type: other

text:
Helena Mathilda Alakorva – uudisraivaajan tytär :: Naisten Ääni
 Helena Mathilda Alakorva - uudisraivaajan tytär
 Helena Matilda Alakorva 1928
 Vasemmalla pihapiirin vanha puoli, keskellä uusi puoli, oikealla navetta- ja tallirakennus 1928
 Keskimmäinen ikkuna kuuluu mummon vanhanpuolen kamarille
 Helena Mathilda
 Sodankylä Unari
 Kannus Välikannus
 Mummoni perhe muutti Kittilän Kaukosen kylästä aluksi Sodankylän Kierinkiin, sieltä Sodankylän Unarin Uimaniemeen. Unarissa syntyi perheeseen tyttölapsi, jolle annettiin nimeksi Helena Matilda. Isä Michael Ranta osti sieltä talon Marttiini (nykyään Martin), sitten hän muutti Sodankylän Seitajärvelle, joka siihen aikaan kulki virallisesti nimellä Sodankylän Sompion kylä. Hän osti siellä Arajärvi-nimisen maatilan.
 Helena Matildan isä perheineen oli kylän ensimmäinen todella rohkea uudisraivaaja, kylän ainoan talon omistaja. Perheen sukunimeksi tuli Arajärvi. Kylän kauneus ilmeisesti viehätti 1800-luvulla Helena Matildan vanhempia. Maatilan sijainti on kahden järven, Seita- ja Arajärven välissä.
 Helena Matildan isä Ranta-Mikko oli Kittilästä lähtöisin. Hänen puolisonsa Brita oli syntynyt Kittilän Alakylässä. Kirjailija G. A. Andersson kertoo tavanneensa 1886 Arajärvellä 76-vuotiaan Mikko Arajärven, joka oli on esitellyt kirjailijavieraalle saamelaisten aikaisia pakopirttejä vihavenäläisten tunkeutuessa 1700-luvulla muinaisten arajärveläisten asuinpaikoille.
 Norjaan töihin kalastusalukselle
 Vuonna 1859 vain 14-vuotias Johan (Juhani) Värriö hiihti aikuisten eli ”raavaitten” miesten perässä Sodankylästä nälkäisenä sekä pitkän hiihtomatkan uuvuttamana Norjan Pykeijaa (kirjoittajan olettamus, ei tarkkaa tietoa paikkakunnasta) kohti. Aina välillä joutuivat aikuiset hiihtäjät odottamaan tätä sisukasta poikaa, Sodankylän Keminkylässä huutolaispoikana ollutta Juhoa tämän lepotaukojen vuoksi.
 Pykeijaan matkasi myös nuori 17-vuotias talon tytär Helena Matilda Arajärvi vuonna 1873. Kalanpyyntialuksella tehtiin ahkerasti työtä ankarissa olosuhteissa. Siellä Helena Matilda työskenteli monien muiden suomalaisten tapaan hankkien rahaa itselleen. Norjalaiset antoivat suomalaisille työntekijöilleen myös paikan laivassa asua ja nukkua.
 Helena Matilda tutustui kalastajalaivalla 11 vuotta vanhempaan Juhani Wärriöön. Nuorten rakkaus syttyi, pari meni laivalla kihloihin. He päättivät palata takaisin Suomeen ja solmia avioliiton.
 Sodankylän seurakunnan arkisto kertoo: Vihityt: Itsellinen, nuori mies Juhani Wärriö Keminkylästä ja talon tytär Helena Mathilda Arajärvi Sodankylän Sompion kylästä vihittiin avioliittoon 25.12.1880. Vihkimisen toimitti Sodankylän kirkkoherra Samuel Porthan. Nuoret menivät ilmeisesti joulumarkkinoille ja samalla käytiin vihillä! Helena Matilda oli tuolloin 24-vuotias.
 Nuori aviopari tuli kävellen ostamansa lehmän kanssa Värriön kylästä (nykyään kylä kuuluu Savukosken kuntaan) suuntana pieni Korvasen kylä Sodankylän pitäjän pohjoisosassa. Helena Matildasta tuli maatilan emäntä ja suuren lapsiperheen kasvattaja.
 Korvasessa löytyi paikka pysyvän kodin perustamiselle
 Nuori pari asettui lehmänsä kanssa Korvasen kylään, jossa oli iso maatila myytävänä. Se oli joutunut valtion omistukseen maksamattomien verovelkojen vuoksi. Helena Matilda on kertonut myöhemmin lapsilleen yli 2200 hehtaaria käsittävän tilan ostohinnaksi ”samansuuruisen summan kuin mitä hänen vihkisormuksensa maksoi”. Kun nuori pari osti talon vuonna 1884, heidän sukunimensä muuttui maatilan nimen mukaan Alakorvaksi.
 Vanhassa pärekattoisessa Alakorvan asuinrakennuksessa oli pirtti ja tupa sekä hyvin pitkä käytävä. Onnellisesti solmitun avioliiton ensimmäinen lapsi syntyi perheeseen vuonna 1883, ja hän sai nimekseen Maria Elina. Äiti Helena Matilda Alakorva, jota Tiltaksi kutsuttiin, oli 27-vuotias.
 Lapsia Tiltan ja Juhon – Junnuksi kutsutun – perheeseen syntyi yhteensä yhdeksän. Kolmantena lapsena joulun aatonaattona vuonna 1887 syntynyt Brita Jemina jaksoi elää vain vajaa kolme kuukautta. Se aiheutti 31-vuotiaalle äidille suurta surua. Tilta ja Junnu saivat 1883–1900-välisenä aikana Brita Jeminan lisäksi vielä kaksi poikaa ja kuusi tyttöä. Jokainen perheen kahdeksasta lapsesta solmi avioliiton. Monet heistä saavuttivat hyvin korkean iän.
 Tilta Alakorvan synnytti 44-vuotiaana identtiset kaksoistytöt, jotka varmaan kaikkien vuosien uurastuksien ja maatilan raskaiden jokapäiväisten vaativien töiden lisäksi tuottivat pieninä vauvoina melkoisen suuren lisätyötaakan ahkeraakin ahkerammalle äidille. Suuressa perheessä kasvoi kaksoistytöistä hyväntuulisia ja aina hymyileviä tulevien perheiden äitejä. Minulla on ollut monta kertaa vaikea erottaa, kumpi näistä sisaruksia, tädeistäni on Lyyti- ja kumpi Senja-täti.
 Naiset ja lapset hoitivat kotityöt miesten ollessa poro- ja heinätöissä
 Ruokaa talossa oli omasta takaa, jopa myyntiin saakka. Alakorvan talon isäntä, ukkini Juho, valittiin Sodankylän pitäjän kunnallisiin luottamushommiin, ainakin vuosiksi 1908–1910. Suuren maatilan emäntä joutui lapsiensa ja kotiapulaisten, ”piikojen”, kanssa olemaan paljon ilman aviomiestään myös aviomiehen kunnallisten vastuunalaisten kokouksien vuoksi. Kun matka Sodankylän kirkolle kesti jokireittejä pitkin pari kolme päivää, kului kirkonkylän reissulla esimerkiksi joissakin tärkeissä veronmaksamisasioissa lähes viikon verran.
 Porometsissä ollessaan perheen isä oli viikkokaupalla porojen etsinnöissä, poroerotuksissa ja porojen vasottamistöissä. Naisten huolena oli varustaa metsiin töihin menneille miehille viikon eväät miesten uurastaessa metsissä. Miesten poissaolon aikana vaati talon kaikki muut työt naisväen käsiä ja paljon voimia pitää taloutta toimimassa.
 Samoin kesäisin mentiin Luirojoen luonnonniityille viikatteet ja haravat mukana työkaluina, jokiveneet kulkuneuvoina. Lehmät ja hevoset tarvitsivat pitkien talvien ajaksi heinää. Lyhyen kesäkauden aikana niittyladot saatiin täyteen tuoksuvaa kuivattua heinää – ellei niittosarkojen heiniä jouduttu paikan päällä haasioimaan sadekesän niin vaatiessa. Kesäisissä niittohommissa talon miesväki viipyi ainakin maanantaista lauantaihin saakka.
 Talon uuden puolen rakentaminen ja – kylän kaunistus – tuulimylly
 Tilta Alakorvan perheessä lasten lukumäärän ohella kasvoi myös navetassa lehmien lukumäärä, hevonen ilmestyi talliin ja poroluku alkoi suureta. Tarvittiin lisää elintilaa ja asuinhuoneita.
 Puuseppä Saarela oli Pohjanmaalla tunnettu ammattilainen. Kun uuden talon hirret oli pihapiirissä (pihaa sanottiin kartanoksi) sahattu, tilattiin rakennuksen suunnittelijaksi ja työnjohtajaksi kokenut ja tunnustettu Saarela.
 Kun rakennus sitten koko komeudessaan valmistui vuonna 1913, kysyivät naapurit ja kylään osuneet kulkijat, mistä syystä talossa pitää olla noin komea lasikuisti. Junnu oli vastannut kyselijöille: ”Kun nuoret miehet tulevat kylään, talon kuisti on heille osoitteena, mistä talosta löytyvät nuoret naimaiässä olevat kauniit tummat tyttäret mahdollisiksi aviovaimoiksi.”
 Ja kyllä kuisti vetikin puoleensa. Kaikki kuusi tyttöä purjehtivat avioliiton satamaan. Alakorvan (Junnulan) tyttäristä neljä solmi avioliiton 20-22-vuotiaina, yksi tytöistä oli 24-vuotias, ja yksi 28-vuotias. Tiltan ja Junnun pojista nuorempi solmi avioliiton 29-vuotiaana ja vanhempi poika isäni Eemeli (Junnulan Eemeli) ollessaan jo reilusti vanhapoika eli 36-vuotiaana.
 Kun Junnu Alakorva huomasi taitavan Saarelan olevan oikea ammattilainen, päätti hän yhdessä tyttärensä Lyydian aviomiehen isän, Alakorvan talon naapurin isännän Matti Korvan kanssa rakentaa kylän keskelle tärkeän rakennuksen, tuulimyllyn. Tarvitsivathan kyläläiset jauhoja elämiseen eikä myllyn vuoksi tarvinnut enää matkustaa erämaakylästä jonnekin kauas suurempiin maalaiskyliin. Punainen tuulimylly valkoisine koristeineen seisoi kylän keskellä vuodesta 1913 alkaen.
 Tuulimylly oli niin kaunis kylän ”nähtävyys”, että entiset aseveljemme, joista tuli Lapin sodassa vihollisiamme, jättivät myllyn kylän keskelle tuhoamatta. Kaikki muut rakennukset poltettiin. Vain savupiiput törröttivät keväällä 1945 palattuamme evakosta kotiimme. Onneksi sitä hävityksen kauhistusta ei suuren ja arvokkaan elämäntyönsä Korvasessa uurastanut mummoni tarvinnut enää kokea – kaiken muun sodan kauhujen lisäksi.
 Rakennusten pärekatot syttyvät helposti palamaan pienestäkin tulikipinästä
 Talon uuden puolen rakennukseenkin tehtiin pärekatto. Jos olivat vanhan asuinrakennuksen katolle johtavat tikapuut vahvat, sai uusi rakennus sekä pirtin että salin puolelle tukevaakin tukevammat tikapuut. Talon emäntä Tilta piti huolen, että vesiämpäri toisessa kädessä kiivettiin katolle, kun talossa pirttien uuneissa paistettiin leipää ja muita herkkuja.
 Varsinkin kesäaikaan päre kuumentui auringossa. Se oli vaarallinen sytyke savupiipusta lentäville kipinöille. Pärekatot kasteltiin perusteellisesti Tilta emännän kontrollin alla. Tikapuut – täysi vesiämpärisysteemi piti tulipalot loitolla.
 Mummon kertomaa: miten oli siihen aikaan vaikeaa, kun valolähteenä oli kuiva pitkä päre, hän sanoi. Hän opetti jo hyvin varhaisessa vaiheessa, taaperoiässä, lapsilleen miten pitää tarkkailla ja varoa palavaa pärettä, ettei vain syttyisi tulipalo. Pirtin avotakassa (takka tunnettiin sanalla ”piisi”) puut paloivat iloisesti ja loivat valoa, ihrakynttilät auttoivat keittiössä. Mutta päre toimi valona saunassa, navetassa ja tallissa.
 Keväällä auringon jo antaessa riittävästi valoa, talossa alkoi suuri kevätsiivous: hirsiseinien pesut ja koko huushollin suursiivoukset. Hyvinä puhdistusluutina toimivat varsinkin pirttien puuhirsiseinien puhdistuksessa vihreälehtiset katajaluudat.
 Sitten koitti valolähteen suhteen suuri mullistus: taloon ostettiin 1900-luvun alkupuolella petroolilamppuja ja -lyhtyjä. Öljylamput toimivat sisätilojen valona, lyhdyt olivat ahkerassa käytössä ulko- ja navettatöissä. Se valokeksintö toi Junnulan talon suurelle perheelle aikamoisen helpotuksen.
 Voita oli talon ruokapöydässä vain sunnuntaisin
 Isoäiti muisteli aikaa, jolloin lapset olivat pieniä ja rahaa piti hankkia elämisen moninaisiin tarpeisiin. Vaikka porojen lukumäärä kasvoi, ja metsä antoi linturiistaa eli monenlaista lihaa oli kotona tarjolla yllin kyllin, kalaa pyydettiin kylän ympärillä virtaavasta Luirojoesta, maitoa tuli omasta navetasta, mutta rahaakin tarvittiin. Sekä perunaa että voita jouduttiin myymään ulkopuolisille ostajille.
 Voikaravaani Norjaan oli yleistä. Kuljetukset suuntautuivat yksinomaan Pohjois-Norjaan. Alakorvan talon ruokapöydässä voita oli sekä omalle väelle että työmiehille tarjolla vain sunnuntaisin ja juhla-aikoina. Kunnes sitten koittivat suuret Lapin savotat, ja ruokaa ja heinää tultiin hakemaan suoraan talon pihapiiristä. Mutta se tapahtui siihen aikaan, kun isovanhempani olivat tilansa jo luovuttaneet pojillensa.
 Kun Juho Alakorva oli 69-vuotias ja Helena Matilda 58-vuotias, he päättivät luopua tilan omistuksesta. Näin perheen molemmat pojat saivat vuonna 1914 omistukseensa koko maatilan, ja heidän vanhempansa siirtyivät eläkeläisiksi. Isäni Eemeli oli siihen aikaan 29-vuotias ja setäni Hannes 23-vuotias.
 Olettamukseni on, että suurin ja vaikein maatilanhoidossa oli ennen kaikkea poronhoito, josta syystä – kenties – koko tila luovutettiin nuoremman miespolven harteille. Ehkäpä ne kunnan luottamushommatkin alkoivat viedä osan Junnu-ukin ajasta eikä porometsille viikkokausia kestäviin hakuhommiin enää tahtonut riittää aikaakaan. Juho (Junnu) Alakorva kuoli 2.2.1921. Hän oli kuollessaan 75-vuotias.
 Mummolle oma kamari
 Vanhan puolen pitkän käytävään isäni rakensi Tilta äidilleen oman hellahuoneen, jossa hänellä oli oma rauha ja oma itsenäisyys. Huoneeseen johti sisäkäytävästä kaksi porrasaskelmaa ja se oli korotettu eteislattian korkeudesta, ehkä paremman lämpöeristyksen vuoksi? Ikkunasta näkyi lavealle perunamaalle sekä Luirojoen niemeen, joka teki melkein U-käännöksen virraten Alakorvan talon rantaa kohti. Ranta oli meille lapsille mieluinen uimaranta ja aikuisille perheen naisille oivallinen pyykkipaikka kirkasvetisen hiekkapohjaisen virtaavan joen äärellä.
 Pienen 10-12 taloa käsittävän kylän talot oli rakennettu siten, että jokaisella talolla oli oma joenrantansa, pyykki- ja veneranta. Omasta rannasta lähdettiin kokemaan verkkoja, odottaen hyvää kalasaalista tarjottavaksi ruokapöytään. Ja monet kerrat kalaa tulikin. Lähtö heinäntekoon veneillä oli oikea suurtapahtuma.
 Koska Luirojoki tulvi keväisin, olivat kylän vanhimmat asukkaat osanneet rakentaa asuinpaikkojensa rakennusrykelmät siten, ettei tulva yltänyt talojen ulkorakennuksiin, esimerkiksi aittaan, varastoihin tai navettaan saakka. Lapsuudenkodissani suurinkin kevättulva pysähtyi kaksikerroksisen punaiseksi maalatun vilja-aitan taakse eikä pihan ympärillä olevilla rakennuksilla ollut mitään vaaraa.
 Kaksivärinen kevyt käyrä piippu – naisten piippu
 Mummo poltti käyrävartista piippua, jossa oli kaksi väriä eli piippu oli mustaruskea. Kun kysyin häneltä, miksi hänellä on noin kaunis pieni kevyt kaksivärinen piippu, vastasi hän: ”Tämä on naisten piippu.” Lääkäri oli suositellut tupakkaa, sillä se esti rintataudin. Tupakka kuului siis lääkkeisiin.
 Hänen pukeutumisensa osalta muistan pitkän hameen ja puseron eli ”röijyn”. Hameessa kuului olla aina kaksi suurta taskua. Toisessa taskussa oli piippu ja tupakkavehkeet, toisessa oman kamarinsa, mummonkamarin, iso avain.
 Mummolla kaksi omaa kamaria
 Kun olin pieni, ei isoäitini asunut meidän perheemme luona. Hänellä oli kuitenkin kaksi kamaria, joiden nimet olivat vanhan puolen mummonkamari ja uuden puolen mummonkamari. Kuljin taas kerran äitini kintereillä – kuten tapanani oli – ja kysyin, mistä syystä mummolla on kaksi kamaria. Äiti kertoi hänellä – vanhempi sisareni sanoo hänen nuoruutensa aikana 1920-luvulla perheemme puhuneen mummusta – olevan kaksi kamaria siitä syystä, koska hän palatessa kotiin saa itse valita, missä huoneessa hän haluaa asua.
 Niinpä koitti sekin aika, jolloin pääsin mummoa katsomaan tätini Senjan perheen taloon. Matkaa sinne oli ehkä pari kilometriä. Hän oli tyttärensä pieniä poikia hoitamassa. Siksi isoäiti ei asunut meillä. Olin ehkä viisi vuotta vanha, kun naapuritalojen serkkujen kanssa sain ensimmäisen kerran (ilman äitiäni) luvan lähteä ”mummolaan”.
 Vierailu tapahtui yleensä sunnuntaisin aamupäivällä. Tultuamme tätini taloon, hän istui keittiössä halkolaatikon päällä ja poltti piippua. Helena Matildan tytär, tätini Senja, 35-vuotias, oli juuri valmistamassa sunnuntaiateriaa perheellensä. Mummo sanoi heti tyttärelleen: ”Tuo lapsille juustoa (leipäjuustoa) ja kampanisuja.” Senja-täti viilletti kellariin ja makoisat herkut asetettiin korkeajalkaiseen lasiseen tarjoiluvatiin. Toiselle vadille tulivat vielä sokeririnkilät.
 Mummo kyseli kuulumiset ja me neljä serkusta kilvan kerroimme kotiemme tuoreimmat kuulumiset. Talon isäntä makoili toisessa huoneessa oven ollessa auki keittiöön. Hän kysyi heti alkajaisiksi: ”Mitä prinsessoille kuuluu?” Ah, olipa se pienestä lapsiressukasta iloista kuultavaa.
 Talvisin sain ihan yksin hiihtää latua pitkin isäni äidin luokse sen kahden kilometrin matkan. Kai se varoitus siitä ladulla pysymisestä oli samalla turvana, etten tieltä eksyisi.
 Kun talvisodan evakuoinnin jälkeen olimme saaneet palata jälleen kotikyläämme, näin eräänä keväisenä päivänä 83-vuotiaan mummoni kävelevän lähimmästä naapuritalostamme, hänen tyttärensä talosta, keppi kädessä ja hyvin käyrässä. Hän meni varmanoloisena suoraan vanhan puolen taloomme. Menin hänen perässään, 9-vuotias utelias tyttö. Hän avasi vihdoin sen salaperäisen lukossa olleen kamarinsa oven avaimellaan. Ja ah, olin päässyt näkemään hänen huoneensa, jota olin kovin pitkään odottanut. Mummo tuli kotiin! Minkälaiset tapetit siellä olivatkaan: täynnä mielenkiintoista luettavaa! Vanhojen sanomalehtien sivut olivat huoneen tapetteina katosta lattiaan.
 Isosiskoni oli jo siivonnut ja tuulettanut huoneen. Kukkamaljakko oli mummoa toivottamassa tervetulleeksi. Kun hän pani piippunsa palamaan, aloin lukea ”mielenkiintoisia ikivanhoja tapetteja” enkä malttanut lopettaa tietoseikkailuani. Hän antoi minulle astiapyyheliinan alla olevasta sokeritopasta sokerisaksilla leikkaamansa sokeripalan ja sanoi haluavansa levätä. Minun oli jätettävä se lukuhomma kesken.
 Kun postiauto tuli iltapäivällä pihallemme tuomaan postia ja äiti, kylän postinhoitajana, oli saanut lajitelluksi saapuneet postilähetykset oikeisiin osoitteisiin, antoi äitini minulle ja pikku siskolleni tehtävän mummon nimellä tulleen Lapin Kansa-lehden viemisen hänelle hänen omaan nimikkohuoneeseensa. Mikä onni! Nythän pääsin jatkamaan kamarin tapettien lukemista.
 Äitini opetti meitä lapsia isoäidin luokse mentäessä: ”Muistakaa koputtaa ensin ovelle ja odottaa, että mummo vastaa.” Mummo sanoi: ”Ei tarvitse koputtaa!”
 Keksin aina jotakin hommia päästäkseni siihen mielenkiintoiseen huoneeseen, sillä tapeteissa riitti lukemista, historiallisia asioita. Kerran viisas isosiskoni pyysi minua käymään siivoamassa ja pesemässä eli luuttuamassa mummon huoneen. Minä vain vitkastelin, koska tiesin hidastelun auttavan. Kun huone oli taas puhdas, menin viemään hänelle paistettua lämmintä leipäjuustoa, joka oli hänen herkkuaan. Kerroin rehellisesti, etten halunnut tulla siivoamaan. Se leipäjuuston tuominen pelasti minut pinthestä. Näin sain jatkaa tapettien kirjoituksia. Mummo monilapsisen perheen kasvattajana huomasi lapsen käytöksen. Sanoja ei tarvittu. Laiska pikku tyttö odotti helpompaa tapaa mennä jälleen hänen luokseen. Luuttuaminen oli työtä!
 Yritin kuitenkin puhdistaa omaatuntoani ja kävin tyhjentämässä puolillaan olevan laskiämpärin. Halusin sittenkin olla kiltti. Täyttä laskiämpäriä en saanut äidin kiellon vuoksi kantaa. Se oli isojen ihmisten hommia. Mutta ei se lukemisen ilokaan kauan kestänyt. Isä laittoi mummonkamarin seiniin pinkopahvia. Lehdet peittyivät niiden alle.
 Ellakat maistuvat parhaimmilta
 Kun Junnu-ukki oli jo siirtynyt keskuudestamme pois ikuisuuteen, mummo pyysi keväisin isältäni hänelle itselleen omien perunapenkkien tekemistä samaan aikaan kun oranssinvärinen Taru-hevonen aurasi mahdottoman pitkiä ”pottupenkkejä”, joihin sitten istutettiin Lapin puikuloita ja muitakin lajeja sekä omaan talouteen että myytäväksi tarkoitettuja. Äitini piti hevosen ohjaksista kiinni ja isä ohjaili auran eli veltan varresta.
 Omasta kamarinsa ikkunasta Tilta mummo katsoi perunapenkkien syntymistä. Ja hän varmaan odotti päivää, jolloin taas voi istuttaa mieluisia ellakoitaan, idätyslaatikoissa vahvat idut saaneita siemenperunoita. Arvelen hänen tunteneen käsissään pehmeän juuri kynnetyn multaisen penkin ja ajatelleen mieluisaa keväistä pellon tuoksua. Niin, kohta hän itse pääsee hyörimään tutulle perunamaalle!
 Miksi hänellä piti olla ne omat perunapenkit? Syynä lienee ollut tottumus. Mummon isä eli Ranta-Mikko (Mikko Ranta) oli kerran tuonut housujensa taskussa sukulaisiltaan Kittilän Alakylästä potaatteja omalle tilalleen Sodankylän Kierinkiin. Näin hän oli ensimmäinen ihminen, joka alkoi viljellä perunoita Sodankylän pitäjässä.
 Ja mitä ne Ranta-Mikon tuomat perunat olivat? Ne olivat (luultavasti) ellakat. Mummolle koko elämänsä ajan kelpasivat vain ellakat. Vanha viljelykasvi kuten nauris sai vähitellen väistyä. Mutta ellakkaa parempaa laatua toiset perunalajikkeet eivät korvanneet. Ne muut perunat eivät olleet sitä oikeaa laatua. Olihan Tilta Alakorva ilmeisesti oppinut lapsuudesta lähtien määrättyyn perunan makuun. Olettaa saattaa kyseessä olleen tämä perunalaji, joka tunnettiin nimellä ellakka. Tottumus on toinen luonto!
 Lauantaiset saunomisrituaalit
 Kun talon miehet olivat ensin käyneet saunassa, seurasi lapsuudessani naisten vuorot. Meillä saunaan menon muodosti neljän hengen ryhmä eli mummo, äiti, pikku sisko ja minä. Ennen kuin äiti alkoi pestä meidän lasten tukkia, äiti pyysi minua pesemään mummon selän. Ensimmäisellä kerralla pelkäsin vamppu eli pesusieni kädessäni koskettaa käyrässä olevaa selkää. Kysyin, koskeeko selkään kipeästi pesusienen hankaus? Hän naurahti ja antoi luvan pestä niin kovaa kuin jaksan. Miten vapauduinkaan pelostani! Selkään ei siis koskenut kipeää.
 Sodan julmuuksia
 Vuoden 1944 kesällä jo lähes 88-vuotias mummo sai kuulla sodan julmuuksista, jotka koskettivat häntä läheisesti. Hän vietti lapsuutensa aina 17-ikävuoteen saakka tässä rauhallisessa kylässä, Savukosken Seitajärvellä. (Silloin vielä nimellä Sodankylän Sompion kylä.)
 Seitajärven kylään saapui Neuvostopartisaanien joukko perjantaina 7.7.1944 varhaisena aamuyön hetkinä. Kello 3.30 alkaa hurja ampuminen, joka herätti koko kylän väen: vanhukset, äidit ja lapset. Aikuiset miehet olivat sodassa, rintamalla. Tuona aamuna tapettiin Arajärvi-nimisiä naisia ja pieniä lapsia yhteensä yksitoista henkilöä. Surmattuja oli yhteensä 14. Koko kylän väki oli samaa sukua. Isäni oli koko sen päivän, jolloin saimme radiosta kuulla surmantyöt, erittäin hermostunut. Hän oli shokissa. ”Kohta on meidän vuoro”, hän sanoi.
 Ehti kulua vain viikko, kun perjantaina 14.7.1944 iltapäivällä auringon paistaessa isä huomasi pihalla ollessaan naapurikylämme Lokan suunnalta nousevan pilvettömälle taivaalle savua, joka vain laajeni ja tummeni. Isä huusi meille kaikille talon asukkaille: ”Lokka palaa.” Äiti soitti heti naapurikylään Vuotsoon kysyäkseen, joko siellä tiedetään asiasta. Ei tiedetty – vielä.
 Sinä iltapäivänä Lokan kylässä omaan taloonsa ammuttiin Helena Matilda Alakorvan esikoistyttö, Maria Elina, 61-vuotias tätini, samoin serkkuni 13-vuotias tytär Irma, yhdessä mummonsa Elinan kanssa. Koko Lokan verilöylyssä ammuttiin kuoliaaksi 22 henkilöä. Kaikki tällaiset sodan julmat hirmuteot joutui mummo lähes 90-vuotiaana kokemaan ja kestämään. Lokkaan oli 17 kilometriä Korvasesta.
 Evakuointi Korvasesta alkoi välittömästi
 Ehkä jo seuraavana päivänä, joka tapauksessa kiireimmiten, tuli pihallemme ruotsalainen kuorma-auto, jossa ajajana oli ruotsalainen sotilas vapaaehtoisena meitä viemässä turvallisemmille oleskelupaikoille. Mummoni kiipesi tikapuita pitkin kuorma-auton lavalle kylän lasten ja vanhusten kanssa.
 Kuorma-auto pysähtyi Korvasessa jokaisen talon pihalla keräten meidät pakoon pyrkivät lavalle. Samana päivänä iltana meidän perheemme pakolaiset (henkilökohtainen muistoni) otettiin hyvin ystävällisesti vastaan Sodankylän Syväjärven Syväjärvi-nimisessä talossa. Vastaanottajana oli ”maailman ystävällisin talonemäntä”, emäntä Syväjärvi, kaunis esiliina yllään, hymy kasvoilla ja tervetuloa-sana toivotuksena jo talon ulkoportailla, kun kuorma-auto jakeli meitä evakuoituja eri paikkoihin, Sodankylän järvikylien taloihin.
 Syyskuulla 1944 jouduimme toisen kuorma-auton kyytiin suoraan Syväjärven evakkopaikasta. Nousimme taas tikapuitten avulla ylös auton lavalle. Suuntana oli Kokkolan lähettyvillä Kannus. Olihan alkamassa Lapin sota, jolloin entisistä aseveljistämme jatkosodan loppuvaiheessa tulikin ”yön yli” vihollisia. Sodan nimi muuttui Talvisodasta jatkosotaan, sitten Lapin sotaan – kaikki sodat muutaman vuoden sisällä. Niinkin voi käydä!
 Lopullinen sijoituspaikka oli Välikannuksen kylä. Siellä meidät otti vastaan taas uusi isäntäväki, joka osoittautui alusta alkaen ystävälliseksi ja halusi auttaa evakuoituja. Missään evakkopaikassa emme saaneet tuntea olevamme joitakin tunkeilijoita. Hollanti-niminen talonväki löysi meille talonsa peräkamarin, jossa oli hella. Ihanteellista! Näin äiti sai alkaa heti kokata meille: mummolle, pikku siskolleni ja minulle. Ihmeen hyvin Tilta mummo kesti matkan rasitukset.
 Joulun jälkeen huomasimme kuitenkin mummon voimien alkavan huomattavasti heikentyvän. Äiti soitti mummon Saima-tyttärelle kysyen neuvoja. Äiti meni Kannuksen sairaalaan. Siellä kerrottiin, että tyhjiä hoitopaikkoja kyllä löytyy. Mutta kaikki paikat olivat varattuja sodassa haavoittuville sotilaille. Niin äiti hoiti mummoa, kunnes lauantaina 13.1.1945 Nuutin päivänä aamulla äidin juuri valmistaessa hellan äärellä aamiaisruokaa mummo henkäisi syvään. Viimeisen henkäyksensä. Hänen pitkä työntäyteinen ja vastuullisesti suuresta perheestään huolehtinut elämänsä päättyi omassa evakkovuoteessaan.
 Vuonna 1945 edesmennyt mummoni ei onneksi nähnyt kauheaa Lapin sodan tuhoa, jolloin hänen perheensä kotitalo ja kaikki muut Korvasen kylän talot oli tuhottu perin pohjin.
 Kylä rakennettiin sodan jälkeisinä vuosina uudelleen. Mutta vuonna 1967 tuli kyläläisille taas pakkomuutto, uusi ”evakuointi”. Korvaseen laskettiin virtaamaan suuret vesimassat, jolloin kylä peittyi veteen. Lokan allas alkoi varastoida vettä Suomen sähkövoimalaitosten tarpeisiin. Kylän yllä alkoivatkin liikennöidä veneet ja yhteen aikaan jopa matkailijoiden kuljetukseen ostettu järvilaiva.
 Siiri Alakorva-Balagović
 Kuvat: Siiri Alakorva-Balagovicin valokuva-arkisto.
 Sodankylän seurakunnan kirkonkirjat, Syntyneet 1850 – 1883
 Sodankylä seurakunnan kirkonkirjat Vihityt
 G.A. Andersson: Tietoja Sodankylän ja Kittilän pitäjien aikaisemmista ja myöhäisemmistä vaiheista. Lapin Kansan Kirjapaino, 1955
 Aimo Kehusmaa, Samuli Onnela: Suur-Sodankylän historia I. Jyväskylä, 1995
 Reijo Lukkarinen ja Kaisa Mattila: Kittilän vanhimmat suvut, Alan ja Mokon suvut Kittilän Alakylästä
 Samuli Paulaharju: Wanhaa Lappia ja Peräpohjolaa. SKS, 2010 (Ensimmäinen painos ilmestyi vuonna 1923)
 Michael Ranta (sukunimet Ala/Ranta/Marttiini/Arajärvi
 //fi.wikipedia.org/wiki/Seitajärvi
 Ville Tikkanen: Partisaanien uhrit. Gummerrus, 1997
 Categories : De tunga krigsåren, Kirjoituksia äideistä, Kvinnoliv på landsbygden, Mor är den som håller familjen samman, Naiselämää maaseudulla, Naisten Ääni, Religion, Siirtolaisia ja evakkoja, Sodat, Uskonto


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 8.3.2014
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 71/30
 Решение на Съда на публичната служба (втори състав) от 30 септември 2013 г. — Possanzini/Frontex
 (Дело F-124/11) (1)
 (Публична служба - Персонал на Frontex - Срочно нает служител - Доклад за кариерното развитие, съдържащ отрицателна оценка от страна на заверяващия служител, която не е съобщена на заинтересованото лице - Неподновяване на срочен договор - Решение, което се основава на становището на заверяващия служител - Право на защита - Нарушение - Спор с финансов характер - Правомощие за пълен съдебен контрол)
 (2014/C 71/57)
 Език на производството: английски
 Страни
 Жалбоподател: Daniele Possanzini (Пиза, Италия) (представител: S. Pappas, адвокат)
 Ответник: Европейска агенция за управление на оперативното сътрудничество по външните граници на държавите членки на Европейския съюз (Frontex) (представители: S. Vuorensola и H. Caniard, подпомагани от D. Waelbroeck и A. Duron, адвокати)
 Предмет
 Искане за отмяна на решението за оттегляне на решението, с което се подновява договорът на жалбоподателя като срочно нает служител
 Диспозитив
 1.
 Отменя Решение от 28 март 2011 г. да не бъде подновен договорът на г-н Possanzini като срочно нает служител, прието от изпълнителния директор на Европейската агенция за управление на оперативното сътрудничество по външните граници на държавите членки на Европейския съюз.
 2.
 Осъжда Европейската агенция за управление на оперативното сътрудничество по външните граници на държавите членки на Европейския съюз да заплати на г-н Possanzini обезщетение в размер на 5 000 EUR.
 3.
 Европейската агенция за управление на оперативното сътрудничество по външните граници на държавите членки на Европейския съюз понася направените от нея съдебни разноски и съдебните разноски на г-н Possanzini.
 (1) ОВ C 25, 28.1.2012 г., стр. 72.


type: legislation

text:
 EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
 Bryssel 5.10.2004
 KOM(2004) 645 lopullinen
 2004/0227 (CNS)
 Ehdotus
 NEUVOSTON PÄÄTÖS
 Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen allekirjoittamisesta
 tilastoalalla
 Ehdotus
 NEUVOSTON PÄÄTÖS
 Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen tekemisestä tilastoalalla
 (komission esittämät)
 FI FI
 ---pagebreak--- PERUSTELUT
 Euroopan unionilla ja Sveitsillä on erittäin tiiviit suhteet kaikilla taloudellisen,
 yhteiskunnallisen ja poliittisen elämän aloilla, ja tämän vuoksi on suotavaa tehostaa niiden
 yhteistyötä tilastoalalla. Eurostat on itse asiassa tehnyt yhteistyötä Sveitsin kansallisen
 tilastolaitoksen kanssa jo vuosien ajan. Yhteistyö oli tarkoitus toteuttaa Euroopan
 talousalueesta (ETA) tehdyn sopimuksen kautta. Sveitsi olikin sopimuksen allekirjoittajana
 mutta vuonna 1992 pidetyn kansanäänestyksen kielteisen tuloksen vuoksi ei voinut ratifioida
 sopimusta. Myös Sveitsin liittymishakemus (20. toukokuuta 1992) jätettiin odottamaan.
 Sen jälkeen kun ETA-sopimusta ei ratifioitu Sveitsissä, käytössä on ollut epävirallisia
 järjestelyitä, joiden nojalla Sveitsi on kutsuttu osallistumaan erilaisiin valmisteleviin
 (useimmiten teknisiin) kokouksiin tarkkailijana. Se ei osallistu korkean tason kokouksiin,
 kuten tilasto-ohjelmakomitean kokouksiin, joihin ETA:n EFTA-valtiot osallistuvat
 täysivaltaisina jäseninä ETA:ta koskevien asioiden osalta.
 Kielteisen ETA-kansanäänestyksen jälkeen Sveitsi ehdotti suhteiden kehittämistä Euroopan
 unionin kanssa alakohtaisten kahdenvälisten sopimusten perusteella. Näihin kuului myös
 sopimus tilastoyhteistyöstä. Euroopan yhteisö ja Sveitsi allekirjoittivat seitsemän
 kahdenvälistä sopimusta 21. kesäkuuta 1999, ja tällöin molemmat osapuolet ilmoittivat, että
 ne aikovat aloittaa neuvottelut sopimuksesta, joka koskee Sveitsin osallistumista tiettyihin
 yhteisön tilasto-ohjelmiin.
 Vuonna 2000 neuvosto valtuutti komission aloittamaan neuvottelut Sveitsin kanssa.
 Neuvotteluohjeissa täsmennettiin, että sopimuksen olisi perustuttava yhteisön monivuotiseen
 tilasto-ohjelmaan ja sillä olisi pyrittävä tiedonkeruun, nimikkeistöjen, määritelmien ja
 tilastomenetelmien yhdenmukaistamiseen. Siihen sisältyisi myös henkilöstövaihtoja.
 Sopimusta valvoisi sekakomitea.
 Neuvottelut komission ja Sveitsin välillä käytiin seuraavina vuosina ja saatiin päätökseen
 25. kesäkuuta 2004, jolloin Eurostatin ja Sveitsin kansallisen tilastotoimiston johtajat
 parafoivat sopimuksen.
 Sopimus palvelee molempien osapuolten etuja. EU:n näkökulmasta katsottuna Sveitsin
 voidaan sanoa jo osallistuvan moniin yhteisön tilasto-ohjelman osiin (esim. osallistuminen
 tiettyihin teknisiin kokouksiin, Sveitsiä koskevien tietojen julkaiseminen EU:n julkaisuissa)
 ilman taloudellista panosta, ja sopimuksella tämä osallistuminen virallistetaan. Sveitsi
 puolestaan saa osallistua Euroopan tilastojärjestelmään ja hyväksyy suuren määrän tilastoihin
 liittyvää yhteisön säännöstöä. Sveitsin ehdotetut osallistumiskustannukset ovat suuremmat
 kuin ne olisivat olleet ETA-sopimuksen mukaisesti ja edut ovat marginaalisesti vähäisemmät
 kuin ETA:n EFTA-valtioille myönnetyt etuudet.
 Sveitsi saa osallistua yhteisön tilasto-ohjelmaan, mutta sveitsiläiset osallistujat eivät voi saada
 yhteisön rahoitusta. Näin ollen ei ole tarpeen sisällyttää sopimukseen rahoitusvalvontaa
 koskevia määräyksiä.
 Yhteisön säännöstö, joka Sveitsin on hyväksyttävä, on määrältään verrattavissa ETA-
 sopimuksen liitteessä XXI olevaan määrään; siihen sisältyy teknisiä mukautuksia ja joitakin
 tilapäisiä poikkeuksia, jotka ovat tarpeen, jotta Sveitsi voi mukauttaa tilastojärjestelmäänsä.
 FI 2 FI
 ---pagebreak--- Ehdotus
 NEUVOSTON PÄÄTÖS
 Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen allekirjoittamisesta
 tilastoalalla
 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
 ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 80 artiklan
 2 kohdan yhdessä sen 300 artiklan 2 kohdan kanssa,
 ottaa huomioon komission ehdotuksen1,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1) Neuvosto valtuutti 20 päivänä heinäkuuta 2000 komission neuvottelemaan yhteisön
 puolesta tilastoalaa koskevan sopimuksen Sveitsin valaliiton kanssa.
 (2) Neuvotteluiden tulokset ovat neuvoston antamien neuvotteluohjeiden mukaiset.
 (3) Edellyttäen, että sopimus tehdään lopullisesti myöhemmin, on suotavaa allekirjoittaa
 25 päivänä kesäkuuta 2004 parafoitu sopimus,
 ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
 Ainoa artikla
 Edellyttäen, että sopimus tehdään lopullisesti myöhemmin, neuvoston puheenjohtaja
 oikeutetaan nimeämään henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa Euroopan yhteisön puolesta
 Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välinen sopimus tilastoalalla sekä liitteenä oleva
 päätösasiakirja.
 Tehty Brysselissä [...] päivänä kuuta .
 Neuvoston puolesta
 Puheenjohtaja
 1
 EUVL C [...], [...], s. [...].
 FI 3 FI
 ---pagebreak--- 2004/0227 (CNS)
 Ehdotus
 NEUVOSTON PÄÄTÖS
 Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen tekemisestä tilastoalalla
 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
 ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 80 artiklan
 2 kohdan yhdessä sen 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen ja 300 artiklan 3 kohdan
 ensimmäisen alakohdan kanssa,
 ottaa huomioon komission ehdotuksen2,
 ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon3,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1) Neuvosto valtuutti 20 päivänä heinäkuuta 2000 komission neuvottelemaan yhteisön
 puolesta tilastoalaa koskevan sopimuksen Sveitsin valaliiton kanssa.
 (2) ...kuun .... päivänä 2004 tehdyn neuvoston päätöksen ..../..../EY mukaisesti ja
 edellyttäen, että sopimus tehdään lopullisesti myöhemmin, sopimus allekirjoitettiin
 Euroopan yhteisön puolesta ... päivänä ...kuuta 2004.
 (3) Sopimus olisi hyväksyttävä,
 ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
 1 artikla
 Hyväksytään Euroopan yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välinen
 sopimus tilastoalalla.
 Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.
 2 artikla
 Sopimuksen 3 artiklalla perustettavassa sekakomiteassa yhteisöä edustaa komissio
 jäsenvaltioiden edustajien avustamana.
 2
 EUVL C [...], [...], s. [...].
 3
 EUVL C [...], [...], s. [...].
 FI 4 FI
 ---pagebreak--- Neuvosto vahvistaa sekakomitean päätöksiä koskevan yhteisön kannan määräenemmistöllä
 komission ehdotuksesta asioissa, jotka liittyvät Sveitsin rahoitusosuuteen ja merkittäviin
 poikkeuksiin yhteisön lainsäädäntöön kuuluvien säädösten soveltamisalan ulottamisessa
 Sveitsiin. Kaikkia muita sekakomitean päätöksiä ja suosituksia koskevan yhteisön kannan
 vahvistaa komissio.
 3 artikla
 Neuvoston puheenjohtaja antaa Euroopan yhteisön puolesta sopimuksen 13 artiklassa
 määrätyn ilmoituksen4.
 4 artikla
 Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
 Tehty Brysselissä [...] päivänä kuuta .
 Neuvoston puolesta
 Puheenjohtaja
 4
 Neuvoston pääsihteeristö julkaisee sopimuksen voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa
 lehdessä.
 FI 5 FI
 ---pagebreak--- LIITE
 FI 6 FI
 ---pagebreak--- SOPIMUS
 Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisestä yhteistyöstä tilastoalalla
 EUROOPAN YHTEISÖ, jäljempänä ’yhteisö’, ja
 SVEITSIN VALALIITTO, jäljempänä ’Sveitsi’,
 jäljempänä ’sopimuspuolet’,
 HALUAVAT parantaa yhteisön ja Sveitsin välistä yhteistyötä tilastoalalla ja sen vuoksi
 määritellä tämän sopimuksen avulla yhteistyötä koskevat periaatteet ja ehdot,
 KATSOVAT, että olisi vahvistettava asianmukaisia toimenpiteitä, joilla tilastoihin liittyvää
 tiedonkeruuta, luokittelua, määritelmiä ja menetelmiä koskevat oikeudelliset puitteet
 yhdenmukaistettaisiin vähitellen ja varmistettaisiin niiden yhtenäinen kehittyminen,
 KATSOVAT, että yhteisön ja Sveitsin kattamalla alueella olisi laadittava yhteiset säännöt
 tilastojen tuottamista varten,
 OVAT YHTÄ MIELTÄ siitä, että on asianmukaista käyttää näiden sääntöjen perustana
 yhteisössä voimassa olevaa lainsäädäntöä,
 OVAT TEHNEET SEURAAVAN SOPIMUKSEN
 1 artikla
 Sisältö
 1. Tätä sopimusta sovelletaan sopimuspuolten väliseen yhteistyöhön tilastoalalla, jotta
 varmistettaisiin yhtenäisten ja vertailukelpoisten tilastotietojen tuottaminen ja
 levittäminen kahdenvälisen yhteistyön kannalta asiaankuuluvan talous-, sosiaali- ja
 ympäristöpolitiikan kuvaamista ja seuraamista varten.
 2. Tätä varten sopimuspuolet kehittävät ja käyttävät yhdenmukaistettuja menetelmiä,
 määritelmiä ja luokituksia sekä yhteisiä ohjelmia ja menettelyitä, joilla järjestetään
 tilastotyö asianmukaisilla hallinnon tasoilla ja tämän sopimuksen määräysten
 mukaisesti.
 3. Sopimuspuolten tilastojen tuottamisessa on noudatettava puolueettomuutta,
 luotettavuutta, objektiivisuutta, tieteellistä riippumattomuutta, kustannustehokkuutta
 ja tilastosalaisuutta, eikä siitä saa aiheutua kohtuutonta rasitetta talouden toimijoille.
 FI 7 FI
 ---pagebreak--- 2 artikla
 Tilastoalaa koskevat säädökset
 Liitteessä A tarkoitetut säädökset, sellaisina kuin ne ovat mukautettuna tällä sopimuksella,
 sitovat sopimuspuolia.
 3 artikla
 Sekakomitea
 1. Perustetaan yhteisön ja Sveitsin tilastokomitea (jäljempänä ’sekakomitea’), joka
 koostuu sopimuspuolten edustajista.
 Sekakomitea vastaa tämän sopimuksen hallinnoinnista ja varmistaa sen
 asianmukaisen täytäntöönpanon. Tätä varten se laatii suosituksia ja tekee päätöksiä
 tässä sopimuksessa määrätyissä tapauksissa. Sekakomitea tekee ratkaisunsa
 yhteisellä sopimuksella. Sekakomitean tekemä päätös sitoo sopimuspuolia.
 2. Sekakomitea ja 19 päivänä kesäkuuta 1989 tehdyllä neuvoston päätöksellä
 89/382/ETY, Euratom perustettu tilasto-ohjelmakomitea järjestävät sopimuksen
 mukaiset tehtävänsä yhteisissä kokouksissa.
 3. Sekakomitea vahvistaa päätöksellä työjärjestyksensä, johon sisältyvät muun muassa
 yksityiskohtaiset säännöt kokousten koollekutsumisesta, puheenjohtajan
 nimittämisestä ja tämän toimikauden määrittelemisestä.
 4. Sekakomitea kokoontuu tarpeen mukaan. Kumpikin sopimuspuoli voi pyytää
 kokouksen koollekutsumista. Sekakomitea voi päättää perustaa alakomiteoita tai
 työryhmiä avustamaan tehtäviensä suorittamisessa.
 5. Sopimuspuolet voivat koska tahansa ottaa jonkin kysymyksen esille sekakomiteassa.
 6. Jokaisessa päätöksessä on ilmoitettava sen täytäntöönpanopäivä. Tarvittaessa
 päätökset toimitetaan sopimuspuolille ratifiointia tai hyväksymistä varten niiden
 omien menettelyiden mukaisesti, ja sopimuspuolet panevat ne täytäntöön omien
 sääntöjensä mukaisesti.
 4 artikla
 Uusi lainsäädäntö
 1. Tällä sopimuksella ei rajoiteta sopimuspuolten oikeutta muuttaa yksipuolisesti
 sopimuksen soveltamisalaan kuuluvia lainsäädäntönsä kohtia edellyttäen, että tämän
 sopimuksen määräyksiä noudatetaan.
 2. Uuden lainsäädännön virallista hyväksymistä edeltävänä aikana sopimuspuolten on
 tiedotettava asiasta toisilleen ja neuvoteltava mahdollisimman tiiviisti. Toisen
 sopimuspuolen pyynnöstä asiasta voidaan keskustella alustavasti sekakomiteassa.
 FI 8 FI
 ---pagebreak--- 3. Kun sopimuspuoli on tehnyt muutoksen lainsäädäntöönsä, sen on ilmoitettava siitä
 toiselle sopimuspuolelle.
 4. Sekakomitean tehtävänä on:
 – joko tehdä päätös liitteen A ja/tai liitteen B muuttamisesta tai ehdottaa
 tarvittaessa sopimuksen määräysten muuttamista niin, että niihin sisällytetään
 kyseiseen lainsäädäntöön tehdyt muutokset tarvittaessa vastavuoroisuutta
 noudattaen, tai
 – tehdä päätös, jonka mukaan kyseiseen lainsäädäntöön tehdyt muutokset ovat
 yhdenmukaisia tämän sopimuksen moitteettoman soveltamisen kanssa, tai
 – päättää muista toimenpiteistä, joilla pyritään turvaamaan tämän sopimuksen
 moitteeton soveltaminen.
 5 artikla
 Tilastoalan yhteistyö
 1. Yhteisön tilastoista 17 päivänä helmikuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY)
 N:o 322/97 II luvussa tarkoitettu yhteisön tilasto-ohjelma, sellaisena kuin se on
 muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksillä, muodostaa puitteet
 tilastotoimille, jotka Sveitsi toteuttaa kunkin ohjelman kattamien ajanjaksojen
 aikana. Kaikkia yhteisön tilasto-ohjelmaan kuuluvia keskeisiä aloja ja tilastoaiheita
 pidetään asiaankuuluvina yhteisön ja Sveitsin tilastoyhteistyön kannata, ja Sveitsi voi
 osallistua niihin täysimittaisesti.
 2. Joka vuosi laaditaan erityinen yhteisön ja Sveitsin tilasto-ohjelma osana komission
 vuotuista työohjelmaa ja rinnakkain sen kanssa; komissio on laatinut työohjelman
 asianomaisesta yhteisön tilasto-ohjelmasta tehdyn Euroopan parlamentin ja
 neuvoston päätöksen mukaisesti. Jokainen yhteisön ja Sveitsin vuotuinen tilasto-
 ohjelma toimitetaan tarkasteltavaksi ja hyväksyttäväksi sekakomitealle. Siinä
 ilmoitetaan erityisesti ne ohjelman teemoihin kuuluvat toimet, jotka ovat
 asiaankuuluvia ja joilla on prioriteettiasema yhteisön ja Sveitsin tilastoyhteistyössä
 ohjelmakaudella.
 3. Sveitsistä saadut tilastotiedot toimitetaan Eurostatille tallentamista, käsittelyä ja
 levitystä varten. Tätä varten Sveitsin kansallinen tilastotoimisto toimii tiiviissä
 yhteistyössä Eurostatin kanssa varmistaakseen, että Sveitsistä saadut tiedot
 toimitetaan asianmukaisesti ja levitetään eri käyttäjäryhmille tavanomaisten
 levityskanavien kautta osana yhteisön ja Sveitsin tilastoja.
 Sveitsistä saatujen tilastotietojen käsittelyä säännellään yhteisön tilastoista
 17 päivänä helmikuuta 1997 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 322/97.
 4. Sekakomitea tarkastelee yhteisön ja Sveitsin tilastotoimien puitteissa saavutettua
 edistystä. Se arvioi erityisesti sitä, onko sopimuksen kolmeksi ensimmäiseksi
 soveltamisvuodeksi suunnitellut tavoitteet, prioriteetit ja toimet saavutettu. Se arvioi
 myös sitä, tuleeko liitteen A sisällössä riittävästi esiin 1 artiklan 1 kohdassa
 tarkoitettu relevanssin käsite.
 FI 9 FI
 ---pagebreak--- 6 artikla
 Osallistuminen
 1. Sveitsiin sijoittautuneet yritykset voivat osallistua Eurostatin hallinnoimiin yhteisön
 erityisohjelmiin samoin sopimusoikeuksin ja -velvoittein kuin yhteisöön
 sijoittautuneet yritykset. Sveitsiin sijoittautuneet yritykset eivät kuitenkaan voi saada
 mitään rahoitusta Eurostatilta.
 2. Sveitsin kansalliset asiantuntijat voivat työskennellä Eurostatissa. Näiden
 asiantuntijoiden työskentelyyn Eurostatissa liittyvät kustannukset, kuten palkat,
 sosiaaliturvamaksut, eläkemaksut, päivä- ja matkarahat, kuuluvat kokonaisuudessaan
 Sveitsin maksettaviksi.
 3. Euroopan unioniin sijoittautuneet yritykset voivat osallistua Sveitsin kansallisen
 tilastotoimiston hallinnoimiin erityisohjelmiin samoin sopimusoikeuksin ja -
 velvoittein kuin Sveitsiin sijoittautuneet yritykset.
 7 artikla
 Muut yhteistyömuodot
 1. Sveitsin kansallisen tilastotoimiston ja Eurostatin välillä voidaan toteuttaa
 tilastoalaan liittyvää teknologian siirtoa keskinäisen sopimuksen perusteella.
 2. Sopimuspuolet voivat vaihtaa kaikkia tilastoalaan liittyviä tietoja.
 3. Sopimuspuolten tilastoyksiköt voivat harjoittaa henkilöstövaihtoa. Myös yhteisön
 jäsenvaltioiden tilastoyksiköt voivat harjoittaa henkilöstövaihtoa Sveitsin kanssa.
 Vaihtoja koskevista ehdoista sovitaan suoraan osallistuvien tilastoyksiköiden välillä.
 8 artikla
 Rahoitusehdot
 1. Osallistumisestaan koituvien kaikkien kustannusten kattamiseksi Sveitsi osallistuu
 yhteisön tilasto-ohjelman rahoitukseen vuosittain sopimuksen voimaantulosta
 lähtien.
 2. Sveitsin rahoitusosuutta koskevat säännöt vahvistetaan liitteessä B.
 9 artikla
 Syrjinnän kieltäminen
 Kansallisuuteen perustuva syrjintä on kielletty tämän sopimuksen soveltamisalalla, sanotun
 kuitenkaan rajoittamatta sopimukseen sisältyvien erityismääräysten soveltamista.
 FI 10 FI
 ---pagebreak--- 10 artikla
 Velvoitteiden täyttäminen
 Sopimuspuolten on toteutettava kaikki tarvittavat yleiset ja erityiset toimenpiteet
 varmistaakseen sopimuksesta aiheutuvien velvoitteiden täyttämisen ja pidättyvät kaikista
 toimenpiteistä, jotka voisivat vaarantaa sopimuksen tavoitteiden saavuttamisen.
 11 artikla
 Liitteet
 Liitteet ovat erottamaton osa tätä sopimusta.
 12 artikla
 Alueet, joilla sopimusta sovelletaan
 Tätä sopimusta sovelletaan toisaalta alueilla, joilla sovelletaan Euroopan yhteisön
 perustamissopimusta siinä määrätyin edellytyksin, ja toisaalta Sveitsin alueella.
 13 artikla
 Voimaantulo ja voimassaoloaika
 1. Sopimuspuolet ratifioivat tai hyväksyvät sopimuksen omien menettelyjensä
 mukaisesti. Sopimus tulee voimaan sen vuoden tammikuun ensimmäisenä päivänä,
 joka seuraa päivää, jona sopimuspuolet ilmoittavat toisilleen kirjallisesti tarvittavien
 menettelyjen päätökseen saattamisesta.
 2. Tämä sopimus tehdään aluksi viideksi vuodeksi. Jos sopimusta ei irtisanota
 kirjallisesti kuusi kuukautta ennen voimassaolon päättymistä, sopimus katsotaan
 uusituksi määräämättömäksi ajaksi.
 3. Molemmat sopimuspuolet voivat päättää sopimuksen toimittamalla kirjallisen
 irtisanomisen toiselle sopimuspuolelle. Sopimuksen voimassaolo päättyy kuuden
 kuukauden kuluttua päivästä, jona tämä ilmoitus on tehty.
 14 artikla
 Todistusvoimaiset tekstit
 Tämä pöytäkirja on laadittu kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian,
 kreikan, latvian, liettuan, portugalin, puolan, ranskan, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin,
 suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä, ja jokainen teksti on yhtä
 todistusvoimainen.
 Tehty [...] päivänä [...]kuuta [...].
 Euroopan yhteisön puolesta Sveitsin valaliiton puolesta
 FI 11 FI
 ---pagebreak--- LIITE A
 TILASTOALAN SÄÄDÖKSET
 Alakohtainen mukauttaminen
 1. Tässä liitteessä lueteltuihin säädöksiin sisältyvällä termillä ’jäsenvaltio’ tarkoitetaan
 myös Sveitsiä sen lisäksi, mitä sillä tarkoitetaan asiaankuuluvissa Euroopan yhteisön
 säädöksissä.
 2. Säännöksiä, jotka koskevat kyselyistä ja vastaavista toimista koituvien kustannusten
 maksamista, ei sovelleta tähän sopimukseen liittyvissä kysymyksissä.
 Säädökset, joihin viitataan
 Yritystoimintatilastot
 – 397 R 0058: Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 58/97, annettu 20 päivänä
 joulukuuta 1996, yritystoiminnan rakennetilastoista (EYVL L 14, 17.1.1997)
 sellaisena kuin se on muutettuna:
 – 398 R 0410: Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 410/98, annettu 16 päivänä
 helmikuuta 1998 (EYVL L 52, 21.2.1998, s. 1)
 – 32002 R 2056: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2056/2002,
 annettu 5 päivänä marraskuuta 2002 (EYVL L 317, 21.11.2002, s. 1)
 Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen säännöksiä koskevat seuraavat mukautukset:
 (a) Ensimmäiset viitevuodet, joilta Sveitsin on laadittava tilastoja, ovat seuraavat:
 – liitteessä 1 oleva 5 jakso (Ensimmäinen viitevuosi) ja 11 jakso
 (Siirtymäkausi): kalenterivuosi 2002,
 – liitteessä 2 oleva 5 jakso (Ensimmäinen viitevuosi) ja 10 jakso
 (Siirtymäkausi): kalenterivuosi 2002 kaikkien vuosittaisten tilastojen
 osalta, kalenterivuosi 2003 joka toinen vuosi toimitettavien
 ominaisuustietojen 20210–20310 osalta, kalenterivuosi 2002 joka kolmas
 vuosi toimitettavien ominaisuustietojen 23110 osalta, kalenterivuosi 2004
 joka neljäs vuosi toimitettavien ominaisuustietojen 16135 osalta,
 kalenterivuosi 2003 joka neljäs vuosi toimitettavien ominaisuustietojen
 15420, 15441 ja 15442 osalta,
 – liitteessä 3 oleva 5 jakso (Ensimmäinen viitevuosi) ja 10 jakso
 (Siirtymäkausi): kalenterivuosi 2002 kaikkien vuosittaisten tilastojen
 osalta, kalenterivuosi 2002 pääryhmään 52 liittyvien joka viides vuosi
 toimitettavien ominaisuustietojen osalta, kalenterivuosi 2003 pääryhmään
 51 liittyvien joka viides vuosi toimitettavien ominaisuustietojen osalta,
 kalenterivuosi 2005 pääryhmään 50 liittyvien joka viides vuosi
 toimitettavien ominaisuustietojen osalta,
 FI 12 FI
 ---pagebreak--- – liitteessä 4 oleva 5 jakso (Ensimmäinen viitevuosi) ja 10 jakso
 (Siirtymäkausi): kalenterivuosi 2002 kaikkien vuosittaisten tilastojen
 osalta, kalenterivuosi 2003 joka toinen vuosi toimitettavien
 ominaisuustietojen 20210–20310 osalta, kalenterivuosi 2002 joka neljäs
 vuosi toimitettavien ominaisuustietojen 16131 ja 16132 osalta,
 kalenterivuosi 2003 joka kolmas vuosi toimitettavien ominaisuustietojen
 23110, 23120, 15420, 15441 ja 15442 osalta,
 – liitteessä 5 oleva 5 jakso (Ensimmäinen viitevuosi) ja 9 jakso
 (Siirtymäkausi): kalenterivuosi 2002,
 – liitteessä 6 oleva 5 jakso (Ensimmäinen viitevuosi) ja 10 jakso
 (Siirtymäkausi): kalenterivuosi 2004,
 – liitteessä 7 oleva 5 jakso (Ensimmäinen viitevuosi) ja 10 jakso
 (Siirtymäkausi): kalenterivuosi 2003;
 (b) Sovellettaessa liitteitä 1–7 siirtymäkausi on enintään neljä vuotta tilastotietojen
 keruuta koskevista liitteiden 5 jaksossa esitetyistä ja a alakohdan mukaisesti
 muutetuista ensimmäisistä viitevuosista.
 (c) Liitteiden 1, 2, 3 ja 4 osalta Sveitsin ei tarvitse toimittaa a alakohdan
 mukaisesti muutettuja tietoja vuosilta 2002, 2003, 2004 ja 2005.
 (d) Liitteen 5 osalta Sveitsin ei tarvitse toimittaa a alakohdan mukaisesti
 muutettuja tietoja vuosilta 2002, 2003, 2004 ja 2005.
 (e) Liitteiden 6 ja 7 osalta Sveitsin ei tarvitse toimittaa a alakohdan mukaisesti
 muutettuja tietoja vuosilta 2003, 2004, 2005 ja 2006.
 (f) Sveitsiä ei sido asetuksessa vaadittu tietojen alueellinen erittely.
 (g) Sveitsin ei tarvitse toimittaa tietoja NACE REV 1:n 4-numerotasolla.
 (h) Sveitsin ei tarvitse toimittaa tässä asetuksessa vaadittuja tietoja
 toimialayksiköittäin.
 – 398 R 2700: Komission asetus (EY) N:o 2700/98, annettu 17 päivänä joulukuuta
 1998, yritystoiminnan rakennetilastoja varten vahvistetuista ominaisuustietojen
 määritelmistä (EYVL L 344, 18.12.1998, s. 49), sellaisena kuin se on muutettuna:
 – 32002 R 2056: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o
 2056/2002, annettu 5 päivänä marraskuuta 2002 (EYVL L 317, 21.11.2002, s.
 1)
 – 398 R 2701: Komission asetus (EY) N:o 2701/98, annettu 17 päivänä joulukuuta
 1998, yritystoiminnan rakennetilastoja varten tuotettavista tietosarjoista (EYVL L
 344, 18.12.1998, s. 81), sellaisena kuin se on muutettuna:
 – 32002 R 2056: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o
 2056/2002, annettu 5 päivänä marraskuuta 2002 (EYVL L 317, 21.11.2002, s.
 1)
 FI 13 FI
 ---pagebreak--- – 398 R 2702: Komission asetus (EY) N:o 2702/98, annettu 17 päivänä joulukuuta
 1998, yritystoiminnan rakennetilastojen toimittamisessa noudatettavasta teknisestä
 muodosta (EYVL L 344, 18.12.1998, s. 102), sellaisena kuin se on muutettuna:
 – 32002 R 2056: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o
 2056/2002, annettu 5 päivänä marraskuuta 2002 (EYVL L 317, 21.11.2002, s.
 1)
 – 399 R 1618: Komission asetus (EY) N:o 1618/1999, annettu 23 päivänä heinäkuuta
 1999, yritysten rakennetilastojen laadun arviointiperusteista (EYVL L 192,
 24.7.1999, s. 11)
 – 399 R 1225: Komission asetus (EY) N:o 1225/1999, annettu 27 päivänä toukokuuta
 1999, ominaisuustietojen määritelmistä vakuutuspalvelutilastoja varten (EYVL L
 154, 19.6.1999, s. 1)
 – 399 R 1227: Komission asetus (EY) N:o 1227/1999, annettu 28 päivänä toukokuuta
 1999, vakuutuspalvelutilastojen toimittamisessa noudatettavasta teknisestä muodosta
 (EYVL L 154, 19.6.1999, s. 75)
 – 399 R 1228: Komission asetus (EY) N:o 1228/1999, annettu 28 päivänä toukokuuta
 1999, vakuutuspalvelutilastoja varten tuotettavista tietosarjoista (EYVL L 154,
 19.6.1999, s. 91)
 – 398 R 1165: Neuvoston asetus (EY) N:o 1165/98, annettu 19 päivänä toukokuuta
 1998, lyhyen aikavälin tilastoista (EYVL L 162, 5.6.1998, s. 1), sellaisena kuin se on
 muutettuna:
 Tätä sopimusta sovellettaessa asetusta koskevat seuraavat mukautukset:
 (a) Sveitsin on toimitettava tiedot vuoden 2007 ensimmäisestä vuosineljänneksestä
 lähtien.
 (b) Sveitsin ei tarvitse toimittaa tietoja NACE REV 1:n 4-numerotasolla.
 – 32001 R 0586: Komission asetus (EY) N:o 586/2001, annettu 26 päivänä
 maaliskuuta 2001 (EYVL L 86, 27.3.2001, s. 11)
 – 32001 R 0588: Komission asetus (EY) N:o 588/2001, annettu 26 päivänä
 maaliskuuta 2001, lyhyen aikavälin tilastoista annetun neuvoston asetuksen
 (EY) N:o 1165/98 täytäntöönpanosta muuttujien määrittelyn osalta (EYVL L
 86, 27.3.2001, s. 18)
 – 393 R 2186: Neuvoston asetus (ETY) N:o 2186/93, annettu 22 päivänä heinäkuuta
 1993, tilastointiin tarkoitettujen yritysrekisterien laatimisen yhteensovittamisesta
 yhteisössä (EYVL L 196, 5.8.1993, s. 1)
 Tätä sopimusta sovellettaessa asetusta koskevat seuraavat mukautukset:
 (a) Sveitsin on pantava täytäntöön tämän asetuksen noudattamiseksi tarvittavat
 toimenpiteet 1 päivään tammikuuta 2006 mennessä.
 FI 14 FI
 ---pagebreak--- (b) Sveitsiin ei sovelleta asetuksen liitteessä II olevaa I (k) kohtaa.
 Liikenne- ja matkailutilastot
 – 398 R 1172: Neuvoston asetus (EY) N:o 1172/98, annettu 25 päivänä toukokuuta
 1998, maanteiden tavarakuljetusten tilastoista (EYVL L 163, 6.6.1998, s. 1),
 sellaisena kuin se on muutettuna:
 – 399 R 2691: Komission asetus (EY) N:o 2691/99, annettu 17 päivänä
 joulukuuta 1999 (EYVL L 326, 18.12.1999, s. 39)
 Tätä sopimusta sovellettaessa asetusta koskee seuraava mukautus:
 Sveitsin on kerättävä tässä asetuksessa vaaditut tiedot viimeistään vuoden 2006
 alusta lähtien.
 – 32001 R 2163: Komission asetus (EY) N:o 2163/2001, annettu 7 päivänä
 marraskuuta 2001, teknisistä menettelyistä maanteiden tavarankuljetuksia koskevien
 tilastojen toimittamista varten (EYVL L 291, 8.11.2001, s. 13)
 – 32003 R 0006: Komission asetus (EY) N:o 6/2003, annettu 30 päivänä joulukuuta
 2002, maanteiden tavarakuljetuksia koskevien tilastotietojen levittämisestä (EYVL L
 1, 4.1.2003, s. 45)
 – 32003 R 0091: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 91/2003, annettu
 16 päivänä joulukuuta 2002, rautatieliikenteen tilastoista (EYVL L 14, 21.1.2003, s.
 1–15), sellaisena kuin se on muutettuna:
 – 32003 R 1192: Komission asetus (EY) N:o 1192/2003, annettu 3 päivänä
 heinäkuuta 2003 (EUVL L 167, 4.7.2003, s. 13)
 Tätä sopimusta sovellettaessa asetusta koskee seuraava mukautus:
 Sveitsin on kerättävä tässä asetuksessa vaaditut tiedot viimeistään vuoden 2006
 alusta lähtien.
 – 380 L 1119: Neuvoston direktiivi 80/1119/ETY, annettu 17 päivänä marraskuuta
 1980, sisävesiväylien tavarakuljetusten tilastotiedoista (EYVL L 339, 15.12.1980, s.
 30)
 – 395 L 0064: Neuvoston direktiivi 95/64/EY, annettu 8 päivänä joulukuuta 1995,
 tavaroiden ja matkustajien merikuljetuksia koskevista tilastoista (EYVL L 320,
 30.12.1995, s. 25), sellaisena kuin se on muutettuna:
 – 398 D 0385: Komission päätös 98/385/EY, tehty 13 päivänä toukokuuta 1998
 (EYVL L 174, 18.6.1998, s. 1)
 – 32000 D 0363: Komission päätös 363/2000/EY, tehty 28 päivänä huhtikuuta
 2000 (EYVL L 132, 5.6.2000, s. 1)
 – 32001 D 0423: Komission päätös, tehty 22 päivänä toukokuuta 2001, tavaroiden ja
 matkustajien merikuljetuksia koskevista tilastoista annetun neuvoston direktiivin
 FI 15 FI
 ---pagebreak--- 95/64/EY nojalla kerättyjen tilastotietojen julkaisemisen tai levittämisen
 yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L, 7.6.2001, s. 41)
 – 32003 R 0437: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 437/2003,
 annettu 27 päivänä helmikuuta 2003, matkustajien, rahdin ja postin lentokuljetuksia
 koskevista tilastotiedoista (EUVL L 66, 11.3.2003, s. 1), sellaisena kuin se on
 muutettuna:
 – 32003 R 1358: Komission asetus (EY) N:o 1358/2003, annettu 31 päivänä
 heinäkuuta 2003 (EUVL L 194, 1.8.2003, s. 9)
 Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen säännöksiä koskee seuraava mukautus:
 Sveitsin on kerättävä tässä asetuksessa vaaditut tiedot viimeistään vuoden 2006
 alusta lähtien.
 – 393 D 0704: Neuvoston päätös 93/704/EY, tehty 30 päivänä marraskuuta 1993,
 tieliikenneonnettomuuksia koskevan yhteisön tietokannan perustamisesta (EYVL L
 329, 30.12.1993, s. 63)
 – 395 L 0057: Neuvoston direktiivi 95/57/EY, annettu 23 päivänä marraskuuta 1995,
 matkailualaa koskevien tilastotietojen keräämisestä (EYVL L 291, 6.12.1995, s. 32)
 Tätä sopimusta sovellettaessa direktiivin säännöksiä koskee seuraava mukautus:
 Sveitsin on kerättävä tässä direktiivissä vaaditut tiedot viimeistään vuodesta 2007
 lähtien.
 – 399 D 0035: Komission päätös 1999/35/EY, tehty 9 päivänä joulukuuta 1998,
 matkailualaa koskevien tilastotietojen keräämisestä annetun neuvoston direktiivin
 95/57/EY täytäntöönpanomenettelyistä (EYVL L 9, 15.1.1999, s. 23)
 Ulkomaankauppaa koskevat tilastot
 – 395 R 1172: Neuvoston asetus (EY) N:o 1172/95, annettu 22 päivänä toukokuuta
 1995, yhteisön ja sen jäsenmaiden tavarakauppaa kolmansien maiden kanssa
 koskevista tilastoista (EYVL L 118, 25.5.1995, s. 10), sellaisena kuin se on
 muutettuna:
 – 397 R 0476: Neuvoston asetus (EY) N:o 476/97, annettu 13 päivänä
 maaliskuuta 1997 (EYVL L 75, 15.3.1997, s. 1).
 – 398 R 0374: Neuvoston asetus (EY) N:o 374/98, annettu 12 päivänä
 helmikuuta 1998 (EYVL L 48 , 19.2.1998, s. 6)
 Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen säännöksiä koskevat seuraavat mukautukset:
 (a) Sveitsin tilastoalueen muodostaa tullialue.
 (b) Sveitsin ei tarvitse laatia tilastoja Sveitsin ja Liechtensteinin välisestä kaupasta.
 FI 16 FI
 ---pagebreak--- (c) Asetuksen 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta koodista on ilmoitettava
 vähintään kuusi ensimmäistä numeroa.
 (d) Asetuksen 10 artiklan 1 kohdan h ja j alakohtaa ei sovelleta.
 (e) Asetuksen 10 artiklan 1 kohdan i alakohta: rajan ylittävän kuljetusvälineen
 kansallisuus on annettava vain maantieliikenteen osalta.
 – 32000 R 1917: Komission asetus (EY) N:o 1917/2000, annettu 7 päivänä syyskuuta
 2000, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1172/95 soveltamissäännöksistä
 ulkomaankauppatilastojen osalta (EYVL L 229, 9.9.2000, s. 14), sellaisena kuin se
 on muutettuna:
 – 32001 R 1669: Komission asetus (EY) N:o 1669/2001, annettu 20 päivänä elokuuta
 2001 (EYVL L 224, 21.8.2001, s. 3)
 Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen säännöksiä koskevat seuraavat mukautukset:
 (a) Asetuksen 6 artiklan 1 kohdassa olevaa viittausta asetukseen (EY) N:o 2454/96
 ei sovelleta.
 (b) Lisätään 7 artiklan 1 kohdan a alakohtaan luetelmakohta seuraavasti:
 ”Sveitsin osalta ’alkuperämaalla’ tarkoitetaan maata, josta tavarat ovat peräisin
 kansallisten alkuperäsääntöjen mukaisesti”.
 (c) Lisätään 9 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:
 ”Sveitsin osalta ’tullausarvo’ määritetään asiaa koskevien kansallisten sääntöjen
 mukaisesti.”
 (d) Asetuksen 11 artiklan 2 kohtaa ei sovelleta.
 (e) Asetuksen II osaston 2 lukua (16–19 artikla) ei sovelleta.
 – 32002 R 1779: Komission asetus (EY) N:o 1779/2002, annettu 4 päivänä lokakuuta
 2002, yhteisön ulkomaankauppatilastojen ja jäsenvaltioiden välisen kaupan tilastojen
 maa- ja alueluokituksesta (EYVL L 269, 5.10.2002, s. 6)
 Tilastoinnin periaatteet ja tilastosalaisuus
 – 390 R 1588: Neuvoston asetus (Euratom, ETY) N:o 1588/90, annettu 11 päivänä
 kesäkuuta 1990, salassapidettävien tilastotietojen luovuttamisesta Euroopan
 yhteisöjen tilastotoimistolle (EYVL L 151, 15.6.1990, s. 1)
 Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen säännöksiä koskevat seuraavat mukautukset:
 (a) Lisätään 2 artiklaan kohta seuraavasti:
 ”11. EFTA-valtioiden tilastollisen neuvonantajan toimiston henkilöstö: Eurostatin
 tiloissa työskentelevä EFTA:n sihteeristö”.
 FI 17 FI
 ---pagebreak--- (b) Korvataan 5 artiklan 1 kohdan toisessa virkkeessä sana ”Eurostatin” sanoilla
 ”Eurostatin ja EFTA-valtioiden tilastollisen neuvonantajan toimiston”.
 (c) Lisätään 5 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:
 ”EFTA-valtioiden tilastollisen neuvonantajan toimiston Eurostatille toimittamat
 luottamukselliset tilastotiedot ovat myös kyseisen toimiston henkilöstön
 käytettävissä”.
 (d) Tässä kohdin 6 artiklassa olevan termin ”Eurostat” katsotaan tarkoittavan myös
 EFTA-valtioiden tilastollisen neuvonantajan toimistoa.
 – 397 R 0322: Neuvoston asetus (EY) N:o 322/97, annettu 17 päivänä helmikuuta
 1997, yhteisön tilastoista (EYVL L 52, 22.2.1997, s. 1)
 – 32002 R 0831: Komission asetus (EY) N:o 831/2002, annettu 17 päivänä toukokuuta
 2002, yhteisön tilastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 322/97
 täytäntöönpanosta tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien salassapidettävien tietojen
 käyttöoikeuden osalta (EYVL L 133, 18.5.2002, s. 7)
 Väestö- ja sosiaalitilastot
 – 376 R 0311: Neuvoston asetus (ETY) N:o 311/76, annettu 9 päivänä helmikuuta
 1976, ulkomaisia työntekijöitä koskevien tilastojen laatimisesta (EYVL L 39,
 14.2.1976, s. 1)
 – 398 R 0577: Neuvoston asetus (EY) N:o 577/98, annettu 9 päivänä maaliskuuta
 1998, yhteisön työvoimaa koskevan otantatutkimuksen järjestämisestä (EYVL L 77,
 14.3.1998, s. 3), sellaisena kuin se on muutettuna:
 – 32002 R 1991: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o
 1991/2002, annettu 8 päivänä lokakuuta 2002 (EYVL L 308, 9.11.2002, s. 1)
 – 32002 R 2104: Komission asetus (EY) N:o 2104/2002, annettu 28 päivänä
 marraskuuta 2002 (EYVL L 324, 29.11.2002, s. 14)
 Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen säännöksiä koskevat seuraavat mukautukset:
 (a) Sen estämättä, mitä asetuksen 1 artiklassa säädetään, Sveitsi voi toteuttaa
 vuosittaisen tutkimuksen vuoteen 2007 asti.
 (b) Sen estämättä, mitä asetuksen 2 artiklan 4 kohdassa säädetään, Sveitsin osalta
 otantayksikkö on yksityishenkilö ja kotitalouden muita jäseniä koskevat tiedot
 voivat sisältää vähintään 4 artiklan 1 kohdassa luetellut tekijät.
 – 32000 R 1575: Komission asetus (EY) N:o 1575/2000, annettu 19 päivänä
 heinäkuuta 2000, yhteisön työvoimaa koskevan otantatutkimuksen järjestämistä
 koskevan neuvoston asetuksen (EY) N:o 577/98 täytäntöönpanosta vuodesta 2001
 lähtien siirrettävien tietojen koodauksen osalta (EYVL L 181, 20.7.2000, s. 16)
 – 32000 R 1897: Komission asetus (EY) N:o 1897/2000, annettu 7 päivänä syyskuuta
 2000, yhteisön työvoimaa koskevan otantatutkimuksen järjestämisestä annetun
 FI 18 FI
 ---pagebreak--- neuvoston asetuksen (EY) N:o 577/98 täytäntöönpanosta työttömyyden määritelmän
 osalta (EYVL L 228, 8.9.2000, s. 18)
 – 32002 R 2104: Komission asetus (EY) N:o 2104/2002, annettu 28 päivänä
 marraskuuta 2002, yhteisön työvoimaa koskevan otantatutkimuksen järjestämisestä
 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 577/98 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o
 577/98 täytäntöönpanosta annetun komission asetuksen (EY) N:o 1575/2000
 mukauttamisesta koulutusta koskevien muuttujien luettelon ja vuodesta 2003 lähtien
 toimitettavien kyseisiä muuttujia koskevien tietojen koodauksen osalta (EYVL L
 324, 29.11.2002, s. 14)
 – 32003 R 0246: Komission asetus (EY) N:o 246/2003, annettu 10 päivänä helmikuuta
 2003, neuvoston asetuksessa (EY) N:o 577/98 säädetyn työvoimaa koskevan
 otantatutkimuksen lisäkysymyksiä koskevasta vuosien 2004–2006 ohjelmasta
 (EUVL L 34, 11.2.2003, s. 3)
 – 399 R 0530: Neuvoston asetus (EY) N:o 530/1999, annettu 9 päivänä maaliskuuta
 1999, ansioita ja työvoimakustannuksia koskevista rakennetilastoista (EYVL L 63,
 12.3.1999, s. 6)
 Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen säännöksiä koskevat seuraavat mukautukset:
 (a) Sveitsin on kerättävä tässä asetuksessa vaaditut tiedot ensimmäisen kerran
 vuonna 2008 työvoimakustannusten tasoa ja koostumusta koskevien tilastojen
 osalta ja vuonna 2006 ansioiden rakennetta ja jakautumista koskevien tilastojen
 osalta.
 (b) Sveitsi saa toimittaa 6 artiklan 1 kohdan a alakohdassa ja 2 kohdan
 a alakohdassa vaaditut tiedot yritysten perusteella vuosilta 2006 ja 2008.
 – 32000 R 0452: Komission asetus (EY) N:o 452/2000, annettu 28 päivänä helmikuuta
 2000, ansioita ja työvoimakustannuksia koskevista rakennetilastoista annetun
 neuvoston asetuksen (EY) N:o 530/1999 täytäntöönpanosta
 työvoimakustannustilastojen laadunarvioinnin osalta (EYVL L 55, 29.2.2000, s. 53)
 – 32000 R 1916: Komission asetus (EY) N:o 1916/2000, annettu 8 päivänä syyskuuta
 2000, ansioita ja työvoimakustannuksia koskevista rakennetilastoista annetun
 neuvoston asetuksen (EY) N:o 530/1999 täytäntöönpanosta ansioiden rakennetta
 koskevien tietojen määrittelyn ja toimittamisen osalta (EYVL L 229, 9.9.2000, s. 3)
 – 399 R 1726: Komission asetus (EY) N:o 1726/1999, annettu 27 päivänä heinäkuuta
 1999, ansioita ja työvoimakustannuksia koskevista rakennetilastoista annetun
 neuvoston asetuksen (EY) N:o 530/1999 täytäntöönpanosta työvoimakustannuksia
 koskevien tietojen määrittelyn ja toimittamisen osalta (EYVL L 203, 3.8.1999, s. 28)
 – 32002 R 0072: Komission asetus (EY) N:o 72/2002, annettu 16 päivänä tammikuuta
 2002, neuvoston asetuksen (EY) N:o 530/1999 täytäntöönpanosta ansioita koskevien
 rakennetilastojen laadunarvioinnin osalta (EYVL L 15, 17.1.2002, s. 7)
 – 32003 R 0450: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 450/2003,
 annettu 27 päivänä helmikuuta 2003, työvoimakustannusindeksistä (EUVL L 69,
 13.3.2003, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna:
 FI 19 FI
 ---pagebreak--- – 32003 R 1216: Komission asetus (EY) No 1216/2003, annettu 7 päivänä
 heinäkuuta 2003 (EUVL L 169, 8.7.2003, s. 37)
 Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen säännöksiä koskee seuraava mukautus:
 Sveitsin on kerättävä tässä asetuksessa vaaditut tiedot ensimmäisen kerran vuoden
 2007 alussa ja sen jälkeen jokaiselta vuosineljännekseltä.
 – 32003 R 1177: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1177/2003,
 annettu 16 päivänä kesäkuuta 2003, yhteisön tulo- ja elinolotilastoista (EU-SILC)
 (EUVL L 165, 3.7.2003, s. 1)
 Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen säännöksiä koskee seuraava mukautus:
 Sveitsin on kerättävä tässä asetuksessa vaaditut tiedot viimeistään vuodesta 2007
 lähtien.
 Taloustilastot
 – 32003 R 1287: Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1287/2003, annettu 15 päivänä
 heinäkuuta 2003, markkinahintaisen bruttokansantulon yhdenmukaistamisesta
 (”BKTL-asetus”) (EUVL L 181, 19.7.2003, s. 1)
 – 395 R 2494: Neuvoston asetus (EY) N:o 2494/95, annettu 23 päivänä lokakuuta
 1995, yhdenmukaistetuista kuluttajahintaindekseistä (EYVL L 257, 27.10.1995, s. 1)
 Sveitsin osalta asetusta sovelletaan kuluttajahintaindeksien yhdenmukaistamiseen
 kansainvälisiä vertailuja varten. Se ei koske yhdenmukaistettujen
 kuluttajahintaindeksien laskemista nimenomaisesti talous- ja rahaliiton tarpeisiin.
 Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen säännöksiä koskevat seuraavat mukautukset:
 (a) Asetuksen 2 artiklan c alakohtaa sekä 8 artiklan 1 kohdassa ja 11 artiklassa
 esitettyjä viittauksia rahaliiton kuluttajahintaindeksiin ei sovelleta.
 (b) Asetuksen 5 artiklan 1 kohdan a alakohtaa ei sovelleta.
 (c) Asetuksen 5 artiklan 2 kohtaa ei sovelleta.
 (d) Asetuksen 5 artiklan 3 kohdassa säädettyä velvoitetta kuulla Euroopan
 rahapoliittista instituuttia ei sovelleta.
 (e) Sveitsin on toimitettava tässä asetuksessa vaaditut tiedot viimeistään
 tammikuun 2007 indeksistä lähtien.
 – 396 R 1749: Komission asetus (EY) N:o 1749/96, annettu 9 päivänä syyskuuta 1996,
 yhdenmukaistetuista kuluttajahintaindekseistä annetun neuvoston asetuksen (EY)
 N:o 2494/95 toimeenpanon alkutoimenpiteistä (EYVL L 229, 10.9.1996, s. 3),
 sellaisena kuin se on muutettuna:
 – 398 R 1687: Neuvoston asetus (EY) N:o 1687/98, annettu 20 päivänä
 heinäkuuta 1998 (EYVL L 214, 31.7.1998, s. 12)
 FI 20 FI
 ---pagebreak--- – 398 R 1688: Neuvoston asetus (EY) N:o 1688/98, annettu 20 päivänä
 heinäkuuta 1998 (EYVL L 214, 31.7.1998, s. 23)
 – 396 R 2214: Komission asetus (EY) N:o 2214/96, annettu 20 päivänä marraskuuta
 1996, yhdenmukaistetuista kuluttajahintaindekseistä: YKHI:en alaindeksien
 ilmoittaminen ja levittäminen (EYVL L 296, 21.11.1996, s. 8), sellaisena kuin se on
 muutettuna:
 – 399 R 1749: Komission asetus (EY) N:o 1749/1999, annettu 23 päivänä
 heinäkuuta 1999 (EYVL L 214, 13.8.1999, s. 1), sellaisena kuin se on
 oikaistuna (EYVL L 267, 15.10.1999, s. 59)
 – 399 R 1617: Komission asetus (EY) N:o 1617/1999, annettu 23 päivänä
 heinäkuuta 1998 (EYVL L 192, 24.7.1999, s. 9)
 – 32001 R 1920: Komission asetus (EY) N:o 1920/2001, annettu 28 syyskuuta
 2001 (EYVL L 261, 29.9.2001, s. 46), sellaisena kuin se on oikaistuna (EYVL
 L 295, 13.11.2001, s. 34)
 – 396 R 2223: Neuvoston asetus (EY) N:o 2223/96, annettu 25 päivänä kesäkuuta
 1996, Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä
 (EYVL L 310, 30.11.1996, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna:
 – 398 R 0448: Neuvoston asetus (EY) N:o 448/98, annettu 16 päivänä
 helmikuuta 1998 (EYVL L 58, 27.2.1998, s. 1)
 – 32000 R 1500: Komission asetus (EY) N:o 1500/2000, annettu 10 päivänä
 heinäkuuta 2000 (EYVL L 172, 12.7.2000, s. 3)
 – 32000 R 2516: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o
 2516/2000, annettu 7 päivänä marraskuuta 2000 (EYVL L 290, 17.11.2000, s.
 1)
 – 32001 R 0995: Komission asetus (EY) N:o 995/2001, annettu 22 päivänä
 toukokuuta 2001 (EYVL L 139, 23.5.2001, s. 3)
 – 32001 R 2558: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o
 2558/2001, annettu 3 päivänä joulukuuta 2001 (EYVL L 344, 28.12.2001, s. 1–
 4)
 – 32002 R 0113: Komission asetus (EY) N:o 113/2002, annettu 23 päivänä
 tammikuuta 2002 (EYVL L 21, 24.1.2002, s. 3)
 – 32002 R 1889: Komission asetus (EY) N:o 1889/2002, annettu 23 päivänä
 lokakuuta 2002 (EYVL L 286, 24.10.2002, s. 1)
 – 32003 R 1267: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o
 1267/2003, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2003 (EYVL L 180, 18.7.2003, s. 1)
 Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen säännöksiä koskevat seuraavat mukautukset:
 FI 21 FI
 ---pagebreak--- (a) Sveitsi saa kerätä tietoja institutionaalisten yksiköiden perusteella, kun
 asetuksen säännöksissä viitataan toimialaan.
 (b) Sveitsiä ei sido asetuksessa vaadittu tietojen alueellinen erittely.
 (c) Sveitsiä ei sido asetuksessa vaadittu palveluiden viennin ja tuonnin jaottelu
 EU-maiden ja kolmansien maiden perusteella.
 (d) Sveitsin on pantava täytäntöön välillisten rahoituspalveluiden (FISIM)
 kohdentamiseksi tarvittavat toimenpiteet viimeistään vuodesta 2006 lähtien.
 (e) Lisätään liitteessä B ”EKT 95 -kyselylomakkeen taulukoiden toimittamiseen
 liittyvät poikkeukset maittain” olevan 15 kohdan (Islanti) jälkeen kohta
 seuraavasti:
 FI 22 FI
 ---pagebreak--- ”16. SVEITSI
 16.1 Taulukkoja koskevat poikkeukset
 Taulukko Taulukko Poikkeukset Voimassa
 N:o
 1 Pääaggregaatit, Toimitetaan vuodesta 1990 lähtien
 vuosittaiset ja
 neljännesvuosittaiset
 2 Julkisyhteisöjen Viive: t+8 kuukautta Rajoittamaton
 pääaggregaatit Mittausjakso: Vuosi Rajoittamaton
 Toimitetaan vuodesta 1990 lähtien
 3 Toimialoittaiset taulukot Toimitetaan vuodesta 1990 lähtien
 4 Vienti ja tuonti EU- Toimitetaan vuodesta 1998 lähtien
 maiden/kolmansien
 maiden kanssa
 5 Kotitalouksien Toimitetaan vuodesta 1990 lähtien
 kulutusmenot
 käyttötarkoituksen
 mukaan
 6 Rahoitustilit sektoreittain Toimitetaan vuodesta 1998 lähtien Vuoteen 2006 asti
 7 Rahoitusvarojen ja Toimitetaan vuodesta 1998 lähtien Vuoteen 2006 asti
 -velkojen taseet
 8 Sektoreittaiset muut kuin Viive: t+18 kuukautta Rajoittamaton
 rahoitustilit Toimitetaan vuodesta 1990 lähtien
 9 Verotulojen erittelyt Viive: t+18 kuukautta Rajoittamaton
 saajasektoreittain Toimitetaan vuodesta 1998 lähtien
 10 Toimialoittaiset Ei alueellista jakoa
 aluetaulukot, NUTS II,
 A17
 11 Julkiset menot tehtävittäin Toimitetaan vuodesta 2005 lähtien Vuoteen 2007 asti
 Ei takautuvia laskelmia
 12 Toimialoittaiset Ei alueellista jakoa
 aluetaulukot, NUTS III,
 A3
 13 Kotitalouksien alueittaiset Ei alueellista jakoa
 tilit, NUTS II
 14-22 Tätä asetusta koskevan poikkeuksen a mukaisesti Sveitsin ei tarvitse
 toimittaa tietoja taulukkoja 14–22 varten.
 – 398 D 0715: Komission päätös 98/715/EY, tehty 30 päivänä marraskuuta 1998,
 Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä annetun
 neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 liitteen A selventämisestä hintojen ja
 volyymien mittausta koskevien periaatteiden osalta (EYVL L 340, 16.12.1998, s. 33)
 Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen säännöksiä koskee seuraava mukautus:
 Asetuksen 3 artiklaa (menetelmien luokitus tuotteittain) ei sovelleta Sveitsiin.
 – 397 D 0178: Komission päätös 97/178/EY, Euratom, tehty 10 päivänä helmikuuta
 1997, menettelytapojen määrittelemisestä siirryttäessä Euroopan koottujen tilien
 FI 23 FI
 ---pagebreak--- järjestelmästä (EKT:n toinen painos) Euroopan kansantalouden tilinpidon ja
 aluetilinpidon järjestelmään (EKT 1995) (EYVL L 75, 15.3.1997, s. 44)
 – 397 R 2454: Komission asetus (EY) N:o 2454/97, annettu 10 päivänä joulukuuta
 1997, neuvoston asetuksen (EY) N:o 2494/95 soveltamisen tietyistä
 yksityiskohtaisista säännöistä yhdenmukaistettujen kuluttajahintaindeksien (YKHI)
 painotusten laadun vähimmäisstandardeista (EYVL L 340, 11.12.1997, s. 24)
 – 398 R 2646: Komission asetus (EY) N:o 2646/98, annettu 9 päivänä joulukuuta
 1998, neuvoston asetuksen (EY) N:o 2494/95 täytäntöönpanoa koskevista
 yksityiskohtaisista säännöistä yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin tariffien
 käsittelyyn liittyvien vähimmäisstandardien osalta (EYVL L 335, 10.12.1998, s. 30).
 – 399 R 1617: Komission asetus (EY) N:o 1617/1999, annettu 23 päivänä heinäkuuta
 1999, neuvoston asetuksen (EY) N:o 2494/95 yksityiskohtaisista
 täytäntöönpanosäännöistä yhdenmukaistetussa kuluttajahintaindeksissä suoritettavan
 vakuutuksen käsittelyn vähimmäisvaatimusten osalta ja asetuksen (EY) N:o 2214/96
 muuttamisesta (EYVL L 192, 24.7.1999, s. 9)
 – 399 R 2166: Neuvoston asetus (EY) N:o 2166/1999, annettu 8 päivänä lokakuuta
 1999, asetuksen (EY) N:o 2494/95 täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista
 säännöistä terveyden, koulutuksen ja sosiaalisen suojelun alaan kuuluvien tuotteiden
 yhdenmukaistetussa kuluttajahintaindeksissä suoritettavan käsittelyn
 vähimmäisvaatimusten osalta (EYVL L 266, 14.10.1999, s. 1)
 – 399 D 0622: Komission päätös 1999/622/EY, Euratom, tehty 8 päivänä syyskuuta
 1999, arvonlisäveron palautuksista verovelvollisuuden ulkopuolella oleville
 yksiköille ja verovelvollisille yksiköille niiden arvonlisäverosta vapautetun
 toiminnan osalta markkinahintaisen bruttokansantuotteen muodostamisen
 yhdenmukaistamisesta annetun neuvoston direktiivin 89/130/ETY, Euratom
 panemiseksi täytäntöön (EYVL L 245, 17.9.1999, s. 51)
 – 32000 R 2601: Komission asetus (EY) N:o 2601/2000, annettu 17 päivänä
 marraskuuta 2000, neuvoston asetuksen (EY) N:o 2494/95 soveltamista koskevista
 yksityiskohtaisista säännöistä ostajan hintojen yhdenmukaistettuun
 kuluttajahintaindeksiin sisällyttämisen ajankohdan osalta (EYVL L 300, 29.11.2000,
 s. 16)
 – 32000 R 2602: Komission asetus (EY) N:o 2602/2000, annettu 17 päivänä
 marraskuuta 2000, neuvoston asetuksen (EY) N:o 2494/95 soveltamista koskevista
 yksityiskohtaisista säännöistä yhdenmukaistetussa kuluttajahintaindeksissä
 suoritettavan hinnanalennusten käsittelyn vähimmäisvaatimusten osalta (EYVL L
 300, 29.11.2000, s. 16), sellaisena kuin se on muutettuna:
 – 32001 R 1921: Komission asetus (EY) N:o 1921/2001, annettu 28 päivänä
 syyskuuta 2001 (EYVL L 261, 29.9.2001, s. 49), sellaisena kuin se on
 oikaistuna (EYVL L 295, 13.11.2001, s. 34)
 – 32001 R 1920: Komission asetus (EY) N:o 1920/2001, annettu 28 päivänä syyskuuta
 2001, neuvoston asetuksen (EY) N:o 2494/95 täytäntöönpanoa koskevista
 yksityiskohtaisista säännöistä prosentuaalisten palvelumaksujen käsittelyn
 FI 24 FI
 ---pagebreak--- vähimmäisvaatimusten osalta yhdenmukaistetussa kuluttajahintaindeksissä ja
 asetuksen (EY) N:o 2214/96 muuttamisesta (EYVL L 261, 29.9.2001, s. 46),
 sellaisena kuin se on oikaistuna (EYVL L 295, 13.11.2001, s. 34)
 – 32001 R 1921: Komission asetus (EY) N:o 1921/2001, annettu 28 päivänä syyskuuta
 2001, neuvoston asetuksen (EY) N:o 2494/95 täytäntöönpanoa koskevista
 yksityiskohtaisista säännöistä yhdenmukaistettujen kuluttajahintaindeksien
 tarkistusta koskevien vähimmäisvaatimusten osalta ja asetuksen (EY) N:o 2602/2000
 muuttamisesta (EYVL L 261, 29.9.2001, s. 49), sellaisena kuin se on oikaistuna
 (EYVL L 295, 13.11. 2001, s. 34)
 Nimikkeistöt
 – 390 R 3037: Neuvoston asetus (ETY) N:o 3037/90, annettu 9 päivänä lokakuuta
 1990, Euroopan yhteisön tilastollisesta toimialaluokituksesta (EYVL L 293,
 24.10.1990, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna:
 – 393 R 0761: Komission asetus (EY) N:o 761/93, annettu 24 päivänä
 maaliskuuta 1993 (EYVL L 83, 3.4.1993, s. 1)
 – 32002 R 0029: Komission asetus (EY) N:o 29/2002, annettu 19 päivänä
 joulukuuta 2001 (EYVL L 6, 10.1.2002, s. 3)
 – 393 R 0696: Neuvoston asetus (ETY) N:o 696/93, annettu 15 päivänä maaliskuuta
 1993, tilastoyksiköistä yhteisön tuotantojärjestelmän havainnointia ja analyysiä
 varten (EYVL L 76, 30.3.1993, s. 1)
 – 393 R 3696: Neuvoston asetus (ETY) N:o 3696/93, annettu 29 päivänä lokakuuta
 1993, Euroopan talousyhteisön tilastollisesta toimialoittaisesta tuoteluokituksesta
 (CPA) (EYVL L 342, 31.12.1993, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna:
 – 398 R 1232: Komission asetus (EY) N:o 1232/98, annettu 17 päivänä
 kesäkuuta 1998 (EYVL L 177, 22.6.1998, s. 1)
 – 32002 R 0204: Komission asetus (EY) N:o 204/2002, annettu 19 päivänä
 joulukuuta 2001 (EYVL L 36, 6.2.2002, s. 1)
 – 32003 R 1059: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1059/2003,
 annettu 26 päivänä toukokuuta 2003, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden
 nimikkeistöstä (NUTS) (EUVL L 154, 21.6.2003, s. 1)
 Maataloustilastot
 – 396 L 0016: Neuvoston direktiivi 96/16/EY, annettu 19 päivänä maaliskuuta 1996,
 maitoa ja maitovalmisteita koskevien tilastotietojen keruusta (EYVL L 78,
 28.3.1996, s. 27)
 Tätä sopimusta sovellettaessa direktiivin säännöksiä koskee seuraava mukautus:
 Sveitsiä ei sido direktiivissä vaadittu tietojen alueellinen erittely.
 FI 25 FI
 ---pagebreak--- – 397 D 0080: 97/80/EY: Komission päätös, tehty 18 päivänä joulukuuta 1996,
 neuvoston direktiivin 96/16/EY soveltamissäännöksistä maitoa ja maitovalmisteita
 koskevien tilastotietojen keruussa (EYVL L 24, 25.1.1997, s. 26), sellaisena kuin se
 on muutettuna:
 – 398 D 0582: Neuvoston päätös 98/582/EY, tehty 6 päivänä lokakuuta 1998
 (EYVL L 281, 17.10.1998, s. 36)
 – 388 R 0571: Neuvoston asetus (ETY) N:o 571/88, annettu 29 päivänä helmikuuta
 1988, maatilojen rakennetta vuosien 1988 ja 1997 välillä koskevien yhteisön
 tilastotietojen keruun järjestämisestä (EYVL L 56, 2.3.1988, s. 1), sellaisena kuin se
 on muutettuna:
 – 396 R 2467: Neuvoston asetus (EY) N:o 2467/96, annettu 17 päivänä
 joulukuuta 1996 (EYVL L 335, 24.12.1996, s. 3).
 – 32002 R 143: Komission asetus (EY) N:o 143/2002, annettu 24 päivänä
 tammikuuta 2002 (EYVL L 24 , 26.1.2002, s. 16)
 Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen säännöksiä koskevat seuraavat mukautukset:
 (a) Asetuksen 4 artiklan tekstiä, joka alkaa sanoilla ”ja seuraavanlaisia, mikäli ne
 ovat tärkeitä paikallisesti” ja päättyy sanoilla ”maatalouden erityistyypit, joita
 tarkoitetaan samassa päätöksessä”, ei sovelleta.
 (b) Asetuksen 6 artiklan toisessa kohdassa oleva teksti ”päätöksessä 85/377/ETY
 tarkoitetusta standardibruttomarginaalista (SBM)” korvataan seuraavasti:
 ”päätöksessä 85/377/ETY tarkoitetusta standardibruttomarginaalista (SBM) tai
 koko maataloustuotannon arvosta”.
 (c) Asetuksen 10, 12 ja 13 artiklaa ja liitettä II ei sovelleta.
 (d) Asetuksen 6, 7, 8 ja 9 artiklassa ja liitteessä I tarkoitettua luokittelua ei
 sovelleta Sveitsiin; Sveitsin on kuitenkin toimitettava lisätiedot, joita tarvitaan
 luokittelun mukaisen uudelleenluokittelun tekemiseen.
 (e) Sen estämättä, mitä asetuksessa säädetään, Sveitsi saa tehdä kyselyn
 toukokuussa ja toimittaa tiedot viimeistään 18 kuukautta sen jälkeen.
 – 390 R 0837: Neuvoston asetus (ETY) N:o 837/90, annettu 26 päivänä maaliskuuta
 1990, jäsenvaltioiden toimitettavista viljantuotantoa koskevista tilastotiedoista
 (EYVL L 88, 3.4.1990, s. 1)
 – 393 R 0959: Neuvoston asetus (ETY) N:o 959/93, annettu 5 päivänä huhtikuuta
 1993, jäsenvaltioiden toimittamista muita kasvituotteita kuin viljoja koskevista
 tilastotiedoista (EYVL L 98, 24.4.1993, s. 1)
 – 32003 R 0296: Komission asetus (EY) N:o 296/2003, annettu 17 päivänä helmikuuta
 2003 (EUVL L 43, 18.2.2003, s. 18)
 FI 26 FI
 ---pagebreak--- Kalataloustilastot
 – 391 R 1382: Neuvoston asetus (ETY) N:o 1382/91, annettu 21 päivänä toukokuuta
 1991, kalastustuotteiden maihintuontia jäsenvaltioissa koskevien tietojen
 toimittamisesta (EYVL L 133, 28.5.1991, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna:
 – 393 R 2104: Komission asetus (ETY) N:o 2104/93, annettu 22 päivänä
 heinäkuuta 1993 (EYVL L 191, 31.7.1997, s. 1)
 – 391 R 3880: Neuvoston asetus (ETY) N:o 3880/91, annettu 17 päivänä joulukuuta
 1991, Koillis-Atlantilla kalastavien jäsenvaltioiden saaliiden määriä koskevien
 tilastojen toimittamisesta (EYVL L 365, 31.12.1991, s. 1), sellaisena kuin se on
 muutettuna:
 – 32001 R 1637: Komission asetus (EY) N:o 1637/2001, annettu 23 päivänä
 heinäkuuta 2001 (EYVL L 222, 17.8.2001, s. 20)
 – 393 R 2018: Neuvoston asetus (ETY) N:o 2018/93, annettu 30 päivänä kesäkuuta
 1993, Luoteis-Atlantilla kalastavien jäsenvaltioiden saaliiden määriä ja
 kalastustoimia koskevien tilastojen toimittamisesta (EYVL L 186, 28.7.1993, s. 1),
 sellaisena kuin se on muutettuna:
 – 32001 R 1636: Komission asetus (EY) N:o 1636/2001, annettu 23 päivänä
 heinäkuuta 2001 (EYVL L 222, 17.8.2001, s. 1)
 – 395 R 2597: Neuvoston asetus (EY) N:o 2597/95, annettu 23 päivänä lokakuuta
 1995, muualla kuin Pohjois-Atlantilla kalastavien jäsenvaltioiden nimellissaaliiden
 määriä koskevien tilastojen toimittamisesta (EYVL L 270, 13.11.1995, s. 1),
 sellaisena kuin se on muutettuna:
 – 32001 R 1638: Komission asetus (EY) N:o 1638/2001, annettu 24 päivänä
 heinäkuuta 2001 (EYVL L 222, 17.8.2001, s. 29)
 – 396 R 0788: Neuvoston asetus (EY) N:o 788/96, annettu 22 päivänä huhtikuuta
 1996, jäsenvaltioiden vesiviljelytuotantoa koskevien tilastojen toimittamisesta
 (EYVL L 108, 1.5.1996, s. 1)
 Energiatilastot
 – 390 L 0377: Neuvoston direktiivi 90/377/ETY, annettu 29 päivänä kesäkuuta 1990,
 yhteisön menettelyn toteuttamiseksi kaasusta ja sähköstä teollisilta käyttäjiltä
 perittävien hintojen avoimuuden takaamiseksi (EYVL L 185, 17.7.1990, s. 16)
 Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen säännöksiä koskee seuraava mukautus:
 Sveitsin on pantava täytäntöön tämän direktiivin noudattamiseksi tarvittavat
 toimenpiteet 1 päivästä tammikuuta 2006.
 FI 27 FI
 ---pagebreak--- LIITE B
 SOPIMUKSEN 8 ARTIKLASSA TARKOITETTUA SVEITSIN
 RAHOITUSOSUUTTA KOSKEVAT
 RAHOITUSSÄÄNNÖT
 1. Rahoitusosuuden määrittäminen
 1.1 Sveitsi osallistuu vuosittain yhteisön tilasto-ohjelman rahoitukseen.
 1.2 Rahoitusosuus perustuu kolmeen tekijään:
 – Eurostatin kokonaiskustannukset [Cost]
 – Euroopan unionin jäsenvaltioiden lukumäärä [# Members]
 – tilasto-ohjelman osuus, johon Sveitsin on määrä osallistua [prop]
 1.3 Rahoitusosuus lasketaan seuraavasti:
 [Cost] * [prop] / [# Members]
 1.4 Tekijät määritellään seuraavasti:
 1.4.1 Eurostatin kokonaiskustannukset ovat yhteisön talousarvion tilastotietojen
 toimintalohkossa (osasto 29) toimintoperusteisen budjetoinnin mukaisesti esitetyt
 maksusitoumusmäärärahat. Tähän sisältyvät hallinto- ja tukimenot tilastotietojen
 toimintalohkossa (työssä olevaan henkilöstöön, ulkoiseen henkilöstöön sekä muuhun
 hallintoon liittyvät kustannukset, rakennuksiin liittyvät kustannukset sekä toimintaan
 liittyvät tukimenot) ja tilastotietojen tuottamiseen liittyvä rahoitustuki. [Cost]
 1.4.2 Jäsenvaltioiden lukumäärä on Euroopan unionin jäsenvaltioiden lukumäärä kyseisen
 vuoden 1 päivänä tammikuuta. [# Members]
 1.4.3 Tilasto-ohjelman osuus, johon Sveitsin on määrä osallistua, on Eurostatin arvioima
 osuus Euroopan yhteisön talousarvion momentin 29 02 01 tai sitä seuraavan
 momentin perusteella komission vuotuisen tilasto-ohjelman niille moduuleille
 varatuista määrärahoista, joihin Sveitsi osallistuu, jaettuna momentille 29 02 01 tai
 sitä seuraavalle momentille varatuilla kaikilla määrärahoilla. [prop]
 1.5 Alustava laskelma rahoitusosuudesta tehdään välittömästi, kun Euroopan unionin
 alustava talousarvioesitys kyseiselle vuodelle on hyväksytty. Lopullinen laskelma
 tehdään välittömästi, kun kyseisen vuoden talousarvio on hyväksytty.
 2. Maksuehdot
 2.1 Komissio esittää viimeistään kunkin varainhoitovuoden 15 päivänä maaliskuuta ja
 15 päivänä kesäkuuta Sveitsille rahoituspyynnön, joka vastaa sen tämän sopimuksen
 mukaista rahoitusosuutta. Nämä rahoituspyynnöt koskevat seuraavien määrien
 maksamista:
 FI 28 FI
 ---pagebreak--- kuusi kahdestoistaosaa Sveitsin rahoitusosuudesta viimeistään 20 päivänä
 huhtikuuta,
 kuusi kahdestoistaosaa Sveitsin rahoitusosuudesta viimeistään 15 päivänä
 heinäkuuta.
 2.2 Sveitsin rahoitusosuus ilmaistaan ja maksetaan euroina.
 2.3 Sveitsi suorittaa tämän sopimuksen mukaisen rahoitusosuutensa edellä 2.1 kohdassa
 esitetyn aikataulun mukaisesti. Maksun viivästymisestä maksetaan korkoa, joka
 vastaa Teleraten sivulla 248 maksupäivänä euroina esitettyä yhden kuukauden
 pankkien välistä korkoa (EURIBOR). Tätä tasoa korotetaan 1,5 % kunkin
 viivästyskuukauden osalta. Korotettua korkoa sovelletaan koko viivästyskauteen.
 Korkoa peritään kuitenkin vasta silloin, kun rahoitusosuus maksetaan yli
 kolmekymmentä päivää 2.1 kohdassa mainittujen suunniteltujen maksupäivämäärien
 jälkeen.
 2.4 Komissio ei korvaa tämän sopimuksen mukaisesti koolle kutsumiinsa kokouksiin
 osallistuvien Sveitsin edustajien ja asiantuntijoiden kustannuksia. Kuten 6 artiklan
 2 kohdassa todetaan, Sveitsi vastaa kansallisten virkamiestensä lähettämisestä
 Eurostatiin koituvista kaikista kustannuksista.
 Sveitsi voi vähentää rahoitusosuudestaan Eurostatiin lähetettyjen kansallisten
 asiantuntijoiden kustannukset Eurostatin ja Sveitsin kansallisen tilastotoimiston
 välisen sopimuksen mukaisesti. Kustakin virkamiehestä vähennetty enimmäismäärä
 ei saa ylittää ETA:n EFTA-valtioista Eurostatiin lähetetyistä virkamiehistä ETA-
 sopimuksen mukaisesti vähennettävää enimmäismäärää. Määrästä sovitaan
 vuosittain.
 2.5 Sveitsin suorittamia maksuja pidetään talousarviotulona, ja ne merkitään kuuluviksi
 Euroopan yhteisön yleisen talousarvion tulotaulukon vastaavaan budjettikohtaan.
 Määrärahojen hallinnoinnissa noudatetaan Euroopan yhteisöjen yleiseen
 talousarvioon sovellettavaa varainhoitoasetusta.
 3. Toteuttamista koskevat edellytykset
 3.1 Tämän sopimuksen 8 artiklan mukainen Sveitsin maksuosuus pysyy yleensä
 muuttumattomana kyseisen varainhoitovuoden ajan.
 3.2 Komissio pyrkii kunkin varainhoitovuoden (n) tilinpäätöksen yhteydessä tulostilejä
 vahvistaessaan tasaamaan Sveitsin osuuden osalta tilejä ottamalla huomioon
 varainhoitovuoden aikana siirtojen, peruutusten, määrärahasiirtojen tai korjaavien ja
 täydentävien talousarvioiden muodossa tapahtuneet muutokset. Tasaaminen tehdään
 seuraavan vuoden (n+2) talousarvioita vahvistettaessa, ja se pitäisi ottaa huomioon
 rahoituspyynnössä.
 FI 29 FI
 ---pagebreak--- 4. Tietoja
 4.1 Edeltävään varainhoitovuoteen (n) liittyvät Eurostatin toiminnallisia ja hallinnollisia
 rahoitusvelvoitteita vastaavat määrärahalaskelmat laaditaan ja toimitetaan Sveitsille
 tiedoksi viimeistään kunkin varainhoitovuoden (n+1) toukokuun 31 päivänä
 komission tulostilin muodossa.
 4.2 Komissio toimittaa Sveitsille tiedoksi kaikki muut yleiset Eurostatia koskevat
 rahoitustiedot, jotka on toimitettu ETA:n EFTA-valtioille.
 FI 30 FI
 ---pagebreak--- Päätösasiakirja
 Täysivaltaiset edustajat, jotka edustavat
 EUROOPAN YHTEISÖÄ
 sekä
 SVEITSIN VALALIITTOA
 ja jotka ovat kokoontuneet [...] päivänä [...]kuuta [...] allekirjoittamaan Euroopan yhteisön ja
 Sveitsin valaliiton välisen yhteistyösopimuksen tilastoalalla, ovat ottaneet huomioon tämän
 päätösasiakirjan liitteenä olevan neuvoston julistuksen Sveitsin osallistumisesta komiteoiden
 toimintaan.
 Tehty [place] [...] päivänä [...]kuuta [...].
 Euroopan yhteisön puolesta
 Sveitsin valaliiton puolesta
 FI 31 FI
 ---pagebreak--- Neuvoston julistus
 Sveitsin osallistumisesta komiteoiden toimintaan
 Neuvosto hyväksyy sen, että Sveitsin edustajat osallistuvat tämän sopimuksen 5 artiklan
 2 kohdassa tarkoitettuihin ohjelmiin ja toimiin liittyvän yhteistyön alusta lähtien
 täysimittaisesti mutta ilman äänestysoikeutta Euroopan yhteisöjen komissiota näiden
 ohjelmien ja toimien hallinnossa avustavien komiteoiden ja muiden elinten toimintaan
 Sveitsiä koskevien asioiden osalta.
 Kun kyseessä ovat muut komiteat, jotka käsittelevät sopimuksen soveltamisalaan kuuluvia
 aloja, joilla Sveitsi on hyväksynyt yhteisön lainsäädäntöä tai vastaavia toimenpiteitä, komissio
 kuulee Sveitsin asiantuntijoita ETA-sopimuksen 100 artiklassa määrättyä menettelyä
 noudattaen.
 FI 32 FI