type: other

text:
Συνεργασία ΟΑΕΔ – Google για την ανάπτυξη ψηφιακών δεξιοτήτων των ανέργων | www.evrytanikospalmos.gr
 Αρχική Ενημέρωση Συνεργασία ΟΑΕΔ – Google για την ανάπτυξη ψηφιακών δεξιοτήτων των ανέργων
 Συνεργασία ΟΑΕΔ – Google για την ανάπτυξη ψηφιακών δεξιοτήτων των ανέργων
 Μνημόνιο συνεργασίας για την ανάπτυξη των ψηφιακών δεξιοτήτων των ανέργων υπέγραψαν την Παρασκευή 27 Μαρτίου, ο ΟΑΕΔ και η Google Ελλάδας.
 Ως μέλη της Εθνικής Συμμαχίας για τις Ψηφιακές Δεξιότητες και την Απασχόληση, οι δυο Οργανισμοί θ’ αναλάβουν από κοινού δράσεις για την αποτελεσματική αντιμετώπιση του ψηφιακού χάσματος στην αγορά εργασίας, την επαγγελματική αποκατάσταση των ανέργων και την ενίσχυση της ψηφιακής οικονομίας και κοινωνίας.
 Η πρώτη κοινή δράση θα περιλαμβάνει τη δωρεάν κατάρτιση στο ψηφιακό μάρκετινγκ (digital marketing), μέσω διαδικτυακής πλατφόρμας για περίπου 3.000 ανέργους που θα επιλεγούν από τον ΟΑΕΔ, για να βελτιώσουν τις ψηφιακές τους δεξιότητες, στο πλαίσιο του προγράμματος εταιρικής κοινωνικής ευθύνης “Grow with Google”.
 Στο επόμενο διάστημα θ’ ανακοινωθούν πληροφορίες για τη δημόσια πρόσκληση συμμετοχής προς τους ανέργους.
 Με αφορμή την υπογραφή του Μνημονίου Συνεργασίας με τη Google Ελλάδας, ο Διοικητής ΟΑΕΔ Σπύρος Πρωτοψάλτης δήλωσε:
 «Η ραγδαία εξάπλωση της ψηφιακής τεχνολογίας σε όλους τους τομείς της οικονομίας έχει προκαλέσει αναντιστοιχία μεταξύ προσφοράς και ζήτησης ψηφιακών δεξιοτήτων στην αγορά εργασίας. Σκοπός αυτής της ουσιαστικής συνεργασίας είναι η μείωση του ψηφιακού χάσματος με δράσεις, που δίνουν τη δυνατότητα στους ανέργους να αναβαθμίσουν τις δεξιότητες τους και να βελτιώσουν την απασχολησιμότητά τους. Αυτή την κρίσιμη περίοδο της πανδημίας, που οι άνεργοι χρειάζονται στήριξη περισσότερο από ποτέ, ο ΟΑΕΔ μέσω καινοτόμων συμπράξεων και με την βοήθεια της τεχνολογίας θα συνεχίζει να δημιουργεί ευκαιρίες αναβάθμισης των δεξιοτήτων του εργατικού δυναμικού της χώρας».
 Προηγούμενο άρθροΚύκλοι ΥΠΟΙΚ διαψεύδουν κατηγορηματικά φήμες για μείωση μισθών στο Δημόσιο
 Επόμενο άρθροΦοιτητής δημιούργησε εφαρμογή για την αποστολή μηνύματος στο 13033
 Ξεμπλοκάρουν οι οικοδομικές άδειες
 Ένα μεγάλο όνειρο του ‘Αγώνα Ζωής’ έγινε πραγματικότητα
 Ολοκληρώθηκε η πρώτη συνάντηση για το Πρωτάθλημα Βελγικών Ποιμενικών


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 51997PC0089(04)
 Πρόταση ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΥ (ΕΚ) αριθ. ... ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ της ... για τον καθορισμό, για την περίοδο εμπορίας 1997/98, των παραγώγων τιμών παρεμβάσεως λευκής ζάχαρης, της τιμής παρεμβάσεως της ακατέργαστης ζάχαρης, των ελαχίστων τιμών τεύτλων Α και τεύτλων Β καθώς και του ποσού αποδόσεως για την αντιστάθμιση των εξόδων αποθεματοποιήσεως /* COM/97/0089 ΤΕΛΙΚΟ */
 Επίσημη Εφημερίδα αριθ. C 101 της 27/03/1997 σ. 0006
 Πρόταση ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΥ (ΕΚ) αριθ. . . . ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ της . . .για τον καθορισμό, για την περίοδο εμπορίας 1997/98, των παραγώγων τιμών παρεμβάσεως λευκής ζάχαρης, της τιμής παρεμβάσεως της ακατέργαστης ζάχαρης, των ελαχίστων τιμών τεύτλων Α και τεύτλων Β καθώς και του ποσού αποδόσεως για την αντιστάθμιση των εξόδων αποθεματοποιήσεως (97/C 101/04) ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ,Έχοντας υπόψη:τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας,τον κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ.1785/81 του Συμβουλίου, της 30ής Ιουνίου 1981, περί κοινής οργανώσεως της αγοράς στον τομέα της ζάχαρης (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1599/96 (2), και ιδίως το άρθρο 3 παράγραφος 5, το άρθρο 5 παράγραφος 5 και το άρθρο 8 παράγραφος 4,την πρόταση της Επιτροπής,Εκτιμώντας:ότι ο κανονισμός (ΕΚ) αριθ. . . . του Συμβουλίου, της . . ., για τον καθορισμό, για την περίοδο εμπορίας 1997/98, ορισμένων τιμών στον τομέα της ζάχαρης και του αντιπροσωπευτικού ποιοτικού τύπου τεύτλων (3), όρισε την τιμή παρεμβάσεως λευκής ζάχαρης σε 63,19 Ecu/100 kg που ισχύει για τις μη ελλειμματικές ζώνες 7ότι το άρθρο 3 παράγραφος 1 του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 1785/81 προβλέπει ότι οι παράγωγες τιμές παρεμβάσεως λευκής ζάχαρης πρέπει να οριστούν για καθεμία από τις ελλειμματικές ζώνες 7 ότι, για τον καθορισμό αυτό, ενδείκνυται να ληφθούν υπόψη οι περιφερειακές διαφορές των τιμών ζάχαρης που μπορούν να εκτιμηθούν σε περίπτωση κανονικής συγκομιδής και ελεύθερης κυκλοφορίας της ζάχαρης βάσει κανονικών συνθηκών διαμορφώσεως των τιμών αγοράς 7ότι προβλέπεται ελλειμματική κατάσταση εφοδιασμού της αγοράς στις ζώνες παραγωγής της Ιταλίας, της Ιρλανδίας, του Ηνωμένου Βασιλείου, της Ισπανίας, της Πορτογαλίας και της Φινλανδίας 7ότι το άρθρο 3 παράγραφος 5 του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 1785/81 προβλέπει τον καθορισμό τιμής παρεμβάσεως για την ακατέργαστη ζάχαρη 7 ότι θα πρέπει να καθοριστεί η τιμή αυτή βάσει της τιμής παρεμβάσεως της λευκής ζάχαρης 7ότι ο κανονισμός (ΕΚ) αριθ. . . . όρισε την τιμή βάσεως των τεύτλων σε 47,67 Ecu/T 7 ότι το άρθρο 5 παράγραφος 2 του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 1785/81 προβλέπει ότι η ελάχιστη τιμή που καθορίζεται για τα τεύτλα Α ισούται με το 98 % της τιμής βάσεως των τεύτλων και η ελάχιστη τιμή που θα καθορίζεται για τα τεύτλα Β είναι καταρχήν ίση προς το 68 % της εν λόγω τιμής βάσεως, με την επιφύλαξη του άρθρου 28 παράγραφος 5 του ιδίου κανονισμού 7ότι το άρθρο 5 του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 1358/77 του Συμβουλίου, της 20ής Ιουνίου 1977, περί καθορισμού γενικών κανόνων αντισταθμίσεως των εξόδων αποθεματοποιήσεως στον τομέα της ζάχαρης και περί καταργήσεως του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 750/68 (4), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ. 3042/78 (5), προβλέπει ότι το ποσό της αποδόσεως στα πλαίσια της αντισταθμίσεως των εξόδων αποθεματοποίησεως καθορίζεται, ανά μήνα και ανά μονάδα βάρους λαμβάνοντας υπόψη τα έξοδα χρηματοδοτήσεως, τα έξοδα ασφαλίσεως και τα ειδικά έξοδα αποθεματοποιήσεως 7 ότι πρέπει, για τις δαπάνες χρηματοδοτήσεως, να ληφθεί υπόψη επιτόκιο 4,75 %,ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ:Άρθρο 1 Για τις ελλειμματικές ζώνες της Κοινότητας, η παράγωγη τιμή παρεμβάσεως λευκής ζάχαρης καθορίζεται σε:α) 64,65 Ecu/100 kg για όλες τις ζώνες του Ηνωμένου Βασιλείου 7β) 64,65 Ecu/100 kg για όλες τις ζώνες της Ιρλανδίας 7γ) 64,65 Ecu/100 kg για όλες τις ζώνες της Πορτογαλίας 7δ) 64,65 Ecu/100 kg για όλες τις ζώνες της Φινλανδίας 7ε) 64,88 Ecu/100 kg για όλες τις ζώνες της Ισπανίας 7ζ) 65,53 Ecu/100 kg για όλες τις ζώνες της Ιταλίας.Άρθρο 2 Η τιμή παρεμβάσεως ακατέργαστης ζάχαρης καθορίζεται σε 52,37 Ecu/100 kg.Άρθρο 3 1. Η ελάχιστη τιμή των τεύτλων Α που ισχύει στην Κοινότητα καθορίζεται σε 46,72 Ecu/t.2. Με την επιφύλαξη εφαρμογής του άρθρου 28 παράγραφος 5 του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 1785/81, η ελάχιστη τιμή των τεύτλων Β, που ισχύει στην Κοινότητα καθορίζεται σε 32,42 Ecu/t.Άρθρο 4 Το ποσό αποδόσεως που αναφέρεται στο άρθρο 8 του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 1785/81 καθορίζεται σε 0,35 Ecu/100 kg λευκής ζάχαρης ανά μήνα.Άρθρο 5 Ο παρών κανονισμός αρχίζει να ισχύει την τρίτη ημέρα από τη δημοσίευσή του στην Επίσημη Εφημερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων.Εφαρμόζεται για την περίοδο εμπορίας 1997/98.Ο παρών κανονισμός είναι δεσμευτικός ως προς όλα τα μέρη του και ισχύει άμεσα σε κάθε κράτος μέλος.. . .Για το Συμβούλιο. . .(1) ΕΕ αριθ. L 177 της 1. 7. 1981, σ. 4.(2) ΕΕ αριθ. L 206 της 16. 8. 1996, σ. 43.(3) Βλέπε σελίδα 4 της παρούσας Επίσημης Εφημερίδας.(4) ΕΕ αριθ. L 156 της 25. 6. 1977, σ. 4.(5) ΕΕ αριθ. L 361 της 23. 12. 1978, σ. 8.


text:
 21.1.2020
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 16/7
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/45
 z dne 20. januarja 2020
 o spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/1379 v zvezi z razširitvijo protidampinške dajatve, uvedene na uvoz koles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz nekaterih delov za kolesa s poreklom iz Ljudske republike Kitajske z Uredbo Sveta (ES) št. 71/97
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 11(2) Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Svet je z Uredbo (EGS) št. 2474/93 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz koles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.
 (2)
 Po preiskavi proti izogibanju so bili ukrepi z Uredbo Sveta (ES) št. 71/97 (3) razširjeni na uvoz nekaterih delov za kolesa s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. Razširitve ukrepov po preiskavi proti izogibanju ostanejo v veljavi, dokler veljajo prvotni ukrepi.
 (3)
 Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/1379 (4) so bili po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 ukrepi za uvoz koles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske podaljšani za dodatnih pet let. Ker ni izrecno omenjala razširitve na nekatere dele za kolesa, je treba pojasniti, da velja podaljšanje ukrepov tudi za uvoz navedenih delov za kolesa s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.
 (4)
 Izvedbeno uredbo (EU) 2019/1379 bi bilo treba spremeniti tudi zato, da se pojasni, da se izdelek, ki se pregleduje, uvršča pod oznaki KN, navedeni v zadevni uredbi, samo v trenutku njene objave, in da spremembe oznak KN ne vplivajo na ukrepe.
 (5)
 Izvedbeno uredbo (EU) 2019/1379 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.
 (6)
 Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Izvedbena uredba (EU) 2019/1379 se spremeni:
 (1)
 uvodna izjava 37 se nadomesti z naslednjim:
 „(37)
 Izdelek, ki se pregleduje, so dvokolesa in druga kolesa (tudi dostavni tricikli, vendar brez enokolesnikov), brez motornega pogona, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN 8712 00 30 in ex 8712 00 70 (oznake TARIC 8712007091, 8712007092 in 8712007099) (v nadaljnjem besedilu: izdelek, ki se pregleduje, ali kolesa).“;
 (2)
 v členu 1 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
 „1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz dvokoles in drugih koles (tudi dostavnih triciklov, vendar brez enokolesnikov), brez motornega pogona, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN 8712 00 30 in ex 8712 00 70 (oznake TARIC 8712007091, 8712007092 in 8712007099), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.“;
 (3)
 v členu 1 se vstavi naslednji odstavek 4a:
 „4a. Razširitev protidampinške dajatve, uvedene na uvoz koles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz nekaterih delov za kolesa s poreklom iz Ljudske republike Kitajske z Uredbo (ES) št. 71/97 se ohrani.
 Dokončna protidampinška dajatev iz člena 2(1) Uredbe Sveta (ES) št. 71/97 je protidampinška dajatev za ‚vse druge družbe‘, uvedena s členom 1(2) te uredbe.“
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 20. januarja 2020
 Za Komisijo
 Predsednica
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) UL L 176, 30.6.2016, str. 21.
 (2) Uredba Sveta (EGS) št. 2474/93 z dne 8. septembra 1993 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz v Skupnost koles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in dokončnem pobiranju začasne protidampinške dajatve (UL L 228, 9.9.1993, str. 1).
 (3) Uredba Sveta (ES) št. 71/97 z dne 10. januarja 1997 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (EGS) št. 2474/93 na kolesa s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz nekaterih delov za kolesa iz Ljudske republike Kitajske, in o obračunavanju razširjene dajatve na takšen uvoz, registriran po Uredbi (ES) št. 703/96 (UL L 16, 18.1.1997, str. 55).
 (4) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1379 z dne 28. avgusta 2019 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz koles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, kakor je bila razširjena na uvoz koles, poslanih iz Indonezije, Malezije, Šrilanke, Tunizije, Kambodže, Pakistana in Filipinov, ne glede na to, ali so deklarirana kot izdelek s poreklom iz teh držav ali ne, po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 (UL L 225, 29.8.2019, str. 1).


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 42004X0331(05)
 Regulation No 73 of the Economic Commission for Europe of the United Nations (UN/ECE) — Uniform provisions concerning the approval of goods vehicles, trailers and semi-trailers with regard to their lateral protection
 Official Journal L 095 , 31/03/2004 P. 0056 - 0066
 Regulation No 73 of the Economic Commission for Europe of the United Nations (UN/ECE) - Uniform provisions concerning the approval of goods vehicles, trailers and semi-trailers with regard to their lateral protection(1)1. SCOPEThis Regulation applies to the lateral protection of complete vehicles of categories N2, N3, O3 and O4(2). It does not apply to:- Tractors for semi-trailers;- Trailers specially designed and constructed for the carriage of very long loads of indivisible length, such as timber, steel bars, etc.;- Vehicles designed and constructed for special purposes where it is not possible, for practical reasons, to fit such lateral protection.2. PURPOSEVehicles covered by this Regulation shall be so constructed and/or equipped as to offer effective protection to unprotected road users against the risk of falling under the sides of the vehicle and being caught under the wheels(3).3. DEFINITIONS3.1. For the purposes of this Regulation:3.1.1. "Approval of a vehicle" means the approval of a complete vehicle type with regard to its lateral protection;3.1.2. "Vehicle type" means a category of vehicles which do not differ with respect to the essential points such as the width of the rear axle, the overall width, the dimensions, the shape and the materials of the whole side of the vehicle (including the cab if fitted), and the characteristics of the suspension in so far as they have a bearing on the requirements specified in paragraph 7 of this Regulation;3.1.3. "Maximum mass" means the mass stated by the vehicle manufacturer to be technically permissible (this mass may be higher than the "permissible maximum mass" laid down by the national administration);3.1.4. "Unladen mass" means the weight of the vehicle in running order, unoccupied and unladen, but complete with fuel, coolant, lubricant, tools and spare wheel, if supplied by the vehicle manufacturer as standard equipment;3.1.5. "Unprotected road users" means pedestrians, cyclists or motor cyclists using the road in such a way that they are liable to fall under the sides of the vehicle and be caught under the wheels.4. APPLICATION FOR APPROVAL4.1. The application for approval of a vehicle type with regard to its lateral protection shall be submitted by the vehicle manufacturer or by his duly accredited representative.4.2. It shall be accompanied by the undermentioned documents in triplicate and by the following particulars:4.2.1. a detailed description of the vehicle type with respect to its structure, dimensions, lines and constituent materials in so far as required for the purpose of this Regulation;4.2.2. drawings of the vehicle showing the vehicle type in side and rear elevation and design details of the lateral parts of the structure;4.2.3. a detailed description of the specific device for lateral protection: its dimensions, lines, constituent materials and position on the vehicle.4.3. A vehicle representative of the type to be approved shall be submitted to the technical service responsible for controlling the technical specifications.4.3.1. A vehicle not comprising all the components proper to the type may be accepted for approval provided that it can be shown that the absence of the components omitted has no detrimental effect on the results of the approval so far as the requirements of this Regulation are concerned.4.3.2. It shall be the responsibility of the applicant for approval to show that acceptance of the variants referred to in paragraph 4.3.1 above is compatible with compliance with the requirements of this Regulation.4.3.3. The competent authority shall verify the existence of satisfactory arrangements for ensuring effective control of production before type approval is granted.5. APPROVAL5.1. If the vehicle submitted for approval pursuant to this Regulation meets the requirements of paragraphs 6 and 7 below, approval of that vehicle type shall be granted.5.2. An approval number shall be assigned to each type approved. Its first two digits (at present 00 for the Regulation in its original form) shall indicate the series of amendments incorporating the most recent major technical amendments made to the Regulation at the time of issue of the approval. The same Contracting Party may not assign the same number to another vehicle type.5.3. Notice of approval or refusal or extension of approval of a vehicle type pursuant to this Regulation shall be communicated to the Parties to the Agreement which apply this Regulation, by means of a form conforming to the model in annex 1 to this Regulation.5.4. There shall be affixed, conspicuously and in a readily accessible place specified on the approval form, to every vehicle conforming to a vehicle type approved under this Regulation an international approval mark consisting of:5.4.1. a circle surrounding the letter "E" followed by the distinguishing number of the country which has granted approval(4);5.4.2. the number of this Regulation, followed by the letter "R", a dash and the approval number to the right of the circle prescribed in paragraph 5.4.1.5.5. If the vehicle conforms to a vehicle type approved, under one or more other Regulations annexed to the Agreement, in the country which has granted approval under this Regulation, the symbol prescribed in paragraph 5.4.1 need not be repeated; in such a case the regulation and approval numbers and the additional symbols of all the Regulations under which approval has been granted in the country which has granted approval under this Regulation shall be placed in vertical columns to the right of the symbol prescribed in paragraph 5.4.1.5.6. The approval mark shall be clearly legible and be indelible.5.7. The approval mark shall be placed close to or on the vehicle data plate affixed by the manufacturer.5.8. Annex 2 to this Regulation gives examples of arrangements of approval marks.6. REQUIREMENTS6.1. General6.1.1. Vehicles in categories N2, N3, O3 and O4 must be constructed and equipped in such a way as to offer, throughout their length, effective protection to unprotected road users against the risk of falling under the sides of the vehicle and being caught under the wheels. This requirement will be considered satisfied either:6.1.1.1. if the vehicle is equipped with a special lateral protective device (sideguards) in accordance with the requirements of paragraph 7; or6.1.1.2. if the vehicle is so designed and/or equipped at the side that, by virtue of their shape and characteristics, its component parts can be incorporated and/or regarded as replacing the lateral protective device. Components whose combined function satisfies the requirements set out in paragraph 7 below are considered to form a lateral protective device.6.2. Positioning of the vehicle during checksWhen checked for compliance with the technical specifications set out in paragraph 7 below, the position of the vehicle shall be as follows:- The vehicle shall be positioned on a horizontal and flat surface;- The steered wheels shall be in a straight-ahead position;- The vehicle shall be unladen;- Semi-trailers shall be positioned on their supports in an essentially horizontal manner.7. TECHNICAL SPECIFICATIONS FOR LATERAL PROTECTIVE DEVICES7.1. The lateral protective device shall not increase the overall width of the vehicle and the main part of its outer surface shall not be more than 120 mm inboard from the outermost plane (maximum width) of the vehicle. Its forward end may be turned inwards on some vehicles in accordance with paragraphs 7.4.3 and 7.4.4. Its rearward end shall not be more than 30 mm inboard from the outermost edge of the rear tyres (excluding any bulging of the tyres close to the ground) over at least the rearmost 250 mm.7.2. The outer surface of the device shall be smooth, and so far as possible continuous from front to rear; adjacent parts may however overlap provided that the overlapping edge faces rearwards or downwards, or a gap of not more than 25 mm measured longitudinally may be left, provided that the rearward part does not protrude outboard of the forward part; domed heads of bolts or rivets may protrude beyond the surface to a distance not exceeding 10 mm and other parts may protrude to the same extent provided that they are smooth and similarly rounded; all external edges and corners shall be rounded with a radius not less than 2,5 mm.7.3. The device may consist of a continuous flat surface, or of one or more horizontal rails, or a combination of surface and rails; when rails are used they shall be not more than 300 mm apart and not less than:- 50 mm high in the case of N2 and O3;- 100 mm high and essentially flat in the case of N3 and O4;combinations of surfaces and rails shall form a practically continuous sideguard subject, however, to the provisions of 7.2.7.4. The forward edge of the sideguard shall be constructed as follows:7.4.1. Its position shall be:7.4.1.1. on a motor vehicle: not more than 300 mm to the rear of the vertical plane perpendicular to the longitudinal plane of the vehicle and tangential to the outer surface of the tyre on the wheel immediately foward of the guard;7.4.1.2. on a drawbar trailer: not more than 500 mm to the rear of the plane defined in paragraph 7.4.1.1;7.4.1.3. on a semi-trailer: not more than 250 mm to the rear of the transverse median plane of the support legs, if support legs are fitted, but in any case the distance from the front edge to the transverse plane passing through the centre of the kingpin in its rearmost position may not exceed 2,7 m.7.4.2. Where the forward edge lies in an otherwise open space, the edge shall consist of a continuous vertical member extending the whole height of the guard; the outer and forward faces of this member shall measure at least 50 mm rearwards and be turned 100 mm inwards in the case of N2 and O3 and at least 100 mm rearwards and be turned 100 mm inwards in the case of N3 and O4.7.4.3. On a motor vehicle where the 300 mm dimension referred to in paragraph 7.4.1.1 falls within the cab, the guard shall be so constructed that the gap between its forward edge and the cab panels does not exceed 100 mm and, if necessary, shall be turned in through an angle not exceeding 45°. In this case, the provisions of paragraph 7.4.2 are not applicable.7.4.4. On a motor vehicle where the 300 mm dimension referred to in paragraph 7.4.1.1 falls behind the cab and the sideguard is extended forward to within 100 mm of the cab, as an option to the manufacturer, then the provisions of paragraph 7.4.3 must be met.7.5. The rearward edge of the sideguard shall not be more than 300 mm forward of the vertical plane perpendicular to the longitudinal plane of the vehicle and tangential to the outer surface of the tyre on the wheel immediately to the rear; a continuous vertical member is not required on the rear edge.7.6. The lower edge of the sideguard shall at no point be more than 550 mm above the ground.7.7. The upper edge of the guard shall not be more than 350 mm below that part of the structure of the vehicle, cut or contacted by a vertical plane tangential to the outer surface of the tyres, excluding any bulging close to the ground, except in the following cases:7.7.1. Where the plane in paragraph 7.7 does not cut the structure of the vehicle, then the upper edge shall be level with the surface of the load-carrying platform, or 950 mm from the ground, whichever is the less;7.7.2. Where the plane in paragraph 7.7 cuts the structure of the vehicle at a level more than 1,3 m above the ground, then the upper edge of the sideguard shall not be less than 950 mm above the ground;7.7.3. On a vehicle specially designed and constructed, and not merely adapted, for the carriage of a container or demountable body, the upper edge of the guard may be determined in accordance with paragraphs 7.7.1 and 7.7.2 above, the container or body being considered as part of the vehicle.7.8. Sideguards shall be essentially rigid, securely mounted (they shall not be liable to loosening due to vibration in normal use of the vehicle) and, except as regards the parts listed in paragraph 7.9, made of metal or any other suitable material. The sideguard shall be considered suitable if it is capable of withstanding a horizontal static force of 1 kN applied perpendicularly to any part of its external surface by the centre of a ram the face of which is circular and flat, with a diameter of 220 mm ± 10 mm, and if the deflection of the guard under load is then not more than:- 30 mm over the rearmost 250 mm of the guard, and- 150 mm over the remainder of the guard.Compliance with this requirement can be verified by calculation.7.9. Components permanently fixed to the vehicle, e.g. spare wheels, batterybox, air tanks, fuel tanks, lamps, reflectors and tool boxes may be incorporated in the sideguard, provided that they meet the dimensional requirements of this Regulation. The requirements of paragraph 7.2 shall generally apply as regards gaps between protective devices and permanently fixed components.7.10. The guard may not be used for the attachment of brake, air or hydraulic pipes.8. DEROGATIONS8.1. By derogation from the above provisions, vehicles of the following types need comply only as indicated in each case:8.1.1. An extendible trailer shall comply with all the requirements of paragraph 7 when closed to its minimum length; when the trailer is extended, however, the sideguards shall comply with paragraphs 7.6, 7.7, and 7.8, and with either 7.4 or 7.5, but not necessarily both; extension of the trailer shall not produce gaps in the length of the sideguards;8.1.2. A tank-vehicle, that is a vehicle designed solely for the carriage of a fluid substance in a closed tank permanently fitted to the vehicle and provided with hose or pipe connections for loading or unloading, shall be fitted with sideguards which comply so far as is practicable with all the requirements of paragraph 7; strict compliance may be waived only where operational requirements make this necessary;8.1.3. On a vehicle fitted with extendible legs to provide additional stability during loading, unloading or other operations for which the vehicle is designed, the sideguard may be arranged with additional gaps, where these are necessary, to permit extension of the legs.8.1.4. On a vehicle equipped with anchorage points for ro-ro transport, gaps shall be permitted within the sideguard to accept the passage and tension of fixing ropes.8.2. If the sides of the vehicle are so designed and/or equipped that by their shape and characteristics the component parts together meet the requirements of paragraph 7, they may be regarded as replacing the sideguards.9. MODIFICATIONS OF VEHICLE TYPE AND EXTENSION OF APPROVAL9.1. Every modification of the vehicle type shall be notified to the administrative department which approved the vehicle type. The department may then either:9.1.1. consider that the modifications made are unlikely to have an appreciable adverse effect and that in any case the vehicle still complies with the requirements; or9.1.2. require a further test report from the technical service responsible for conducting the tests.9.2. Confirmation or refusal of approval, specifying the modification, shall be communicated by the procedure specified in paragraph 5.3 above to the Parties to the Agreement which apply this Regulation.9.3. The competent authority issuing the extension of approval shall assign a series number to each communication form drawn up for such an extension.10. CONFORMITY OF PRODUCTION10.1. Vehicles approved in accordance with this Regulation shall be so manufactured as to conform to the type approved by meeting the requirements set out in paragraph 6 above.10.2. In order to verify that the requirements of paragraph 7 are met, suitable controls of the production shall be carried out. In this case, suitable controls means checking the dimensions of the product as well as the existence of procedures for the effective control of the quality of products.10.3. The holder of the approval shall in particular:10.3.1. Have access to control equipment necessary for checking the conformity to each approved type;10.3.2. Ensure that data on test results are recorded and that annexed documents remain available for a period to be determined in accordance with the administrative service, and10.3.3. Analyse the results of each type of test, in order to verify and ensure the stability of the product characteristics, making allowance for variation of an industrial production.10.4. The competent authority which has granted type-approval may at any time verify the conformity control methods applicable to each production unit.10.5. The normal frequency of inspections authorized by the competent authority shall be one every two years. Where negative results are recorded during one of these visits, the competent authority shall ensure that all necessary steps are taken to re-establish the conformity of production as rapidly as possible.11. PENALTIES FOR NON-CONFORMITY OF PRODUCTION11.1. The approval granted in respect of a vehicle type pursuant to this Regulation may be withdrawn if the requirements laid down in paragraphs 6 and 7 above are not complied with.11.2. If a Party to the Agreement which applies this Regulation withdraws an approval it has previously granted, it shall forthwith so notify the other Contracting Parties applying this Regulation, by means of a copy of the approval form bearing at the end, in large letters, the signed and dated annotation "APPROVAL WITHDRAWN".12. PRODUCTION DEFINITELY DISCONTINUEDIf the holder of the approval completely ceases to manufacture a type of vehicle approved in accordance with this Regulation, he shall so inform the authority which granted the approval. Upon receiving the relevant communication, that authority shall inform thereof the other Parties to the Agreement applying this Regulation by means of a copy of the approval form bearing at the end, in large letters, the signed and dated annotation "PRODUCTION DISCONTINUED".13. NAMES AND ADDRESSES OF TECHNICAL SERVICES RESPONSIBLE FOR CONDUCTING APPROVAL TESTS, AND OF ADMINISTRATIVE DEPARTMENTSThe Parties to the Agreement which apply this Regulation shall communicate to the United Nations Secretariat the names and addresses of the technical services responsible for conducting approval tests and of the administrative departments which grant approval and to which forms certifying approval or extension or refusal or withdrawal of approval, issued in other countries, are to be sent.(1) Publication in accordance with Article 4(5) of Council Decision 97/836/EC of 27 November 1997 (OJ L 346, 17.12.1997, p. 78).(2) See annex 3: Classification of vehicles.(3) This Regulation does not prevent any country from having additional requirements for the vehicle parts forward of the front wheels and rearward of the rear wheels.(4) 1 for the Federal Republic of Germany, 2 for France, 3 for Italy, 4 for the Netherlands, 5 for Sweden, 6 for Belgium, 7 for Hungary, 8 for Czechoslovakia, 9 for Spain, 10 for Yugoslavia, 11 for the United Kingdom, 12 for Austria, 13 for Luxembourg, 14 for Switzerland, 15 for the German Democratic Republic, 16 for Norway, 17 for Finland, 18 for Denmark, 19 for Romania, 20 for Poland, 21 for Portugal and 22 for the Union of Soviet Socialist Republics. Subsequent numbers shall be assigned to other countries in the chronological order in which they ratify or accede to the Agreement concerning the Adoption of Uniform Conditions of Approval and Reciprocal Recognition of Approval for Motor Vehicle Equipment and Parts, and the numbers thus assigned shall be communicated by the Secretary-General of the United Nations to the Contracting Parties to the Agreement.ANNEX 1>PIC FILE= "L_2004095EN.006302.TIF">>PIC FILE= "L_2004095EN.006401.TIF">ANNEX 2EXAMPLES OF APPROVAL MARKSModel A(see paragraph 5.4 of this Regulation)>PIC FILE= "L_2004095EN.006502.TIF">The above approval mark affixed to a vehicle shows that the vehicle type concerned has, with regard to its lateral protection, been approved in the Netherlands (E 4) pursuant to Regulation No 73 under approval number 002439. The first two digits of the approval number indicate that the approval was granted in accordance with the requirements of Regulation No 73 in its original form.Model B(see paragraph 5.5 of this Regulation)>PIC FILE= "L_2004095EN.006503.TIF">The above approval mark affixed to a vehicle shows that the vehicle type concerned has been approved in the Netherlands (E 4) pursuant to Regulations Nos 73 and 31(1). The first two digits of the approval numbers indicate that, at the dates when the respective approvals were granted, Regulation No 73 had not been modified, and Regulation No 31 already included the 01 series of amendments.(1) This latter number is given as an example only.ANNEX 3CLASSIFICATION OF VEHICLES(1)1. Category N: Power-driven vehicles having at least four wheels or having three wheels when the maximum mass exceeds 1/metric/ton, and used for the carriage of goods1.1. Category N2: Vehicles used for the carriage of goods and having a maximum mass exceeding 3.5 but not exceeding 12 metric tons.1.2. Category N3: Vehicles used for the carriage of goods and having a maximum mass exceeding 12 metric tons.2. Category O: Trailers (including semi-trailers)2.1. Category O3: Trailers with a maximum mass exceeding 3.5, but not exceeding 10 metric tons.2.2. Category O4: Trailers with a maximum mass exceeding 10 metric btons.3. Remarks3.1 With regard to category N3.1.1. The equipment and installations carried on certain special-purpose vehicles not designed for the carriage of passengers (crane vehicles, workshop vehicles, publicity vehicles, etc.) are assimilated to goods for the purposes of paragraph 1 above.3.2. With regard to category O3.2.1. In the case of a semi-trailer, the maximum mass to be considered for classifying the vehicle is the mass transmitted to the ground by the axle or axles of the semi-trailer when the latter is coupled to the drawing vehicle and carrying its maximum load.(1) In conformity with Regulation No 13, paragraph 5.2.


type: caselaw

text:
 12.1.2008
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 8/8
 Cerere de pronunțare a unei hotărâri preliminare introdusă de Court of Appeal (Civil Division) (Regatul Unit) la 5 noiembrie 2007 — L'Oréal SA, Lancôme parfums et beauté & Cie SNC, Laboratoire Garnier & Cie/Bellure NV, Malaika Investments Ltd, care își desfășoară activitatea sub numele commercial „Honey pot cosmetic & Perfumery Sales”, Starion International Ltd
 (Cauza C-487/07)
 (2008/C 8/15)
 Limba de procedură: engleza
 Instanța de trimitere
 Court of Appeal (Civil Division)
 Părțile din acțiunea principală
 Reclamante: L'Oréal SA, Lancôme parfums et beauté & Cie SNC, Laboratoire Garnier & Cie
 Pârâte: Bellure NV, Malaika Investments Ltd, care își desfășoară activitatea sub numele commercial „Honey pot cosmetic & Perfumery Sales”), Starion International Ltd
 Întrebările preliminare
 1)
 În cazul în care, în cadrul unei reclame la propriile produse sau servicii, un comerciant utilizează o marcă înregistrată deținută de un concurent pentru a compara caracteristicile (în special mirosul) produselor sau serviciilor pe care le comercializează cu caracteristicile (în special mirosul) produselor și serviciilor comercializate sub această marcă de către respectivul concurent, și astfel încât utilizarea avută în vedere nu produce confuzie sau nu aduce atingere funcției esențiale a mărcii care constă în indicarea provenienței, respectivei utilizări îi este aplicabil fie articolul 5 alineatul (1) litera (a), fie articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Directiva 89/104/CEE?
 2)
 În cazul în care un comerciant, în cadrul activității comerciale (în special într-o listă comparativă), utilizează o marcă înregistrată, care este de notorietate, pentru a desemna o caracteristică a propriului produs (în special mirosul acestuia) astfel încât:
 a)
 acest fapt nu produce niciun fel de risc de confuzie;
 b)
 acest fapt nu afectează vânzarea produselor sub marca înregistrată, care este de notorietate;
 c)
 acest fapt nu aduce nici prejudiciu funcției esențiale a mărcii înregistrate care constă în indicarea provenienței, nici atingere reputației acestei mărci, prin defăimarea imaginii sale, prin diluție sau prin orice alt mod;
 d)
 acest fapt joacă un rol semnificativ în promovarea produsului comerciantului;
 respectivei utilizări i se aplică articolul 5 alineatul (1) litera (a) din Directiva 89/104/CEE?
 3)
 Potrivit articolului 3a litera (g) din Directiva privind publicitatea înșelătoare (84/450), astfel cum a fost modificată prin Directiva privind publicitatea comparativă (97/55), care este sensul expresiei „profită în mod neloial de” și, în special, atunci când un comerciant, în cadrul unei liste comparative, compară produsul său cu un produs comercializat sub o marcă de notorietate, acesta profită în mod neloial de notorietatea acestei mărci?
 4)
 Potrivit articolului 3a litera (h) din directiva menționată, care este sensul expresiei „prezintă bunuri sau servicii ca imitații sau reproduceri” și, în special, această expresie se referă la cazul în care, fără să producă vreo confuzie sau înșelătorie, o parte comunică doar, în mod cinstit, că produsul său conține o caracteristică esențială (mirosul) similară celei a unui produs de notorietate protejat printr-o marcă?
 5)
 În cazul în care un comerciant utilizează un semn similar cu o marcă înregistrată care se bucură de renume și în cazul în care acest semn nu seamănă cu marca până la a se confunda, astfel încât:
 a)
 funcția esențială a mărcii înregistrate care constă în indicarea provenienței nu este nici alterată, nici amenințată;
 b)
 nu are loc nici defăimare, nici confuzie în privința mărcii înregistrate sau a renumelui său și nici nu există riscul ca acestea să se producă;
 c)
 acest fapt nu afectează vânzările titularului mărcii;
 d)
 titularul mărcii nu este privat de niciun beneficiu în legătură cu promovarea, conservarea sau dezvoltarea mărcii sale;
 e)
 comerciantul obține totuși un avantaj comercial din utilizarea semnului său, în temeiul similitudinii sale cu marca înregistrată,
 prin respectiva utilizare se ajunge la a se profita „în mod neloial” de notorietatea mărcii înregistrate în sensul articolului 5 alineatul (2) din Directiva privind mărcile comunitare?


type: wikipedia

text:
Lyle Vanclief (né le ) est un homme politique canadien de l'Ontario. Il est député fédéral libéral de la circonscription ontarienne de Prince Edward—Hastings de 1988 à 2004.
 Biographie
 Né à en Ontario, Vanclief étudie à l'Université de Guelph et gradue avec un baccalauréat en agriculture en 1967. Il entame une carrière publique en siégeant au conseil municipal d'Ameliasburgh de 1968 à 1970.
 Élu en 1988 et réélu en 1993 et 1997, il entre au cabinet du premier ministre Jean Chrétien en à titre de Ministre de l'Agriculture et de l'Agroalimentaire. Réélu en 2000, Vanclief est évincé du cabinet lorsque Paul Martin remplace Chrétien.
 Ne se représentant pas en 2004, il travaille ensuite comme lobbyiste. Lors de la course à la direction du Parti libéral du Canada de 2006, Vanclief donne son appui à Stéphane Dion.
 Résultats électoraux
 Références
 Liens externes
 Naissance en septembre 1943
 Naissance en Ontario
 Député fédéral canadien provenant de l'Ontario
 Député du Parti libéral du Canada
 Conseillers municipaux ontariens
 Lobbyiste canadien
 Étudiant de l'Université de Guelph
 Membre du Conseil privé de la Reine pour le Canada


text:
 15.7.2010
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 181/11
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 43/2010
 ze dne 30. dubna 2010,
 kterým se mění příloha I (Veterinární a rostlinolékařské předpisy) Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Příloha I Dohody byla pozměněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 3/2010 ze dne 29. ledna 2010 (1).
 (2)
 Rozhodnutí Komise 2009/786/ES ze dne 26. října 2009, kterým se Spojené království osvobozuje od určitých povinností uplatňovat směrnici Rady 66/402/EHS, pokud jde o Avena strigosa Schreb. (2), by mělo být začleněno do Dohody.
 (3)
 Toto rozhodnutí se nevztahuje na Lichtenštejnsko,
 ROZHODL TAKTO:
 Článek 1
 V kapitole III přílohy I Dohody se pod nadpisem AKTY, KTERÉ BEROU STÁTY ESVO A KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO NÁLEŽITĚ V ÚVAHU za bod 78 (rozhodnutí Komise 2008/462/ES) vkládá nový bod, který zní:
 „79.
 32009 D 0786: rozhodnutí Komise 2009/786/ES ze dne 26. října 2009, kterým se Spojené království osvobozuje od určitých povinností uplatňovat směrnici Rady 66/402/EHS, pokud jde o Avena strigosa Schreb. (Úř. věst. L 281, 28.10.2009, s. 5).“
 Článek 2
 Znění rozhodnutí 2009/786/ES v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. května 2010 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (3).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí se zveřejňuje v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 30. dubna 2010.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Alan SEATTER
 (1) Úř. věst. L 101, 22.4.2010, s. 9.
 (2) Úř. věst. L 281, 28.10.2009, s. 5.
 (3) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
Kapitel 2 Retskilderne | Erhvervs- og Finansjura
 Kapitel 2 Retskilderne
 Kapitel 2 skal kun læses i hovedtræk
 Retskilder er de faktorer, som danner grundlaget for at opnå viden om, hvad der er gældende ret.1
 Ordet “jura” er latin, pluralis af jus og betyder ‘ret’.
 I bred betydning kan man definere begrebet retskilde som enhver tankegang, der leder retsanvenderen frem mod en konklusion om, hvad der er gældende ret på et givent område.
 I praksis anvendes begrebet retskilde om den præmis i en konklusion om gældende ret, som foreligger i autoritativ form, enten i form af et dokument udstedt af en kompetent instans (f.eks. en lov, en bekendtgørelse eller en dom) eller i form af en udtalelse om, hvad der er praksis inden for et område, afgivet af en institution med en særlig kompetence inden for området.
 Retskilderne præsenteres i dansk ret traditionelt i et hierarki med grundloven og lovene som øverste retskilder og “forholdets natur” som den laveste.
 Lovgivningen er den primære retskilde, som altid skal tages i betragtning ved fastlæggelse af retsstillingen, men retspraksis er også en vigtig retskilde, især hvis der foreligger en afgørelse fra Højesteret (se præjudikat) eller en afgørelse fra EU-Domstolen eller fra Menneskerettighedsdomstolen vedrørende Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
 Andre faktorer, der kan anvendes som retskilder, er fx retssædvaner, aftaler, lovforarbejder, administrativ praksis, administrative retsforskrifter, udtalelser fra Folketingets Ombudsmand samt retsvidenskabens analyser.
 Herudover anvendes traditionelt også forholdets natur som retskilde.
 Der kan ikke opstilles en fast prioritering af retskilderne, idet de i konkrete tilfælde alle kan have betydning for, hvad der er gældende ret.
 I den juridiske argumentation og fortolkning indtager retskilderne den vægtigste position. Her kan man støde på to juridiske begreber:
 “De lege ferenda” udtalelse om, hvorledes gældende ret burde være.
 “De lege lata” udtalelse om, hvad der er gældende ret.
 Man kan også opdele retskilderne i 3 hovedkategorier:
 National lovgivningen og EU-lovgivningen
 National retspraksis og EU-praksis
 Øvrige retskilder:
 En lov er underlagt grundloven for 1953 og må ikke stride mod grundloven og/eller internationale konventioner fx menneskerettighedskonventionen (EMRK).
 Her gælder “lex superior”, hvor en grundlovbestemmelse går forud for en lovbestemmelse, som går forud for bestemmelse i bekendtgørelse.
 En lov er hierarkisk højere rangeret end en bekendtgørelse. jf. herom forneden.
 Love er bindende for private, virksomheder og myndigheder.
 Før en lov kan blive vedtaget, skal den behandles 3 gange i folketinget.
 Det er regeringen, der fremsætter lovforslaget, og det er folketinget, der vedtager eller forkaster den.
 Der gælder et retssikkerhedsmæssigt princip i Danmark om lighed for loven, uanset om man er fattig eller rig.
 Se tillige det latinske udtryk: “ignorantia juris non nocet”; ukendskab til loven fritager ikke for ansvar.
 Samt “lex posterior”; nyere lovbestemmelse går forud for ældre lovbestemmelse, samt
 “Lex specialis”; specielle lovbestemmelser går forud for generelle lovbestemmelser (lex generalis).
 En vigtigt forståelse af, hvordan loven skal fortolkes er “formålsfortolkning”, hvad er formålet med loven: “ratio legis”; “lovens formål”.
 En bekendtgørelse er en administrativ forskrift udstedt af en forvaltningsmyndighed med hjemmel (støtte) i lov.
 Bekendtgørelser er bindende for borgere, virksomheder og myndigheder, medmindre andet følger af bekendtgørelsen.
 “Anordning” er et gammelt ord for bekendtgørelse.
 Cirkulærer er kun bindende for myndighederne og kan ikke påberåbes af borgerne.
 Cirkulærer udstedes af centrale administrative myndigheder med underordnede myndigheder som adressater.
 Et cirkulære kan ikke forpligte borgerne, og disse kan normalt heller ikke retligt støtte sig på et cirkulære alene.
 En dom er en form for retsafgørelse, der i modsætning til kendelser og beslutninger afslutter sagens behandling ved retten.
 Domstolsafgørelser og domstolskendelser kan have præjudikatsværdi.
 Det betyder, at afgørelsen kan have betydning for, hvordan fremtidige afgørelser inden for det pågældende område skal bedømmes.
 Præjudikatsværdien kan være underlagt en række indskrænkninger, hvilket betyder, at præjudikatsværdiens rækkevidde kan være begrænset.
 Der findes ikke i dansk ret et klart princip, der angiver, hvornår og i hvilket omfang domme har præjudikatsværdi; det afhænger af den konkrete problemstilling.
 Hvor konkret er afgørelsen, og kan den være anvendelig på lignende afgørelser.
 Højesteretsdomme har generelt større præjudikatsværdi end landsretsdomme, der igen har større præjudikatsværdi end byretsdomme.
 Endvidere har nye domme større præjudikatsværdi end ældre domme.
 Dommes præjudikatsværdi begrænses, når deres begrundelser gøres meget konkrete.
 Undertiden støder man i lovgivningen på, at en handlemåde skal være overensstemmelse med en branchebestemt ”god skik”, en såkaldt adfærdsnorm.
 Eksempler herpå er god advokatskik, god ejendomsmæglerskik, god skik for de finansielle virksomheder, god markedsføringsskik, god revisionsskik, god inkassoskik og god forvaltningsskik m.v.
 God skik regler findes i begrænset omfang på lov- eller bekendtgørelsesniveau (eksempel herpå er bekendtgørelse om god skik for finansielle virksomheder), mens normerne for god skik i andre tilfælde er fastsat af domstolene mv.
 God skik er som udgangspunkt branchebestemt, og de vage rammer sikrer en tidsvarende standardnorm, der udvikles i takt med samfundsudviklingen.
 Retssædvaner er ulovreguleret, men selv om retssædvanerne er ulovreguleret har de som retskilde samme betydning, som de var på lovniveau.
 Nogle retssædvaner er udviklet af domstolene.
 Domslæsning, læsning af anerkendte juridiske grundsætninger og søgning i retslitteraturen er nogle af svarene på, hvor retssædvaner kan findes.
 Imidlertid er retssædvaner ikke vilkårlige, hvorfor der er flere elementer, der skal være opfyldt, før retssædvanen overhovedet kan tillægges betydning.
 Et klassisk eksempel på retssædvane er culpareglen.
 I den juridiske litteratur er der opstillet rammer for, hvornår der er tale om en retssædvane.
 Den traditionelle opfattelse er, at det være en handlemåde, der er
 fulgt almindeligt,
 stadigt og
 længe ud fra
 den overbevisning, at man er retligt forpligtet til det.
 Kutyme er defineret ved at være en sædvane.
 Den har ikke samme retskildeværdi som retssædvane, da retssædvane svarer til lovniveau. Kutyme må derfor betragtes som trin-lavere.
 Kutyme er en alment kendt handlemåde i en bestemt branche, hvilket aktørerne i den pågældende branche har eller bør have viden om.
 I juridisk litteratur er sædvane undertiden beskrevet som en handelssædvane, og der kan derfor være forskel på kutymerne i de forskellige brancher.
 Kutyme er tæt beslægtet med god-skik regler.
 Hvad der er kutymer, kan indhentes informationer om fra brancheforeninger såsom Dansk Erhverv og Dansk Industri.
 Aftaler (f.eks. en kontrakt) der er indgået mellem parter, anses for en af de vigtigste retskilder.
 Imidlertid er der ikke tale om en “lov”, men reguleringen af aftalen kan være underlagt lovgivningen. Det skal derfor afdækkes, om aftalen er underlagt præceptive (ufravigelige) lovregler og regler, der er deklaratoriske (fravigelige),
 om aftalen er i strid mod lov og ærbarhed (Danske Lovs 5-1-2), og om aftalen, uden et gyldigt grundlag binder en tredjemand, se Danske Lov i lovsamlingen: https://jura.tepedu.dk/lovsamling.html.
 Præceptive regler er kendetegnet ved, at de ikke kan fraviges ved aftale. Aftaler i strid mod lov og ærbarhed er kendetegnet ved, at aftalen er i strid med ufravigelige regler.
 Eksempelvis kan man ikke håndhæve en aftale om sort arbejde.
 Beskyttelsespræceptive er kendetegnet ved, at de efter aftale kan stille den svage part bedre end loven (f.eks. en arbejdstager), men hvor denne ret ikke tilkommer den stærke part (f.eks. en arbejdsgiver).
 Det samme gælder ved forbrugerkøb. Forbrugerbrugen kan godt stilles bedre, men ikke dårligere efter købeloven.
 Deklaratoriske regler er regler fx. i handelskøb, der kan fraviges ved aftale, og kommer i anvendelse, hvis der ikke foreligger aftale om andet.
 Det er i juridisk litteratur omdiskuteret, om hvorvidt forholdets natur overhovedet er en retskilde, og der kan i den juridiske litteratur findes flere argumenter for og imod.
 Forholdets natur er kendetegnet ved, at der tages hensyn til nogle retlige relevante hensyn og principper og rimelighedsbetragtninger.
 Se fra romerretten: “ex æquo et bono” efter ret og billighed (rimelighed).
 “jus romanum” er den ret, der gjaldt i Romerriget. Denne ret har spillet en afgørende rolle for den europæiske retsudvikling og er en meget vigtig del af kulturarven fra antikken.2
 Romerretten har leveret afgørende begreber og kategorier om eksempelvis magt, jurisdiktion og ejendom til politisk tænkning og har været en meget afgørende del af den måde, vi tænker politik, stat, suverænitet, magt og ejendom på her i Vesten.
 Vores kendskab til romerretten stammer først og fremmest fra den lovsamling, den samling af skrifter, love og dokumenter, der blev foretaget af den østromerske (byzantinske) kejser Justinian i mellem 529 og 534.
 Digesta består således af 50 bøger, hvor 39 romerske jurister er citeret (og flere end 100 omtales og refereres til).
 Den mest citerede er Ulpian (fra første halvdel af det 3. årh. e.v.t.).
 Justinians ambition var at samle alle centrale bestemmelser og skriverier fra romerretten til ét stort, sammenhængende lovværk uden interne modsigelser, der dermed skulle erstatte de tidligere spredte og usammenhængende lovskrifter (vigtigst af dem de tolv tavlers lov).
 Som nævnt skulle Corpus juris civilis, og særligt Digesta, blive et af de mest afgørende dokumenter i den vestlige idehistorie.
 Det første kapitel af første bog af Digesta drejer sig helt overordnet om, hvad retfærdighed og lov overhovedet er.
 Her udlægges det (gennem Ulpian), der også kalder jurister for ‘lovens præster’, hvordan den, der vil studere loven og retten, først må vide, hvor ordet ret (jus) kommer fra.
 Det handler altså basalt set om et ordentligt, godt liv og sikring af ejendom uden at forvolde skade mod andre, se fx sikringen i grundlovens § 73 om ejendomsretten ukrænkelighed, samt udviklingen af erstatningsretten, som har sit fodfæste i romerretten.
 Dansk ret og sprog er således påvirket af romerrettens begrebsapparat fx. at man som jurist ( en person, der har bestået juridisk embedseksamen, dvs. cand. jur. fra universitetet) eller jurainteresseret skal kunne forstå elementer af romerretten, samt de klassisk latinsk-juridiske begreber for at forstå til fulde dansk gældende ret; som f.eks. de latinske udtryk som “actio, bona fide”, “caveat emptor”, “conditio sine qua non”, “reformatio in pejus”, “dolus eventualis”, “depositum”, “ex offio”, “ex nunc”, “ex tunc”, “in extenso”, “in dubio pro reo”, “in absentia”, “insolvens”, “de lege lata”, “de lege feranda”, “et cetera”, “et cetera” osv..
 Fx. betyder:
 “ex nunc”; fra nu af.
 “ex officio”; af egen drift.
 “ex tunc”; fra da af, (dvs. med tilbagevirkende kraft).
 “ex tuto”; for en sikkerheds skyld.
 Andre latinske juridiske udtryk vil løbende blive forklaret igennem herværende kapitler.
 De mål, der er fastsat i traktaterne, nås gennem forskellige typer retsakter. Nogle er bindende, andre er ikke.
 Nogle angår alle EU-lande, mens andre kun angår nogle stykker.
 En “forordning” er en bindende retsakt, som er direkte gældende i EU-medlemsstaterne - parallet til en national lov, se fx forordning 241/2004 om flypassagers rettigheder. Derfor skal de enklet EU-medlemsstater følge forordningen i alle dens enkeltheder.
 Da EU f.eks. ønskede at garantere fælles sikkerhedsforanstaltninger for varer importeret fra lande uden for EU, vedtog Rådet en forordning.
 Et “direktiv” er en retsakt, der fastsætter et mål, som EU-landene skal opnå.
 Det er dog op til de enkelte lande at lave deres egne love for, hvordan disse mål skal opnås.
 Et eksempel er EU’s direktiv om forbrugerrettigheder, som styrker forbrugernes rettigheder i EU, f.eks. ved at fjerne skjulte afgifter og omkostninger på internettet og forlænge den periode, som forbrugere kan fortryde en købsaftale i.
 En “afgørelse” er bindende for dem, den er rettet til (f.eks. et EU-land eller en individuel virksomhed) og er direkte gældende.
 F.eks. har Kommissionen udstedt en afgørelse om EU’s deltagelse i forskelige antiterrororganisationers arbejde. Afgørelsen vedrører kun sådanne organisationer.
 En “henstilling” er ikke bindende.
 Da EU-Kommissionen rettede en henstilling til EU-landenes myndigheder om at forbedre deres brug af videokonferencer for at hjælpe domstolstjenester med at arbejde bedre sammen på tværs af grænserne, havde den ingen retslige virkninger.
 En henstilling giver institutionerne mulighed for at give deres mening til kende og foreslå en retningslinje, uden derved at pålægge dem, den er rettet til, nogen retlige forpligtelser.
 En “udtalelse” er et instrument, der giver institutionerne mulighed for at fremsætte en ikkebindende erklæring, dvs. at den ikke pålægger dem, den er rettet mod, nogen forpligtelser.
 En udtalelse er ikke bindende. Den kan afgives af de vigtigste EU-institutioner (Kommissionen, Rådet, Parlamentet), Regionsudvalget og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg.
 Mens lovene udformes, afgiver udvalgene udtalelser fra deres særlige regionale eller økonomiske og sociale synspunkt. For eksempel afgav Regionsudvalget en udtalelse om pakken om en politik for ren luft i Europa.
 Der er stor forskel på retskildeopfattelsen inden for forskellige retssystemer, se fx case law.3
 Case law, judge-made law, dommerskabt ret.
 I common law-lande har domstolene en mere vidtgående funktion end den dømmende magt i andre retssystemer.
 Common law-domstolen skal ikke kun fortolke og anvende lovgiverens retsregler, statutory law, men skaber også sin egen ret, case law eller judge-made law.
 En domstolsafgørelse har således ikke alene betydning for parterne i en konkret tvist; afgørelsen skaber præcedens, dvs. at en lignende sag i fremtiden med stor sandsynlighed vil blive afgjort på samme måde, den såkaldte stare decisis-doktrin.
 Betegnelsen case law er engelsk, af case ‘tilfælde’ og law ‘lov’. I England er de afgørelser, der hidrører fra samme eller en højere domstol, bindende.
 Andre afgørelser har kun vejledende karakter. Der sondres desuden mellem den tidligere afgørelses egentlige begrundelse, “ratio decidendi”, og andre udtalelser i afgørelsen, “obiter dicta”.
 Et “obiter dictum” er kun vejledende, uanset fra hvilken domstol det måtte hidrøre.
 Selv bindende afgørelser bliver fra tid til anden tilsidesat (overruled); fx kan der bag afgørelsen ligge en forældet tankegang, og i 1966 udtalte Englands højeste domstol, House of Lords, at den ikke fremover ville betragte sig som evigt bundet af sine egne tidligere afgørelser.
 I USA håndhæves stare-decisis mindre strengt end i England. USA’s højesteret har enkelte gange tilsidesat sine tidligere afgørelser, selv i sager om fortolkning af USA’s forfatning.
 Fx gav United States Supreme Court i 1954 sorte elever adgang til skoler og universiteter, som tidligere havde været forbeholdt de hvide, og tilsidesatte herved sin egen ældre afgørelse, der havde anerkendt doktrinen om “separate but equal”, dvs. at man i undervisningen adskilte sorte og hvide.
 Retskildepolycentri er en nyere retsvidenskabelig erkendelse af, at dannelsen af retskilder i forskellige fora i det moderne samfund kan resultere i, at en retskilde kan have forskellig virkning for forskellige retsanvendere.
 Teorien bryder med den hierarkiske retskildeopfattelse.
 Teoriens ophavsmand er den danske juraprofessor Henrik Zahle.
 Juridisk metode, fremgangsmåde ved stillingtagen til juridiske problemer.
 Metoden består for det første af en beskrivelse og identifikation af de retskilder, som gyldigt kan inddrages i en juridisk argumentation; for det andet af læren om, hvordan retskilderne fortolkes.
 Juridisk metode består af 3 hovedelementer:
 Et faktum (Hændelsesforløbet fx der er sket økonomisk misbrug af en kortholderens mistede Dankort)
 Et retsfaktum (Hvilken retsregel i betalingsloven skal anvendes i forhold til tredjemandsmisbruget af Dankortet)
 En retsfølge (Afgørelsen, hvem der kommer til at betale for misbruget af Dankortet banken eller kortholderen)
 Se f.eks. bestemmelsen i betalingslovens § 100, stk. 4, nr. 3, hvorefter betaleren hæfter for op til 8.000 kr. af misbrug, som finder sted som følge af betalerens groft uforsvarlige adfærd.
 Begrebet groft uforsvarlig adfærd er ikke nærmere afgrænset i betalingsloven, men traditionelt anvendes begrebet »grov uagtsomhed« som betegnelse for »tilsidesættelse af den agtpågivenhed, som selv skødesløse personer plejer at udvise.«
 Med anvendelsen af begrebet groft uforsvarlig adfærd er det således præciseret, at grov uagtsomhed i sædvanlig forstand ikke er tilstrækkeligt til at pådrage betaleren hæftelse efter bestemmelsen.
 Der skal altså mere til.
 Groft uforsvarlig adfærd må herefter forstås som sløseri, der er præget af ligegyldighed i forbindelse med opbevaring af bl.a. pinkoden.
 Der skal derfor meget til efter praksis i Pengeinstitutankenævnet (nu Det finansielle Ankenævn), før der statueres groft uforsvarlig adfærd.
 PIA 78/2006
 »Det forhold, at misbrugeren på klagerens bopæl tilfældigt fik mulighed for at overhøre klageren oplyse sin kode til dankortet til kæresten sammenholdt med, at dankortet opbevaredes i hendes pung, der lå i hendes jakke på bopælen, kan ikke betegnes som groft uforsvarlig adfærd, heller ikke selv om klageren havde givet T adgang til sin bopæl, uanset om hun måtte have kendskab til T’s kriminelle baggrund«.
 PIA 205/2005:
 »Klagerens Visa/Dankort blev opbevaret i en pung, som lå i en jakke, der var anbragt bag disken i klagerens butik og ikke var synlig for kunderne. Selv om det må bebrejdes klageren, at pinkoden til kortet var anført på en seddel, der lå i pungen sammen med kortet, findes klageren efter en samlet vurdering ikke at have udvist en groft uforsvarlig adfærd som omhandlet i (dagældende) lov om visse betalingsmidler § 11, stk. 3, nr. 3. Ankenævnet har herved også lagt vægt på, at det i lovens forarbejder er forudsat, at det udvidede ansvar kun ville kunne gøres gældende i et fåtal af tilfælde«.
 Selvforskyldt beruselse kan blive betragtet som uforsvarlig adfærd, jf. PIA 281/2013 Spørgsmål om misbrug af kort var muliggjort ved groft uforsvarlig adfærd som følge af beruselse:
 »Som sagen foreligger oplyst, lægger vi til grund, at klageren ikke ved, hvad han foretog sig fra ca. kl. 00.30 til ca. kl. 02.00, da han vågnede i en bil, som han formoder var en pirattaxa.
 Vi finder ikke grundlag for at antage, at klagerens tilstand skyldes andre forhold end indtagelse af alkohol. Under disse omstændigheder finder vi, at misbruget af klagerens betalingskort er muliggjort, fordi han var stærkt påvirket af alkohol. Vi finder, at klageren under de beskrevne omstændigheder har udvist groft uforsvarlig adfærd.
 Vi stemmer derfor for at lade klageren hæfte med 8.000 kr. af det tab, der opstod som følge af den uberettigede brug af kortet, jf. (dagældende) lov om betalingstjenester § 62, stk. 3 nr. 3«.
 Det er en konkret vurdering, om der bliver statueret groft uforsvarlig adfærd, jf. fx PIA 436/1993::
 Natten mellem den 12. og 13. juni 1993 blev klageren, medens han opholdt sig på en restauration, frastjålet sit dankort, som var opbevaret i klagerens tegnebog.
 Klageren anmeldte den 13. juni 1993 kl. 11.10 telefonisk tyveriet til kriminalpolitiet i Sønderborg efter forinden telefonisk at have spærret dankortet ved meddelelse til PBS.
 Det viste sig efterfølgende, at der ved anvendelse af dankortet og korrekt pinkode den 13. juni 1993 mellem kl. 9.25 og 9.28 var hævet 3 x 2.000 kr. i tre forskellige dankortautomater.
 Efter de foreliggende oplysninger lagde Pengeinstitutankenævnet til grund, at tyveriet af dankortet var blevet forøvet af to unge piger, som senere blev dømt for tyveri ved den 13. juni 1993 kl. 9.25-9.28 under anvendelse af dankortet at have stjålet de 3 x 2.000 kr. fra dankortautomaterne.
 Det fremgik af en retsbogsudskrift fra straffesagen, at de sigtede havde forklaret, at den ene af dem, A, snakkede med klageren, mens den anden sigtede, B, tog pungen op af lommen på ham.
 Herefter gik de ud på toilettet, hvor de tog pengene og kortet.
 A forklarede videre, at hun havde spurgt klageren om koden, og han havde givet hende den. Han sagde noget om, at han skulle ringe til banken for at få kortet spærret, og hun tilbød at gøre det for ham.
 Hun lod, som om hun telefonerede til banken, og sagde i den forbindelse til klageren, at hun skulle bruge pinkoden, hvorefter han gav hende den. Klageren indbragte sagen for Ankenævnet med påstand om, at indklagede var tilpligtet at anerkende, at klageren ikke hæftede for de 6.000 kr.
 Ankenævnet traf følgende afgørelse:
 »Efter (dagældende) betalingskortlovens § 21, stk. 2, hæfter kortindehaveren uden beløbsbegrænsning for tab, der opstår som følge af andres uberettigede brug af betalingskortet og den dertil hørende personlige hemmelige kode, såfremt kortudstederen godtgør, at kortindehaveren har oplyst koden til den, der har foretaget den uberettigede brug.
 Ankenævnet finder imidlertid ikke, at bestemmelsen er anvendelig på et tilfælde som det foreliggende. Ankenævnet finder på den anden side, at klageren udviste groft uforsvarlig adfærd ved i det foreliggende tilfælde at oplyse sin PIN-kode. Han hæfter derfor med op til 8.000 kr. for det tab, der opstod som følge af det uberettigede brug af kortet, jf. (dagældende) betalingskortlovens § 21, stk. 3, nr. 2. Som følge af det anførte bestemmes: Den indgivne klage tages ikke til følge«.
 Den juridiske metode indeholder væsentlige elementer af vurdering og skøn og er derfor mindre eksakt end de metoder, der anvendes inden for mange andre fagområder.
 I juridisk Ordbog (Bo von Eyben, 14. udg.) defineres juridisk metode som følger:“den metode, der skal anvendes for at afgøre, hvilken regel der er gældende for et bestemt retsområde. Dette forudsætter kendskab til læren om retskilderne og evne til herudfra at finde de relevante retskilder og at anvende dem korrekt på det givne forhold...”
 Følgende afsnit om retskilderne bygger bl.a. på http://juridiskmetode.dk/retskilderne/index.html og http://denstoredanske.dk/Samfund,_jura_og_politik/Jura/Almindelig_retsl%C3%A6re,_retsfilosofi_og_terminologi/retskilder.↩
 Følgende afsnit om romerretten bygger især på Mathias Hein Jessen https://videnskab.dk/kultur-samfund/du-kan-takke-romerriget-du-skal-folge-loven.↩
 Følgende afsnit om Case Law bygger på http://denstoredanske.dk/Samfund,_jura_og_politik/Jura/Retssammenligning,_komparativ_ret/case_law.↩


text:
Rakennusprojektit maailmalla - Sivu 77 - Taloforum.fi
 1166 viestiä
 Re: Rakennusprojektit maailmalla#86894
 Tekijänä hmikko - 07.02.17 03:31
 - 07.02.17 03:31 #86894
 Santiago Calatrava Reveals £1 Billion Mixed-Use Project in London (ArchDaily, lisää kuvia)
 Re: Rakennusprojektit maailmalla#86905
 Tekijänä veka - 07.02.17 16:12
 - 07.02.17 16:12 #86905
 Taas kerran on todettava: suuri taiteilija. Erityisesti tuossa lämmittää rakennelmien alle muodostuva siro 'puutarha'. Näköjään C on tässäkin päässyt leikittelemään leipälajinsa pariin eli siltojen suunnittelijana.
 Tuota olisi hienoa päästä katsomaan paikan päälle, kun aikanaan valmistuu. Tällä haavaa Britannia on kuitenkin matkustuslistallani boikotissa Brexit-päätöksen takia. Ehkä ajat vielä muuttuvat.
 Re: Rakennusprojektit maailmalla#88196
 Tekijänä veka - 11.04.17 00:03
 - 11.04.17 00:03 #88196
 kuva: KPF
 Etelä-Korean Souliin on valmistunut komea 555-metrinen torni nimeltään Lotte World Tower, joka asettuu maailman korkeimmat -listalla viidenneksi. Tönö on siis alun toistakymmentä metriä mittavampi kuin WTC One Manhattanilla. Muutama sitä korkeampi on jo rakenteilla, joten sijoitus tulee vähitellen hieman laskemaan. Loten on suunnitellut amerikkalaistoimisto KPF. Souliin jos sattuu olemaan matka, Lotte Towerin yläpäästä löytyy hotelli torni-intoililijoille.
 Tornin avajaisia vietettiin viikko sitten huimaavan näyttävän ilotulituksen merkeissä. Tuubissa on vino pino upeita videoita hienosti suunnitellusta ja toteutetusta spektaakkelista. Ihme ettei koko torni roihahtanut palamaan saman tien.
 https://www.youtube.com/watch?v=3ws2ecb8yc4
 Re: Rakennusprojektit maailmalla#88203
 Tekijänä hmikko - 11.04.17 03:00
 - 11.04.17 03:00 #88203
 ^ Melko vaikuttavat nuo kymmenen autokaistaa kerralla ylittävät suojatiet myös. Rollaattorimummojen ei tarvinne vaivautua.
 Re: Rakennusprojektit maailmalla#88204
 Tekijänä Klazu - 11.04.17 03:51
 - 11.04.17 03:51 #88204
 Kauan kyllä kestää näiden superpilvenpiirtäjien rakentaminen. Muistaakseni rakentaminen oli alkamassa vuonna 2010 Soulissa käydessäni ja veikkaan että eteläkorealaiset ovat painaneet koko ajan pitkää päivää. Suomessa tällaisia rakennuksia ei tietenkään tulla ikinä näkemään, mutta veikkaan että rakennusajat olisivat lähemmäs 10 vuotta.
 Upea ilotulistus kyllä ja aivan valtava torni maailman toiseksi suurimmalle kaupunkialueelle!
 Re: Rakennusprojektit maailmalla#89991
 Tekijänä veka - 24.07.17 22:51
 - 24.07.17 22:51 #89991
 kuva: public.earthcam.net
 Karavaani kulkee... Maailman korkeimmaksi aikova Jeddah Tower (1000+ metriä in spe) Saudi-Arabiassa alkaa vähitellen näyttää tornilta. Nelisen vuotta tätä on jo pykätty, ja toista sataa kerrosta on vielä jäljellä. Ehkä nyt kuitenkin jo tiedetään ja nähdään, mitä tästä tulee. Edelleen kerrotaan kerrosten määräksi noin 170, ja siihen kai tulee päälle vielä oikein isoa neulaa satoja metrejä. Valmistumisvuodeksi mainitaan 2019, mitä sopii vähän epäillä. Sitten pitäisi vielä rakentaa ympärille lupailtu kaupunki. Kone toimittaa hissit. Tornin etenemistä voi seurata nettikamerasta:
 https://public.earthcam.net/jeddahtower ... gapixelCam
 Re: Rakennusprojektit maailmalla#90704
 Tekijänä veka - 20.09.17 20:12
 - 20.09.17 20:12 #90704
 Maailman nopeimmat hissit
 Monet suomalaisetkin ovat jo ehtineet kokeilla hissikyytiä Nykin uudehkon One World Trade Centerin näköalakerrokseen. Vauhtia on komeasti 10,16 m/s, ei paha. Lukemalla pääsee nopeimpien hissien maailmanlistalla tällä haavaa kuudenneksi. Kaukana edellä on kuitenkin ykkönen, kiinalaisen Shanghai Towerin nopein Mitsubishi-hissi, joka kellottaa lukeman 20,5 m/s. Tämän torni tarjoaa myös maailman pisimmän yhtämittaisen hissikyydin 578,55 metriä. Äskettäin valmistunut Lotte Tower Etelä-Korean Seoulissa nousi tällä listalla viidenneksi. Tiedot ovat peräisin Council on Tall Buildings and Urban Habitat- eli CTBUH-nimisen yleishyödyllisen järjestön laatimasta selvityksestä.
 maailman pisimmät yhtämittaiset hissimatkat
 kuvat: CTBUH
 http://www.ctbuh.org/Publications/CTBUH ... fault.aspx
 Re: Rakennusprojektit maailmalla#90705
 Tekijänä hmikko - 20.09.17 23:35
 - 20.09.17 23:35 #90705
 veka kirjoitti: Sitten pitäisi vielä rakentaa ympärille lupailtu kaupunki.
 Yritin vähäsen googlata tuon perään, mutta paljoakaan ei valjennut. Jeddah Economic City -firman (ent. Kingdom City) webbisivulla uusimmat lehdistötiedotteet ovat vuodelta 2014.
 Näiden Saudi-Arabian ja Emiraattien hankkeiden kanssa pilvenpiirtäjien taloudellinen logiikka on käännetty ikään kuin päälaelleen. Alun perin kerroksia lisättiin keskellä kaupunkia koska maa oli kallista. Näissä tehdään torni tyhjään erämaahan siinä toivossa, että kaupunki tulee perässä ja maan arvo nousee. Toki pilvenpiirtäjiin on aina liittynyt oma taloudellisesta tolkusta vapaa pullistelunsa, mutta nää Arabian niemimaan hankkeet ovat kyllä omassa luokassaan.
 Suattaahan tuo tietty olla, että Jeddan kasvu on taattu, se kun on pyhiivaeltajien reitillä Mekkaan, ja muslimimaailman demografiasta johtuen pyhiinvaeltajia piisaa tulvimalla seuraavat vuosikymmenet. Ja tuon Economic Cityn on vissiin tarkoitus kilpailla Emiraattien kanssa myös muuta Saudi-Arabiaa vapaamielisempänä paikkana, eli semmoisena, jonne voi mennä lomalle ryyppäämään ja rellestämään ilman, että se bisnes menee naapurimaahan. Melko taattu hittituote tuokin.
 Sinänsä kiintoisaa, että ainakaan mun tietääkseni tämmöistä mallia ei kukaan kokeile pilvenpiirtäjien kotimaassa Yhdysvalloissa. Se markkinoita väitetään vapaiksi, ja siellä kuningas ei rakennuta torneja. Ainakaan vielä, toki the Donald suattaapi julistaa ihtensä kuninkaaksi. Joka tapauksessa tähän saakka korkeimmat tornit on tehty keskustatonteille, ja alta yleensä purettu vanhempia ja matalampia rakennuksia.
 Re: Rakennusprojektit maailmalla#92909
 Tekijänä apollonkatu - 10.02.18 18:12
 - 10.02.18 18:12 #92909
 Vuorossa puinen, 350 metrinen pilvenpiirtäjäkompleksi Tokiosta.
 https://resources.realestate.co.jp/livi ... ral-tokyo/
 Re: Rakennusprojektit maailmalla#92914
 Tekijänä hmikko - 10.02.18 20:51
 - 10.02.18 20:51 #92914
 apollonkatu kirjoitti: Vuorossa puinen, 350 metrinen pilvenpiirtäjäkompleksi Tokiosta.
 Rakenteesta sanotaan:
 Wood-Steel Hybrid Structure
 Plans for the building call for a wood-steel hybrid structure with a ninety percent wood ratio. The building will be built around a brace tube structure, in which steel damping braces are placed throughout the column and beam frame.
 Re: Rakennusprojektit maailmalla#93671
 Tekijänä veka - 29.03.18 21:47
 - 29.03.18 21:47 #93671
 Maailman korkein vaikeuksissa? Rakenteilla oleva Jeddah Tower tiedottaa, että hommat ovat taas käynnissä raksalla, mutta keskeytyksen syyytä ei taaskaan kerrota. Earth Camin kuvassa alla näyttää pintaakin jo löytyvät tornin alapäästä. Lisäksi tornin ympärille tuleva 'kaupunki' on vähitellen nousemassa sekin. Matalampia nostureita näyttää olevan toista kymmentä.
 Alemman linkin takaa löytyvän näppärän timelapse-videon mukaan tornin huipulla huiskivat nosturit pysähtyivät tosiaan helmikuun alussa. Ja toisin kuin maailmalle on kerrottu, ne viettävät edelleen siestaa. Ainakaan toissa päivään mennessä yläilmoissa ei vielä näkynyt liikettä.
 https://www.dezeen.com/2018/03/12/world ... rdon-gill/
 https://public.earthcam.net/jeddahtower ... /timelapse
 kuva. Earth Cam
 Re: Rakennusprojektit maailmalla#95534
 Tekijänä hmikko - 19.09.18 12:57
 - 19.09.18 12:57 #95534
 veka kirjoitti: Maailman korkein vaikeuksissa? Rakenteilla oleva Jeddah Tower tiedottaa, että hommat ovat taas käynnissä raksalla, mutta keskeytyksen syyytä ei taaskaan kerrota.
 Ilmeisesti työmaa on ollut käytännössä seisokissa tammikuun lopusta asti, eikä uudelleen käynnistämisestä ole kunnon tietoa. Sekoilu liittyy mitä ilmeisimmin siihen, että Saudi-Arabian kuningashuoneessa prinssi Mohammad bin Salman on tarrannut vallan kahvaan kovin ottein ja teki viime vuoden lopulla suoranaisen puhdistuksen kuningashuoneen sisällä. Jeddah Towerin takaajana ollut toinen prinssi oli rytinässä luemma pidätettynä jonkun aikaa, ja hänen hankkeensa ovat olleet jäissä. (Moniavioisessa kuninkaallisessa suvussa piisaa prinssejä satamäärin, ja prinsessoita ei lasketa.) Henkikulta kumminkin säilyi, toisin kuin jokusen muun kohdalla. Suapi nähdä, mihin tornihanke päätyy poliittisessa tuoksinassa. Saudi-Arabialla on sen verran poliittisia ja taloudellisia ongelmia, mm. sota meneillään Jemenissä, että tornit saattavat jäädä tärkeysjärjestyksessä toiseksi vaikka hanke päätyisi takaisin vallanpitäjän suosioon.
 Nää on tämmöisiä lievään demokratiavajeeseen liittyviä riskejä rakentamisessa.
 Juutuubissa päivitystä viime kuulta, jossa siis ei juuri päivittymistä havaittavissa:
 https://www.youtube.com/watch?v=2ZLAoVYiOJ4
 The Wall Street Journalin juttu maaliskuulta Mohammad bin Salmanista ja vallankaappauksesta. Saudi-Arabian valtio on luemma ottanut Saudi Binladin Groupin käytännössä haltuunsa. Firma on kuningashuoneen hovirakentaja, joka on saanut toteutettavakseen maan isot urakat vuosikymmenet, ja myös Jeddah Towerin. Bin Ladenin perhe on matkan varrella rikastunut likeisillä suhteillaan al-Saudin kuninkaalliseen perheeseen. Kyse on siis juurikin Osama bin Ladenin suvusta, jossa hän oli mustahko lammas.
 https://www.wsj.com/articles/crown-prin ... 1520856082
 Re: Rakennusprojektit maailmalla#96124
 Tekijänä hmikko - 26.10.18 17:39
 - 26.10.18 17:39 #96124
 Berliinin Alexanderplatzille kaavailtiin Saksojen yhdistymisen jälkeen 1993 kymmenen uuden tornin suunnitelma, joka ei ole ottanut toteutuakseen kuin vasta nyt (derkkulan aikainen tornihotelli on vuodelta 1970, nyk. Park Inn, näkyy alla viimeisessä kuvassa). Ilmeisesti edelleen jäissä on mm. Frank Gehryn suunnittelema torni. Berliinin liikennelaitos on vissiin vastustanut, koska rakennuksesta katsotaan koituvan haittaa alla olevalle U-Bahnille. Tämän vuoden maaliskuussa rakennusluvan sai Ortner&Ortnerin suunnittelema torni, jonka suunnittelukilpailun toimisto voitti jo 2003. Toisen tornin suunnittelukilpailun voitti juuri Sauerbruch Hutton.
 Meikäläisessä nämä laatikot eivät juuri herätä mitään tunnetta, noin helsinkiläislehden verkkosivukyselyä mukaillen.
 Ortner&Ortner Baukunst
 https://www.baunetz.de/meldungen/Meldun ... 47661.html
 https://www.covivio.eu/en/reports/coviv ... de-berlin/
 veka, huopa peukuttivat tätä
 Re: Rakennusprojektit maailmalla#96132
 Tekijänä Eeros - 26.10.18 18:56
 - 26.10.18 18:56 #96132
 ^ Noniin, etnorenderit ja kopsulaatikot - kuin nykyHelsingissäkin. Tylsiä Berliiniin. Ei tosin mikään elävyyden ja viihtymisen unelmakaupunki nytkään itselleni. Onneksi ei túolla tarvitse asua.
 Re: Rakennusprojektit maailmalla#97243
 Tekijänä veka - 04.03.19 20:44
 - 04.03.19 20:44 #97243
 ArchDailyn 2019 Building of the Year Awards -kilpailun finalistien joukosta sattui silmiin kiinnostava kerrostalo Intiasta. Tönöllä on kokoa joka suuntaan riittävästi, ja jossain näkyi tieto, että asuntoja siinä on 1064. Future Towers -niminen rakennus sijaitsee Intiassa Punen kaupungissa, jossa on 3,1 miljoonaa asukasta. Tähän yhteen taloon punelaisia mahtuu siis suomalaisen pikkukaupungin verran. Talon on suunnitellut taidokas hollantilainen toimisto MVRDV.
 Tämä kiinnostaa erityisesti siksi, että Helsingissä monistava rakentaminen elementteineen, tasaisine ikkunariveineen ja lasitettuine parvekkeineen on tällä haavaa niin suosittua. Punelaistalossa lopulta aika pienin kikoin on saatu aikaan yksilöllinen, raikas ja jopa hauska tunnelma. Esim. Pasilan suunnittelijat voisivat kernaasti tehdä opintomatkan Puneen. Sitä ei kerrota, miten parkkipaikkanormi on ratkaistu, mutta kohtahan se alkaa olla Helsingissäkin jo historiaa, ainakin paikoin.
 https://www.archdaily.com/906774/future-towers-mvrdv
 https://www.mvrdv.nl/projects/366/future-towers
 kuvat: MVRDV
 hmikko, huopa peukuttivat tätä