveden Rotaryklubi Lähde: Käypä hoito suositus: Aikuisten Liikunta. Sairauksien ehkäisy, hoito ja kuntoutus liikunnan avulla 2-tyypin diabetes Kohonnut verenpaine Lisätiedot ALOITTELIJAN KUNTOSALIOPAS
 ALOITTELIJAN KUNTOSALIOPAS JOHDANTO Tämä opas on tarkoitettu sinulle, joka haluat aloittaa kuntosaliharjoittelun. Opas sisältää tietoa, jota tarvitset harjoitellaksesi tehokkaasti, turvallisesti ja tavoitteellisesti. Lisätiedot Suomen CP-liitto ry. www.cp-liitto.fi
 Suomen CP-liitto ry Suomen CP-liitto ry on CP-, MMC- ja hydrokefaliavammaisten lasten, nuorten ja aikuisten sekä heidän omaistensa valtakunnallinen keskusjärjestö, jonka päätehtävät ovat oikeuksien valvonta Lisätiedot Liikkuva työyhteisö kuinka voimme lisätä liikettä varhaiskasvattajan työhyvinvoinnin tueksi. Matleena Livson, asiantuntija, työyhteisöliikunta
 Liikkuva työyhteisö kuinka voimme lisätä liikettä varhaiskasvattajan työhyvinvoinnin tueksi Matleena Livson, asiantuntija, työyhteisöliikunta AKTIIVISEMPI ARKI työpajan työpohjat Nämä työpohjat on laadittu Lisätiedot Sähköinen liikuntakalenteri liikkumisreseptin tukena
 Sähköinen liikuntakalenteri liikkumisreseptin tukena Liisa Lähdesmäki LitL, projektikoordinaattori, lehtori Liikkumisreseptihanke / EPSHP Mikä on liikkumisresepti? on työkalu terveysliikuntaneuvonnassa Lisätiedot Liikuntaneuvonnalla on nyt näytön paikka
 Liikuntaneuvonnalla on nyt näytön paikka Jyrki Komulainen Ohjelmajohtaja, dosentti Kunnossa kaiken ikää (KKI) ohjelma Liikunnan ja kansanterveyden edistämissäätiö LIKES Maakunnallinen liikuntaneuvonta Lisätiedot Turvaa tulevaisuutesi liikkumalla Tapaturmapäivä 13.5.2011
 Turvaa tulevaisuutesi liikkumalla Tapaturmapäivä 13.5.211 Pauliina Husu TtT, tutkija UKK-instituutti, Terveysliikuntayksikkö 16.5.211 1 Lasten ja nuorten vapaa-ajan liikunnan riittävyys. Suomalaisten Lisätiedot ULKOKUNTOLAITEOPAS IKÄÄNTYNEILLE
 ULKOKUNTOLAITEOPAS IKÄÄNTYNEILLE LIHASVOIMA Lihaksen suurin mahdollinen kyky tuottaa voimaa laskee 50 ikävuoden jälkeen noin 1,5 % vuosittain. Edistettäessä aktiivista ja energistä ikääntymistä lihasvoiman Lisätiedot TerveysInfo. Jalan ja pyörällä
 TerveysInfo kävely Aitakävelykoulu Aitakävely on levinnyt yleisurheilusta monen muun urheilulajin käyttöön, kun on huomattu harjoitteiden mahdollisuudet erityisesti lantion seudun liikkuvuuden, yleisen Lisätiedot Janakkalan varhaiskasvatuksen liikuntasuunnitelma
 Janakkalan varhaiskasvatuksen liikuntasuunnitelma Johanna Jalli-Huhtala, päiväkodin johtaja Teemu Heikkilä, lastentarhanopettaja, liikunnanohjaaja, kouluttaja 24.04.2014, Tampere, UKK-instituutti Aika Lisätiedot Ryhmästä lisävoimaa liikuntaharrastuksen aloittamiseen!
 Ryhmästä lisävoimaa liikuntaharrastuksen aloittamiseen! Aluesihteeri Veijo Kivistö Aivoliitto ry p. 040 5430 009 sp. veijo.kivisto@aivoliitto.fi Aivoliitto ry Suomen Parkinson-liitto ry Suomen Parkinson-liitto Lisätiedot SENIORILIIKUNTAA ESPOOSSA. Espoo 15.10.2014 Espoon liikuntapalvelut, liikuntasuunnittelija esa.yletyinen@espoo.fi p. 050 540 6329
 SENIORILIIKUNTAA ESPOOSSA Espoo 15.10.2014 Espoon liikuntapalvelut, liikuntasuunnittelija esa.yletyinen@espoo.fi p. 050 540 6329 LIIKUNTAA IKÄÄNTYVILLE Ikääntyessä säännöllinen ja monipuolinen liikkuminen Lisätiedot ALAKULOSTA ILOON TERVEYSILTA 29.11.2006 JUHA RANTALAINEN
 ALAKULOSTA ILOON TERVEYSILTA 29.11.2006 JUHA RANTALAINEN JOHDANNOKSI JOKA NELJÄNNELLÄ SUOMALAISELLA ON JOKIN MIELENTERVEYDEN HÄIRIÖ MASENNUS ON YKSI KANSASAIRAUKSISTAMME MASENNUS AIHEUTTAA VIREYSTILAN Lisätiedot Auron Liikuntapalvelut
 Auron Liikuntapalvelut Kuntouttavat liikuntaryhmät Terveysliikuntaryhmät Kuntoliikuntaryhmät Löydä itsellesi sopiva liikuntaohjelma ja varaa paikkasi kätevästi netissä: www.auron.fi/liikuntaryhmät Ohjaava Lisätiedot Tarjolla Yksi elämä. - terveystietoa, materiaaleja ja koulutusta yhdestä osoitteesta. Kuntamarkkinat 12.9.2013 Marjut Niemistö
 Tarjolla Yksi elämä - terveystietoa, materiaaleja ja koulutusta yhdestä osoitteesta Kuntamarkkinat 12.9.2013 Marjut Niemistö Yksi elämä Lupaa täyttä elämää kaikille Yksi elämä pähkinänkuoressa Aivoliiton, Lisätiedot KKI-hanketuki seurojen näkökulmasta. Lisätietoa
 KKI-hanketuki seurojen näkökulmasta Lisätietoa http://www.kkiohjelma.fi/hanketuki KKI-hanketuki Taloudellinen tuki paikallisille toimijoille työikäisten liikuttamiseksi Tahoille, jotka järjestävät aloittelijoille Lisätiedot Tasapainoilua arjessa lapsen ylipaino. Anne Kuusisto, varhaiskasvatuksen erityisopettaja, Suomen Sydänliitto ry
 Suunnittelija Laura Sormunen Kaikki mukaan ikäihmisten liikunnan kansalliseen toimenpideohjelmaan Itä-Suomen Liikkeellä voimaa vuosiin -seminaari, 6.5.2014 Toimenpideohjelman taustat Terveytensä kannalta Lisätiedot Vähintään 2 tuntia liikuntaa. joka päivä
 Vähintään 2 tuntia liikuntaa joka päivä Kouluikäisten liikuntasuositukset käytäntöön Totta! Liikunta tukee lapsen kasvua, kehitystä ja hyvinvointia Kouluikäisten liikuntasuositusten mukaan kaikkien 7 18-vuotiaiden Lisätiedot TerveysInfo. ITE ryhmäaineistopaketti Opetuspaketti sisältää ITE työkirjan, ruoka ainetaulukon ja muuta aineistoa ITE ryhmäläiselle.
 TerveysInfo lihavuus Berliininmunkki ja muita kirjoituksia painonhallinnasta Hercule Poirot laihduttaa, Lihavan mieli, Piiloliikunta sekä muut hauskasti nimetyt kirjoitukset kertovat monipuolisesti ihmisen Lisätiedot Lajikokeiluun osallistuminen maksaa 2 / hlö - maksu tasarahalla!
 2014 LAJIKOKEILUJA SENIOREILLE VIIKOILLA 47 & 48 Lajikokeiluun osallistuminen maksaa 2 / hlö - maksu tasarahalla! Osaan lajikokeiluista on ilmoittautuminen pe 14.11.2014 klo: 12.00 mennessä. Ilmoittautuminen Lisätiedot Kaikki mukaan ikäihmisten liikunnan kansalliseen toimenpideohjelmaan
 viestintäsuunnittelija Anne Honkanen Kaikki mukaan ikäihmisten liikunnan kansalliseen toimenpideohjelmaan Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun Liikkeellä voimaa vuosiin -seminaari, 29.4.2014 Toimenpideohjelman Lisätiedot Lonkan nivelrikko. Potilasohje. www.eksote.fi
 Lonkan nivelrikko Potilasohje www.eksote.fi Sisällys Hyvä nivelrikko-oireinen... 3 Nivelrikon vaikutuksia... 3 Tietoa nivelrikosta ja harjoittelun vaikutuksista... 4 Mitä nivelrikko on... 4 Harjoittelulla Lisätiedot Kaikki mukaan Ikäihmisten liikunnan toimenpideohjelmaan
 Kaikki mukaan Ikäihmisten liikunnan toimenpideohjelmaan Opetus- ja kulttuuriministeriö Sosiaali- ja terveysministeriö Liikkeellä voimaa vuosiin -seminaari Tampere 17.3.2014 ohjelmajohtaja Elina Karvinen, Lisätiedot Kevä tkäusi 2015. Loviisan kaupungin liikuntaryhmät. Pieni kaupunki, suuria elämyksiä.
 Kevä tkäusi 2015 Loviisan kaupungin liikuntaryhmät. Pieni kaupunki, suuria elämyksiä. 2015 Kevätkausi alkaa 5.1.2015 Tammikuun viides päivä polkaistaan käyntiin kaupungin ohjatut liikuntaryhmät. Tarjolla Lisätiedot Hyvinvointia työstä. Työterveyslaitos www.ttl.fi
 Hyvinvointia työstä Ammattikuljettajan työhyvinvointi turvallinen ja ergonominen työpäivä Virkeä ja terve kuljettaja 2 Vireyttä ja työkykyä edistävä ruokailu Terveellinen ja monipuolinen ravinto tukee Lisätiedot NASTOLAN LIIKUNTANEUVONTAPROSESSI Lähetekäytäntö
 Tulokset NASTOLAN LIIKUNTANEUVONTAPROSESSI Lähetekäytäntö LIIKKUMISlähete PERUSTERVEYDEN- HUOLTO Terveysasema, osastonhoitaja, Tuija Aronen ja lääkäri, Niina Riekkinen Neuvola, hyvinvointipäällikkö, Tarja Lisätiedot Kuntokuu. Liiku, osallistu ja voita!
 Liiku, osallistu ja voita! Suomen Vammaisurheilu ja -liikunta VAU ry:n t ovat helmikuu ja syyskuu. Tavoitteena on saada VAU:n jäsenet kuntoilun pariin niin talvella kuin syksylläkin. Raikkaista syys- ja Lisätiedot Vanhuksia on moneksi. Ympärivuorokautisessa hoidossa olevat. Henkilöt, joilla on useita sairauksia ja toiminnanvajeita
 Vanhuksia on moneksi Ympärivuorokautisessa hoidossa olevat Henkilöt, joilla on useita sairauksia ja toiminnanvajeita Itsenäisesti kotona asuvat, mutta jotka ovat haurastumisen riskissä Hyväkuntoiset eläkeläiset Lisätiedot Kuinka vammaisen henkilön päätöksentekoa voidaan tukea?
 Kuinka vammaisen henkilön päätöksentekoa voidaan tukea? Maarit Mykkänen, Savon Vammaisasuntosäätiö Kehitysvammaliiton opintopäivät 2015 Tuetusti päätöksentekoon -projekti Projektin toiminta-aika: 2011-31.7.2015 Lisätiedot Terveysliikunnan palveluketju mitä on yhteistyö käytännössä? Työpaja 3
 Terveysliikunnan palveluketju mitä on yhteistyö käytännössä? Työpaja 3 Työpajan vetäjä: Sampsa Kivistö /HLU 1 Työpaja 3: Hallintokuntien välisen yhteistyön kehittäminen ja vakiinnuttaminen Tehtävä 1: ESITTÄYTYMINEN Lisätiedot Terveydenhoitaja Raija Rantala Liikuntasuositukset ja liikuntaneuvonta Kuulotutkimukset Verenpaineen mittaukset. Semppi-piste
 Helsinki 21.-22.4.2015 Terveydenhoitaja Raija Rantala Liikuntasuositukset ja liikuntaneuvonta Kuulotutkimukset Verenpaineen mittaukset Semppi-piste - Liikuntaneuvonta Terveysliikunta Ikääntyminen ja tasapaino Lisätiedot Liikuntatoimen ylitarkastaja Satu Sjöholm/ Länsi- ja Sisä-Suomen Aluehallintovirasto
 Liikuntatoimen ylitarkastaja Satu Sjöholm/ Länsi- ja Sisä-Suomen Aluehallintovirasto Tavoitteena liikunta-aktiivisuuden edistäminen Keinoina liikkumisympäristöjen kehittäminen Ohjauskeinot: Resurssiohjaus Lisätiedot Minun elämäni. Mari Vehmanen, Laura Vesa. Kehitysvammaisten Tukiliitto ry
 Minun elämäni Mari Vehmanen, Laura Vesa Kehitysvammaisten Tukiliitto ry Minulla on kehitysvamma Meitä kehitysvammaisia suomalaisia on iso joukko. Meidän on tavanomaista vaikeampi oppia ja ymmärtää asioita, Lisätiedot Liikunnan merkitys työkykyyn ja arjen jaksamiseen Maria Leisti, Elixia
 Liikunnan merkitys työkykyyn ja arjen jaksamiseen Maria Leisti, Elixia tauoton liikkumaton tupakkapitoinen kahvipitoinen runsasrasvainen alkoholipitoinen heikkouninen? Miten sinä voit? Onko elämäsi Mitä Lisätiedot TerveysInfo. Hetkien hiljainen muisti Rentoutumista, metaforia ja musiikkia
 TerveysInfo 55+ liikunnasta elinvoimaa Power Point esitys tukee ikääntyvän työntekijän hyvinvointia ja vahvistaa voimavaroja tulevia eläkevuosia varten. Käsittelee etenkin liikuntaa ja lyhyesti myös muita Lisätiedot TERVEELLISET ELÄMÄNTAVAT
 Oikeat ruokailutottumukset Riittävä lepo Monipuolinen liikunta Miksi pitäisi liikkua? Liikunta pitää kuntoa yllä Liikkuminen on terveyden antaa mielihyvää ja toimintakyvyn kannalta ehkäisee sairauksia Lisätiedot VENYTTELYOPAS ÄIJÄT ÄIJÄT ÄIJÄT ÄIJÄT ÄIJÄT ÄIJÄT. HyvinVoivat Äijät. HyvinVoivat Äijät. HyvinVoivat Äijät HYVINVOIVAT HYVINVOIVAT HYVINVOIVAT
 VENYELYOPAS VENYELYOPAS 1. kaula-, niska- ja hartialihakset 2. käsien ja olkapään lihakset 3. rintalihakset 4. vatsalihakset 5. selkälihakset 6. alavartalon lihakset 7. lantion alueen lihakset KAULA-, Lisätiedot Alkukartoitus vuodelta 2011: Yleisosio (lomake 1)
 5% valmiina Alkukartoitus vuodelta 2011: Yleisosio (lomake 1) Tervetuloa täyttämään Voimaa vanhuuteen -ohjelman alkukartoituskyselyn yleisosiota. Tämä lomake koostuu seuraavista osioista: 1. Taustatiedot Lisätiedot SEURAN SINETTIKRITEERIEN ARVIOINTI TYÖSTÖPOHJA SEURAN KÄYTTÖÖN
 SEURAN SINETTIKRITEERIEN ARVIOINTI TYÖSTÖPOHJA SEURAN KÄYTTÖÖN Ohessa osa-alueittain alueittain taulukot, joihin on jo täytetty riittävän tason kuvaus kaikista osa-alueista. Taulukon perässä ovat kysymykset, Lisätiedot Virtaa verkostoihin liikunnasta VIRVELI
 Virtaa verkostoihin liikunnasta VIRVELI Malleja paikalliseen, toimivaan, terveyttä edistävään sovellettuun liikuntatoimintaan Lounais-Suomessa Konsultointi- ja kehittämishanke 2006 2009 Soveli-järjestöjen Lisätiedot Yhteenveto Voimaa vanhuuteen -ohjelman 3. kuntaryhmän itsearvioinnista
 1 Yhteenveto Voimaa vanhuuteen -ohjelman 3. kuntaryhmän itsearvioinnista Luumäki, Rautjärvi, Ruokolahti, Savitaipale (EKSOTE), Kouvola, Lahti, Pieksämäki, Valkeakoski Voimaa vanhuuteen -ohjelman 3. ryhmän Lisätiedot Liikuntakoneiston huolto
 Liikuntakoneiston huolto Lihakset kaipaavat vahvistamisen lisäksi myös huoltoa. Huolla liikuntakoneistoasi säännöllisin venytyksin ja liikkuvuusharjoituksin. Sisällytä huoltoa jokaiseen harjoitukseesi Lisätiedot Käyttää pinsettiotetta, liikelaajuus rajoittunut, levoton. Suositellaan toimintaterapiaa, jonka tavoitteena on parantaa silmän-käden yhteistyötä ja
 Leikkiä oppia liikkua harjoitella syödä nukkua terapia koulu päiväkoti kerho ryhmä haluta inhota tykätä jaksaa ei jaksa Käyttää pinsettiotetta, liikelaajuus rajoittunut, levoton. Suositellaan toimintaterapiaa, Lisätiedot TerveysInfo. Kulje viisaasti Juliste
 TerveysInfo työmatkat KKI työmatkaliikkumis KKI työmatkaliikkumis kannustaa työmatkojen kulkemiseen pyörällä ja kävellen. Työmatkojen kulkeminen fyysisesti aktiivisesti kannattaa, koska työmatka toistuu Lisätiedot Friends-ohjelma Aseman Lapset ry. Workshop 5.9.2012 Tampere
 Friends-ohjelma Aseman Lapset ry Workshop 5.9.2012 Tampere Mikä on FRIENDS? Lasten ja nuorten mielenterveyttä edistävä sekä masennusta ja ahdistusta ennaltaehkäisevä ohjelma Perustuu - kognitiivis-behavioraalisen Lisätiedot Terveysliikunnan yhteiskunnallinen merkitys voiko terveysliikunnalla tasapainottaa kuntataloutta?
 Terveysliikunnan yhteiskunnallinen merkitys voiko terveysliikunnalla tasapainottaa kuntataloutta? Tommi Vasankari Prof., LT UKK-instituutti & THL Kaarinan kaupungin stretegiaseminaari Kaarina 1.6.2009 Lisätiedot Oikeat palvelut oikeaan aikaan
 Kotipalvelut kuntoon Olemme Suomessa onnistuneet yhteisessä tavoitteessamme, mahdollisuudesta nauttia terveistä ja laadukkaista elinvuosista yhä pidempään. Toisaalta olemme Euroopan nopeimmin ikääntyvä Lisätiedot Liikuntakysely. 1. Sukupuoli. 2. Kotikunta. 3. Syntymävuosi. 4. Koulutustaso. Vastaajien määrä: 480. Vastaajien määrä: 480
 Liikuntakysely 1. Sukupuoli 2. Kotikunta 3. Syntymävuosi Keski-ikä 46,2 4. Koulutustaso 5. Työtilanne ja ammatti 6. Kuinka suuren osan päivittäisestä valveillaoloajasta vietät oman arviosi mukaan passiivisesti Lisätiedot Selkäyhdistysten liikuntaryhmien toiminnan periaatteet. Liikuntavastaavan tehtävät
 Selkäyhdistysten liikuntaryhmien toiminnan periaatteet Liikuntavastaavan tehtävät 2 1. LIIKUNNAN MERKITYS SELKÄKIVUN HOIDOSSA LIIKUNTA JA SELKÄ Liikunta on tärkeää selälle. Sopivasti annosteltu liikunta Lisätiedot Hanna Leskelä, fysioterapeutti Reetta Kananoja, avopalveluohjaaja
 Hanna Leskelä, fysioterapeutti Reetta Kananoja, avopalveluohjaaja Lääkärin rooli toimintakykyä tukevan ja edistävän työn korostamisessa Kunnon Hoitaja koulutus kaipaa tuekseen laajan organisaation tuen Lisätiedot PIDÄ HUOLTA ITSESTÄ TYÖYHTEISÖSTÄ AMMATTITAIDOSTA
 PIDÄ HUOLTA ITSESTÄ TYÖYHTEISÖSTÄ AMMATTITAIDOSTA Annamari Mäki-Ullakko, Ilmarinen, 5.11.2015 ESITYKSEN SISÄLTÖ 1. Oma jaksaminen on perusta 2. Työyhteisössä jokainen vaikuttaa ja on vastuussa 3. Ammattitaidon Lisätiedot TYÖIKÄISET. Liikkuuko Pieksämäki? projektin väliraportin tiivistelmä
 TYÖIKÄISET Liikkuuko Pieksämäki? projektin väliraportin tiivistelmä MIHIN TIEDOT PERUSTUVAT? Sähköiseen kyselyyn vastasi 321 täysi-ikäistä pieksämäkeläistä, joista 67 prosenttia oli naisia ja 33 prosenttia Lisätiedot Lasten urheilun tärkeät asiat
 Lasten urheilun tärkeät asiat 1) Pohdi itsenäisesti, mitkä arvot *) ohjaavat sinun toimintaasi työskennellessäsi lasten ohjaajana ja valmentajana. 2) Kirjoita yksi asia per tarralappu *) Meille jokaiselle Lisätiedot Liikuntapolkua pitkin aktiiviseksi liikkujaksi 2012-2014 - kehittämishankkeen prosessikuvaus
 Liikuntapolkua pitkin aktiiviseksi liikkujaksi 2012-2014 - kehittämishankkeen prosessikuvaus Projektin vaihteet - sopimukset - tiedottaminen 7. Seuranta 1. Käynnistyminen - hankevalmistelut - tiedottaminen Lisätiedot Taustatietolomake. Yhteystiedot: MUUTA HUOMIOITAVAA: NIMI: SYNT.AIKA: KATUOSOITE: POSTINRO JA PAIKKAKUNTA: PUHELIN TYÖ: PUHELIN KOTI: GSM: SÄHKÖPOSTI:
 Taustatietolomake Yhteystiedot: NIMI: SYNT.AIKA: KATUOSOITE: POSTINRO JA PAIKKAKUNTA: PUHELIN TYÖ: PUHELIN KOTI: GSM: SÄHKÖPOSTI: PITUUS/PAINO: MUUTA HUOMIOITAVAA: 1 Liikuntahistoria ❶ Arvioi yleinen liikunnan Lisätiedot Lonkan tekonivel. Fysioterapiaohjeet
 Fysioterapia Lonkan tekonivel Fysioterapiaohjeet Seinäjoen keskussairaala, fysioterapia Koskenalantie 18 60220 Seinäjoki Puhelin 06 415 4939 Sähköposti: etunimi.sukunimi@epshp.fi Fysioterapia 2 (9) Lukijalle Lisätiedot Ikääntyvän CP-vammaisen kokemuksia kuntoutuksen kannalta Ikääntyvä CP-vammainen seminaari
 Ikääntyvän CP-vammaisen kokemuksia kuntoutuksen kannalta Ikääntyvä CP-vammainen seminaari 26.3.2010 Invalidiliitto ry RAY rahoittaa www.invalidiliitto.fi/cp-projekti Tiina Airaksinen, projektipäällikkö Lisätiedot TerveysInfo. Haluatko isot lihakset tai pienemmän rasvaprosentin keinolla millä hyvänsä? Tietoa kuntoilijoiden dopingaineiden käytöstä.
 TerveysInfo kuntoilijat Aitakävelykoulu Aitakävely on levinnyt yleisurheilusta monen muun urheilulajin käyttöön, kun on huomattu harjoitteiden mahdollisuudet erityisesti lantion seudun liikkuvuuden, yleisen Lisätiedot Opetus- ja kulttuuriministeriö Sosiaali- ja terveysministeriö. www.liikkeellavoimaavuosiin.fi
 Opetus- ja kulttuuriministeriö Sosiaali- ja terveysministeriö TOIMENPIDEOHJELMAN VERKOSTOTAPAAMINEN Kotona kiikun kaakun (75+) ja Elämää hoivan piirissä (85+) TERVE-SOS tapahtuma 6.5.2015 Markku Holmi, Lisätiedot Polven tekonivel. Fysioterapiaohjeet
 Fysioterapia Polven tekonivel Fysioterapiaohjeet Seinäjoen keskussairaala Koskenalantie 18 60220 Seinäjoki Ähtärin sairaala Sairaalantie 4 E 63700 Ähtäri Puhelinvaihde 06 415 4939 Faksi 06 415 4351 Puhelin Lisätiedot Reumaliiton tavoitteena on saada reumasairaille oikea hoito oikeaan aikaan ja oikeassa paikassa tarkoituksenmukaisella tavalla.
 19.3.2015 Reumaliiton tavoitteena on saada reumasairaille oikea hoito oikeaan aikaan ja oikeassa paikassa tarkoituksenmukaisella tavalla. LIITON TOIMINTA-AJATUS KITEYTETTIIN 14.9.2015 REUMALIITON JA Lisätiedot 6h 30min Energiaindeksisi on matala. Fyysisen kuntosi kohottaminen antaa sinulle enemmän energiaa työhön ja vapaa-aikaan.
 ENERGIAINDEKSI 23.01.2014 EEMELI ESIMERKKI 6h 30min Energiaindeksisi on matala. Fyysisen kuntosi kohottaminen antaa sinulle enemmän energiaa työhön ja vapaa-aikaan. Stressitaso - Vireystila + Aerobinen Lisätiedot Hyvän kunnon ja tasapainon tärkeys ikääntyvillä henkilöillä. Työfysioterapeutti Kaija Riento-Lindroos 13.3.2012
 Hyvän kunnon ja tasapainon tärkeys ikääntyvillä henkilöillä Työfysioterapeutti Kaija Riento-Lindroos 13.3.2012 1 Lukuisista ikääntymisen myötä tapahtuvista muutoksista huolimatta ikääntyneet ovat terveempiä Lisätiedot 2017 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute