text:
A Špecializovaný trestný súd (Szlovákia) által 2018. november 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – UL és VM elleni büntetőeljárás
 (C-709/18. sz. ügy)
 UL és VM
 Tiszteletben tartják-e az ártatlanság vélelmére vonatkozóan a büntetőeljárás során az ártatlanság vélelme egyes vonatkozásainak és a tárgyaláson való jelenlét jogának megerősítéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/343 európai parlamenti és tanácsi irányelv1 3. és 4. cikkének a (16) preambulumbekezdéssel összefüggésben értelmezett rendelkezéseiben megállapított szabályt, amennyiben az egyik vádlott, aki a közös eljárásban a benyújtott vád alapján az érdemi tárgyalás megnyitását követően a bíróság előtt tagadja, hogy részt vett a neki felrótt cselekmény vagy cselekmények elkövetésében, és ártatlannak vallja magát, és ezt követően a bíróság egy olyan végzéssel, amely nem tartalmazza a cselekmény leírását, a jogi minősítését és a bíróság végső jogi értékelését, úgy határoz, hogy elfogadja a másik vádlott arra vonatkozó beismerő vallomását, hogy bűnös a vádban megjelölt cselekmény vagy egyes cselekmények elkövetésében, és ily módon lemond a bűnösségére vonatkozó bizonyítékok felvételéről, és ezután az érdemi tárgyaláson lefolytatott bizonyítási eljárást követően a bíróság közös ítéletben határoz az előterjesztett vádról?
 1.1 A bíróság azon határozatával, amelyben elfogadja az egyik vádlott beismerő vallomását, bűnössé nyilvánítható-e a bűnösségét tagadó másik vádlott azt megelőzően, hogy a bizonyítékok felvételével igazolnák a bűnösségét? A bíróság ezen eljárása összhangban áll-e az Európai Unió Alapjogi Chartájának 48. cikkével?
 Összhangban áll-e az Európai Unió Alapjogi Chartájának a tisztességes eljáráshoz való jogot és az azon jogot előíró 47. cikkével, amely szerint mindenkinek joga van arra, hogy ügyét független és pártatlan bíróság tisztességesen tárgyalja, a bíróságnak a több vádlottal szemben emelt vádra vonatkozó közös eljárásban lefolytatott eljárása, ha a törvény által megelőzően létrehozott rendes bíróság egy olyan végzéssel, amely nem tartalmazza a cselekmény leírását, a jogi minősítését és a bíróság végső jogi értékelését, úgy határoz, hogy elfogadja azon vádlottak beismerő vallomását, akik e nyilatkozattal lemondtak a kontradiktórius eljárásban lefolytatandó bizonyítási eljárásról, és ezután e bíróság az érdemi tárgyaláson lefolytatott bizonyítási eljárást követően a benyújtott vád alapján valamennyi vádlott ügyében határoz?
 2.1 A beismerő vallomást elfogadó bíróság elfogulatlanságára vonatkozó megalapozott kétség és e bíróságnak a büntetőeljárásból való esetleges kizárása megfelelő eszköznek tekinthető-e a büntetőeljárás során az ártatlanság vélelme egyes vonatkozásainak és a tárgyaláson való jelenlét jogának megerősítéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/343 európai parlamenti és tanácsi irányelv 4. cikkének (2) bekezdése szerinti, az ártatlanság vélelmére vonatkozó szabály védelme érdekében?
 Tiszteletben tartják-e az Európai Unióról szóló, 1992. február 7-én Maastrichtban aláírt szerződésnek a 2007. december 13-án Lisszabonban aláírt Lisszaboni Szerződést követő változatának 2. cikke szerinti egyenlőség és jogállamiság elvét, az állampolgároknak a bíróságok előtti egyenlőségének a Szerződés 9. cikke szerinti elvét, valamint a Szerződés 6. cikkének (3) bekezdése értelmében vett azon általános uniós elvet, amely megállapítja, hogy mindenkinek joga van arra, hogy ügyét tisztességesen tárgyalják, abban az esetben, ha a nemzeti bíróság, amelynek határozatával szemben nincs jogorvoslat, a nemzeti szabályozás értelmében egy másik nemzeti bíróságra ruházott azon hatáskör alapján elfogadott egységesítő véleménnyel ellentétesen határoz, hogy egységesítse a törvények és az egyéb általánosan kötelező erejű aktusok értelmezését, mivel meg kell szüntetni az ítélkezési gyakorlat egységességének hiányát, és azon körülmény miatt, hogy a legfelsőbb bíróság egyik tanácsa eltért a legfelsőbb bíróság egy másik tanácsának határozatában foglalt jogi állásponttól?
 1 HL 2016. L 65., 1. o.


type: legislation

jurisdiction: US

text:
 114 HRES 534 IH: Expressing support for the designation of a “Small Business Saturday” and supporting efforts to increase awareness of the value of locally owned small businesses.
 U.S. House of Representatives
 2015-11-19
 text/xml
 EN
 Pursuant to Title 17 Section 105 of the United States Code, this file is not subject to copyright protection and is in the public domain.
 IV
 114th CONGRESS
 1st Session
 H. RES. 534
 IN THE HOUSE OF REPRESENTATIVES
 November 19, 2015
 Mr. Chabot (for himself, Ms. Velázquez, Ms. Adams, Mr. Ashford, Mrs. Beatty, Mr. Benishek, Mr. Blum, Ms. Bonamici, Mr. Bost, Mrs. Brooks of Indiana, Ms. Brown of Florida, Mrs. Bustos, Mr. Capuano, Mr. Cárdenas, Mr. Carson of Indiana, Ms. Judy Chu of California, Mr. Cicilline, Ms. Clarke of New York, Mr. Collins of New York, Mr. Curbelo of Florida, Ms. DelBene, Mrs. Ellmers of North Carolina, Mr. Fattah, Mr. Gibson, Mr. Graves of Missouri, Mr. Grijalva, Ms. Hahn, Mr. Hanna, Mr. Hardy, Mr. Huelskamp, Mr. Kelly of Mississippi, Mr. King of Iowa, Mr. Knight, Mrs. Lawrence, Mr. Luetkemeyer, Mr. Marino, Ms. Meng, Mr. Moulton, Ms. Norton, Mr. Payne, Ms. Pingree, Mr. Pocan, Ms. Schakowsky, Mrs. Radewagen, Mr. Ryan of Ohio, Mr. Takai, Mr. Tipton, Ms. Titus, Mr. Valadao, Mr. Vargas, Mr. Sensenbrenner, Mr. Kind, Ms. Brownley of California, Mr. Brat, Mr. Rice of South Carolina, Mrs. Kirkpatrick, and Mr. McCaul) submitted the following resolution; which was referred to the Committee on Small Business
 RESOLUTION
 Expressing support for the designation of a Small Business Saturday and supporting efforts to increase awareness of the value of locally owned small businesses.
 Whereas, there are 28,200,000 small businesses in the United States; Whereas small businesses represent 99.7 percent of all businesses with employees in the United States;
 Whereas small businesses employ over 48 percent of the employees in the private sector in the United States;
 Whereas small businesses pay over 42 percent of the total payroll of the employees in the private sector in the United States;
 Whereas small businesses constitute 98 percent of firms exporting goods; Whereas small businesses are responsible for more than 46 percent of private sector output;
 Whereas small businesses generated 63 percent of net new jobs created from 1993 through 2013; and Whereas November 28, 2015, is an appropriate day to designate as Small Business Saturday: Now, therefore, be it
 That the House of Representatives— (1)supports the designation of a Small Business Saturday; and
 (2)supports efforts— (A)to encourage consumers to shop locally; and
 (B)to increase awareness of the value of locally owned small businesses and the impact of locally owned small businesses on the economy of the United States.


type: wikipedia

text:
Mnestra ou Mestra, na mitologia grega, foi uma filha de Erisictão (rei da Tessália), e esposa de Autólico.
 Mnestra ganhou de Posidão a habilidade de mudar de forma, em retribuição pelo deus ter tirado a sua virgindade. Quando seu pai precisou de dinheiro para comprar mais comida (pois ele foi punido por Deméter com uma fome insaciável), Mnestra foi vendida várias vezes como escrava, e usou seu poder para retornar ao seu pai.
 Mitologia grega


text:
Lavrentij Pavlovič Berija (, Lavrenti Pavles dze Beria; ; , Marchaul – 23. prosince 1953, Moskva) byl sovětský politik, maršál Sovětského svazu a náčelník státní bezpečnosti, za Stalina během druhé světové války šéfem sovětské tajné služby NKVD a lidového komisariátu vnitra (ministerstvo vnitra). V roce 1946 se oficiálně připojil k politbyru.
 Berija byl nejdéle žijícím a nejvlivnějším ze Stalinových tajných policejních náčelníků, který měl během druhé světové války a po ní velký vliv. Po sovětské invazi do Polska v roce 1939 byl zodpovědný za organizaci katyňského masakru. Současně spravoval obrovské části sovětského státu a působil de facto jako maršál Sovětského svazu ve velení polních jednotek NKVD odpovědných za uzávěrkové (blokační) oddíly a sovětské partyzánské zpravodajské a sabotážní operace na východní frontě během druhé světové války. Berija dále spravoval obrovskou síť pracovních táborů – gulagů a byl v první řadě odpovědný za dohled nad tajnými zadržovacími zařízeními pro vědce a inženýry známé jako Šarašky.
 Se Stalinem, který jej americkému prezidentovi Franklinu D. Rooseveltovi představil jako „našeho Himmlera“, se zúčastnil jaltské konference. Po válce organizoval převzetí státních institucí ve střední Evropě a východní Evropě komunisty a také politické represe v těchto zemích. Jeho nekompromisní bezohlednost v těchto povinnostech a schopnostech dosahovat výsledků vyvrcholila úspěchem, když dohlížel nad projektem sovětské atomové pumy. Stalin tomu dal absolutní prioritu a projekt byl dokončen za méně než pět let.
 Po Stalinově smrti se stal prvním místopředsedou sovětské vlády a šéfem ministerstva pro vnitřní záležitosti, vedle čehož spolu s Malenkovem a Molotovem vytvořil triumvirát, který krátce vedl zemi místo Stalina. V puči, který v červnu 1953 zahájil Chruščov za pomoci maršála Žukova, byl však Berija nakonec zbaven moci a následně na základě obvinění z 357 případů znásilnění a vlastizrady zatčen. Byl odsouzen k smrti a 23. prosince 1953 Pavlem Batickým popraven.
 Mládí
 Narodil se v Marchauli poblíž Suchumi. Pocházel z chudé gruzínské pravoslavné zemědělské rodiny mingrelského původu. Berijova matka, Marta Jaqeli (1868–1955), byla hluboce nábožensky založená, strávila v kostele hodně času a v jeho budově také zemřela. Předtím než se provdala za Berijova otce, Pavla Chuchajeviče Beriju (1872–1922), vlastníka půdy z Abcházie, byla vdovou. Berija měl také bratra neznámého jména a hluchou sestru Annu.
 V Suchumi navštěvoval technickou školu a poté studoval v Baku na technické stavební škole. Zde se v březnu 1917 přidal k bolševikům, ale jeho studium i revoluční kontakty byly přerušeny, když byl v létě 1917 zmobilizován a odeslán na rumunskou frontu. Po vystoupení z války se vrátil do Baku dostudovat a ve 20 letech získal diplom stavebního technika.
 V roce 1919 se přidal k ázerbájdžánským bolševikům a prováděl pro ně špionáž ve vládnoucí straně Musavat, do které naoko vstoupil. Po určité době ale začal být podezříván, proto Ázerbájdžán opustil a pokusil se o podobnou kariéru v Gruzii, kde měli převahu tzv. menševici, ti jej však rychle odhalili a vbrzku byl vypovězen ze země. Původně hodlal dál studovat architekturu, ale na doporučení strany místo toho vstoupil do ázerbájdžánské Čeky.
 Kariéra
 V ázerbájdžánské Čece se rychle vypracoval na jednoho z nejspolehlivějších terénních pracovníků a brzy se stal šéfem operačního oddělení. Koncem roku 1921 byl přeložen z téže funkce do významnější v Gruzii. V roce 1924 zde, pod jeho vedením, Čeka, policie a armáda potlačily protibolševické povstání, načež zorganizoval pro výstrahu veřejné popravy cca 10 000 lidí. V Moskvě se ovšem objevil názor, že zásah byl až nepřiměřeně brutální a že povstání samo bylo koneckonců vyvoláno nepřiměřenou brutalitou (zejména ze strany Čeky) a do Gruzie byl vyslán Stalinův blízký spolupracovník Grigorij Konstantinovič Ordžonikidze. On sám si ovšem dal velký pozor, aby bylo tomuto muži jasné, že jej obdivuje a plně podporuje, a zároveň velmi horlivě podlézal Stalinovi (pro toho postavil vilu a dával mu najevo svoji absolutní věrnost). Není tedy překvapující, že Ordžonikidze nakonec dospěl k závěru, že vše bylo v naprostém pořádku.
 Roku 1926 se stal šéfem gruzínské OGPU. V této funkci se projevoval krutostí a brutalitou v neobvyklé míře dokonce i na tehdejší SSSR. Intrikami a falešnými udáními proti místním politikům, kteří měli sabotovat jeho práci a štvát lid proti Moskvě, dosáhl odstranění mnoha z nich. Zároveň začal sbírat všechny možné kompromitující materiály na ostatní funkcionáře – jak pro pracovní použití (měl-li být funkcionář odstraněn, přidaly se do spisu), tak pro osobní potřebu (aby mohl dotyčné vydírat a ovládat).
 Postupem času se stal prakticky neomezeným pánem Gruzie, neboť dvě třetiny teoreticky nadřízených nebo nezávislých funkcionářů strany mělo strach, že je může poslat na popraviště prostě proto, že je to Stalinův přítel, a zbylá třetina věděla, že je může poslat na popraviště, protože na ně má k dispozici kompromitující materiály. V roce 1931 se mu podařilo za pomoci intrik zkompromitovat svého přímého nadřízeného, šéfa zakavkazské OGPU a Stalin jej promptně jmenoval na jeho místo. Krátce poté jej nechal jmenovat prvním tajemníkem ÚV gruzínské komunistické strany a druhým tajemníkem ÚV zakavkazské komunistické strany, obé přes zoufalé protesty drtivé většiny obou uskupení. Krátce poté se stal šéfem strany pro celé Zakavkazsko. V roce 1935 vydal knihu O dějinách bolševických organizací v Zakavkazsku, jejímž hlavním přínosem bylo, že tyto dějiny zcela přepsala, když monstrózně navýšila roli Stalina a některé výrazné osobnosti vůbec nejmenovala. Kniha se stala bestsellerem a její „autor“ Berija prorazil do nejvyšší politiky (skutečného autora, Jermolaje Alexejeviče Nediju, nechal později zastřelit).
 V době začínající Velké čistky byl jejím hlavním vykonavatelem pro oblast Zakavkazska. Jeho a Stalinovi nepřátelé začali umírat na nečekané infarkty, nešťastné nehody a sebevraždy zastřelením. Dostalo se i na historiky, kteří zpochybňovali serióznost a pravdivost jeho „historické práce“. Existují reálná podezření, že některé oběti zlikvidoval z ryze soukromých potřeb, aniž by se někoho ptal. Dodatečně to pak vždy odůvodnil jejich „podvratnou činností“. Často své oběti popravoval osobně, prý s velkým potěšením. V roce 1937 bylo v Gruzii nejvíce zatčených na obyvatele z celého SSSR a byl zde i jeden z nejvyšších poměrů popravený – zatčený (ve prospěch popravených).
 V srpnu 1938 jej Stalin jmenoval mužem číslo 2 v NKVD a 25. listopadu 1938 postoupil ještě výš: stal se lidovým komisařem vnitra, poté, co pomohl poslat na popraviště bývalého šéfa NKVD Ježova. Berija navrhl Stalinovi a poté zorganizoval Katyňský masakr polských zajatců v roce 1940.
 Po druhé světové válce se stal předsedou komise pro atomový výzkum a zásadním způsobem přispěl v roce 1949 k úspěšné výrobě první sovětské jaderné zbraně. Stál také za tzv. leningradskou aférou, čistkou ždanovistů po Ždanovově smrti.
 Po Stalinově smrti
 Po Stalinově smrti začal usilovat o získání absolutní moci v SSSR. K dosažení tohoto cíle neváhal zásadně změnit své politické postoje; zasazoval se o odsouzení Stalinových zločinů a rehabilitaci jejich obětí, ba dokonce začal prosazovat soukromé podnikání a tržní principy v socialistickém hospodářství. Jeho političtí oponenti si byli dobře vědomi nebezpečí, které by pro ně vyplývalo z jeho setrvání u moci; i díky tomu byl v kremelském boji o moc nakonec úspěšnější Chruščov, který posléze nechal Beriju na jaře 1953 zatknout a odsoudit k trestu smrti; obvinění bylo založeno jak na některých skutečných Berijových zločinech (podíl na čistkách v důstojnickém sboru koncem třicátých let), tak i na účelových smyšlenkách (údajná špionáž pro nepřítele). Berija byl popraven zastřelením 23. prosince 1953.
 V kultuře
 Přes svou krutost a bezohlednost se stal Berija v zemích bývalého Východního bloku „hrdinou“ četných anekdot. Bývá s ním, patrně neprávem, spojován i údajný telegram Stalinovi ve znění „Popravit nelze propustit“, který se užívá pro demonstraci významu čárky v ruské i české syntaxi.
 V britsko-francouzském snímku Ztratili jsme Stalina z roku 2017, který režíroval Armando Iannucci, hrál postavu Lavrentije Beriji herec Simon Russell Beale.
 Odkazy
 Reference
 Literatura
 KREMLËV, Sergej. Berija : lučšiij menedžer XX veka. 2-je izd. -- Moskva : Juza ; Eksmo, 2008. 797 s. (Stalinskij renessans). .
 Externí odkazy
 Důstojníci NKVD
 Sovětští politici
 Gruzínští politici
 Maršálové SSSR
 Staří bolševici
 Gruzínští ateisté
 Odsouzení k trestu smrti
 Organizátoři Velké čistky
 Popravení politici
 Popravení zastřelením
 Hrdinové Sovětského svazu
 Sovětští ministři
 Nositelé Řádu rudého praporu
 Nositelé Řádu Suchbátara
 Pohřbení na Novém donském hřbitově
 Narození 1899
 Narození 17. března
 Úmrtí 1953
 Úmrtí 23. prosince
 Úmrtí v Moskvě
 Muži
 Josif Stalin


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 15.6.2013
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 C 171/19
 Talba għal deċiżjoni preliminari mressqa mill-Hoge Raad der Nederlanden (il-Pajjiżi l-Baxxi) fit-2 ta’ April 2013 — Turbu.com Mobile Phone’s BV; parti oħra: Staatssecretaris van Financiën
 (Kawża C-164/13)
 2013/C 171/38
 Lingwa tal-kawża: l-Olandiż
 Qorti tar-rinviju
 Hoge Raad der Nederlanden
 Partijiet fil-kawża prinċipali
 Rikorrenti: Turbu.com Mobile Phone’s BV
 Parti oħra: Staatssecretaris van Financiën
 Domanda preliminari
 Id-dritt tal-Unjoni Ewropea jimponi fuq l-awtoritajiet u l-qrati nazzjonali l-obbligu li jirrifjutaw il-benefiċċju tad-dritt ta’ tnaqqis meta fatti oġġettivi juru li tkun saret frodi tal-VAT fi provvista ta’ beni u li l-persuna taxxabbli kienet taf jew kellha tkun taf bil-parteċipazzjoni tagħha fiha, fil-każ li l-liġi nazzjonali ma tipprevedix id-dekadenza ta’ dan id-dritt f’ċirkustanzi simili?


text:
Pristella is a genus of fish in the family Characidae. It was formerly a monotypic taxon only containing Pristella maxillaris, but in 2019 a second species, Pristella ariporo, was described.
 Taxonomy
 Until 2019, Pristella was a monotypic genus, but P. ariporo was described in 2019. Additionally, Hyphessobrycon axelrodi may belong in Pristella due to its conical teeth, but further genetic studies are needed to confirm this.
 Species
 There are currently 3 described species:
 Pristella ariporo
 Pristella crinogi
 Pristella maxillaris
 References
 Characidae
 Ray-finned fish genera
 Taxa named by Carl H. Eigenmann


text:
N. L 297/ 18 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 18 . 11 . 94
 REGOLAMENTO (CE) N. 2802/94 DELLA COMMISSIONE
 del 17 novembre 1994
 che modifica il regolamento (CE) n. 2617/94 che istituisce una tassa di
 compensazione all'importazione di limoni freschi originari dell'Argentina
 LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, condizioni, occorre modificare la tassa di compensazione
 visto il trattato che istituisce la Comunità europea,
 per l'importazione di limoni freschi originari dell'Argen
 tina,
 visto il regolamento (CEE) n. 1035/72 del Consiglio, del
 18 maggio 1972, relativo all'organizzazione comune dei
 mercati nel settore degli ortofrutticoli ('), modificato da HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO :
 ultimo dal regolamento (CE) n. 2753/94 della Commis
 sione (2), in particolare l'articolo 27, paragrafo 2, secondo
 comma, Articolo 1
 considerando che il regolamento (CE) n. 2617/94 della L'importo di 20,11 ECU che figura nell'articolo 1 del
 Commissione (3), modificato dal regolamento (CE) n. regolamento (CE) n. 2617/94 è sostituito dall'importo di
 2721 /94 (4), ha istituito una tassa di compensazione all'im 36,16 ECU.
 portazione di limoni freschi originari dell'Argentina ;
 considerando che l'articolo 26, paragrafo 1 del regola Articolo 2
 mento (CEE) n. 1035/72 ha stabilito le condizioni nelle
 quali una tassa istituita in applicazione dell'articolo 25 del Il presente regolamento entra in vigore il 18 novembre
 regolamento citato è modificata ; che, sulla base di tali 1994.
 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile
 in ciascuno degli Stati membri.
 Fatto a Bruxelles, il 17 novembre 1994.
 Per la Commissione
 René STEICHEN
 Membro della Commissione
 (') GU n. L 118 del 20. 5. 1972, pag. 1 .
 (2) GU n. L 292 del 12. 11 . 1994, pag. 3.
 (3) GU n. L 279 del 28 . 10. 1994, pag. 23.
 4) GU n. L 288 del 9. 11 . 1994, pag. 24.


type: contracts

text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 21999D0186
 Oficiālais Vēstnesis L 074 , 15/03/2001 Lpp. 0016 - 0017
 EEZ Apvienotās komitejas LēmumsNr. 186/1999(1999. gada 17. decembris),ar kuru groza EEZ līguma XXII pielikumu (Uzņēmējdarbības tiesības)EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kas grozīts ar protokolu, ar kuru pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, še turpmāk "Līgums", un jo īpaši tā 98. pantu,tā kā:(1) Līguma XXII pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 1999. gada 30. septembra Lēmumu Nr. 125/1999 [1];(2) Padomes 1999. gada 17. jūnija Direktīva 1999/60/EK, ar kuru groza Direktīvu 78/660/EEK attiecībā uz summām, kas izteiktas ECU [2], ir jāiekļauj Līgumā,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsLīguma XXII pielikuma 4. punktu (Ceturtā Padomes Direktīva 78/660/EEK) groza šādi.1. Pirms pielāgojuma iekļauj šādus ievilkumus:"— 399 L 0060: Padomes 1999. gada 17. jūnija Direktīva 1999/60/EK, ar kuru groza Direktīvu 78/660/EEK attiecībā uz summām, kas izteiktas ECU (OV L 162, 26.6.1999., 65. lpp.)."2. Pievieno šādu pielāgojumu:"c) Vārdus "publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī" par EBTA valstīm 2. pantā aizstāj ar vārdiem "oficiāli publicē katrā EBTA valstī"."2. pantsPadomes Direktīvas 1999/60/EK teksti islandiešu un norvēģu valodā, kas pievienoti šā lēmuma attiecīgo valodu versijām, ir autentiski.3. pantsŠis lēmums stājas spēkā 1999. gada 18. decembrī ar nosacījumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu.4. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ papildinājumā.Briselē, 1999. gada 17. decembrīEEZ Apvienotās komitejas vārdā —PriekšsēdētājsN. v. Liechtenstein[1] OV L 325, 21.12.2000., 46. lpp.[2] OV L 162, 26.6.1999., 65. lpp.--------------------------------------------------


text:
 Avis juridique important
 |
 22000D0609(01)
 Decisione n. 1/2000 del Consiglio di associazione CE-Turchia, dell'11 aprile 2000, che abroga la decisione n. 4/72 relativa alla definizione della nozione di «prodotti originari» della Turchia agli effetti delle disposizioni dell'allegato n. 6, capitolo I, del protocollo addizionale dell'accordo di Ankara
 Gazzetta ufficiale n. L 138 del 09/06/2000 pag. 0026 - 0026
 Decisione n. 1/2000 del Consiglio di associazione CE-Turchiadell'11 aprile 2000che abroga la decisione n. 4/72 relativa alla definizione della nozione di "prodotti originari" della Turchia agli effetti delle disposizioni dell'allegato n. 6, capitolo I, del protocollo addizionale dell'accordo di Ankara(2000/376/CE)IL CONSIGLIO DI ASSOCIAZIONE,visto l'accordo del 12 settembre 1963 che istituisce un'associazione tra la Comunità economica europea e la Turchia(1),visto il protocollo addizionale(2), in particolare l'allegato 6, articolo 16,considerando quanto segue:(1) Con la decisione n. 4/72 del Consiglio di associazione CE-Turchia del 29 dicembre 1972, relativa alla definizione della nozione di "prodotti originari" della Turchia agli effetti delle disposizioni dell'allegato n. 6, capitolo I, del protocollo addizionale dell'accordo di Ankara(3), il Consiglio di associazione ha definito la nozione di "prodotti originari" della Turchia per l'applicazione delle disposizioni del suddetto allegato n. 6.(2) Il protocollo 3 della decisione n. 1/98 del Consiglio di associazione CE-Turchia del 25 febbraio 1998, relativa al regime applicabile agli scambi di prodotti agricoli(4), definisce le norme in materia di origine ormai da applicare nell'ambito degli scambi di prodotti agricoli tra la Turchia e la Comunità.(3) La decisione n. 4/72 è divenuta priva di oggetto, pertanto, è opportuno abrogarla,DECIDE:Articolo unicoLa decisione n. 4/72 è abrogata.Fatto a Lussemburgo, addì 11 aprile 2000.Per il Consiglio di associazioneIl PresidenteI. Cem(1) GU 217 del 29.12.1964, pag. 3687/64.(2) GU L 293 del 29.12.1972, pag. 1.(3) GU L 59 del 5.3.1973, pag. 83. Decisione modificata dalla decisione n. 1/75 (GU L 142 del 4.6.1975, pag. 2).(4) GU L 86 del 20.3.1998, pag. 1.


text:
 EUROOPAN KOMISSIO
 Bryssel 14.7.2021
 COM(2021) 571 final
 2021/0202(COD)
 Ehdotus
 EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
 päätöksen (EU) 2015/1814 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmän markkinavakausvarantoon lisättävien päästöoikeuksien määrästä vuoteen 2030 saakka
 {SWD(2021) 552 final}
 PERUSTELUT
 1.EHDOTUKSEN TAUSTA
 •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet
 Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa koskevalla tiedonannolla
 1
 käynnistettiin EU:lle uusi kasvustrategia, jonka tavoitteena on tehdä EU:sta oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen. Siinä vahvistetaan komission pyrkimys nostaa ilmastotavoitteita ja tehdä Euroopasta ensimmäinen ilmastoneutraali maanosa vuoteen 2050 mennessä. Lisäksi sillä pyritään suojelemaan kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja vaikutuksilta. Euroopan vihreän kehityksen ohjelma on osoittautunut aiempaakin tarpeellisemmaksi ja tärkeämmäksi, kun otetaan huomioon covid-19-pandemian erittäin vakavat vaikutukset unionin kansalaisten terveyteen, elin- ja työoloihin sekä taloudelliseen hyvinvointiin.
 Ilmastonmuutoksen torjuminen on kiireellinen haaste. Hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) erityisraportin tulosten mukaisesti maailmanlaajuisten hiilidioksidipäästöjen nollataso on saavutettava vuoden 2050 tienoilla ja neutraaliuus kaikkien muiden kasvihuonekaasujen osalta myöhemmin mutta mahdollisimman pian tällä vuosisadalla. Tämä kiireellinen haaste edellyttää, että EU tehostaa toimiaan ja osoittaa maailmanlaajuista johtajuutta saavuttamalla ilmastoneutraaliuden vuoteen 2050 mennessä. Tämä tavoite esitetään tiedonannossa ”Puhdas maapallo kaikille – Eurooppalainen visio kukoistavasta, nykyaikaisesta, kilpailukykyisestä ja ilmastoneutraalista taloudesta”
 2
 .
 Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa koskevaan strategiaan ja kattavaan vaikutustenarviointiin perustuvassa, komission syyskuussa 2020 antamassa tiedonannossa ”EU:n ilmastotavoite vuodelle 2030 entistä korkeammalle”
 3
 (’vuoden 2030 ilmastotavoitesuunnitelma’) esitettiin EU:n tavoitteen tiukentamista ja kattavaa suunnitelmaa, jolla Euroopan unionia sitova nettopäästöjen vuoden 2030 vähennystavoite nostettaisiin vähintään 55 prosenttiin vastuullisella tavalla. Vuoden 2030 tavoitetason nostaminen nyt auttaa antamaan varmuuden poliittisille päättäjille ja investoijille, jotta tulevina vuosina tehtävät päätökset eivät lukitse päästöjä tasoille, jotka ovat ristiriidassa EU:n vuodelle 2050 asettaman ilmastoneutraaliustavoitteen kanssa. Vuoden 2030 tavoite vastaa Pariisin sopimuksen tavoitetta pitää maapallon lämpötilan nousu selvästi alle kahdessa celsiusasteessa ja jatkaa toimia nousun pitämiseksi 1,5 celsiusasteessa.
 Eurooppa-neuvosto vahvisti joulukuussa 2020 pitämässään kokouksessa EU:n uuden sitovan tavoitteen vuodelle 2030
 4
 . Lisäksi neuvosto pyysi komissiota ”arvioimaan, miten kaikki talouden alat voivat parhaiten edistää vuoden 2030 tavoitteen saavuttamista. Komissiota pyydetään esittämään tarvittavat ehdotukset ja ehdotuksiin liittyvät perusteelliset arviot ympäristöön liittyvistä, taloudellisista ja yhteiskunnallisista vaikutuksista jäsenvaltioissa, ottamaan niissä huomioon kansalliset energia- ja ilmastosuunnitelmat ja tarkastelemaan olemassa olevia joustomahdollisuuksia”.
 Tätä varten lainsäätäjien sopimassa eurooppalaisessa ilmastolaissa
 5
 tehdään EU:n ilmastoneutraaliustavoitteesta oikeudellisesti sitova ja nostetaan vuoden 2030 tavoitetasoa asettamalla tavoitteeksi vähintään 55 prosentin vähennys nettopäästöihin vuoteen 2030 mennessä vuoden 1990 tasoon verrattuna.
 Komissio on tarkistanut voimassa olevaa ilmasto- ja energialainsäädäntöä, jonka odotettiin vähentävän kasvihuonekaasupäästöjä vain 40 prosenttia vuoteen 2030 mennessä ja 60 prosenttia vuoteen 2050 mennessä, jotta voidaan noudattaa eurooppalaisessa ilmastolaissa ehdotettua kehityspolkua ja saavuttaa korkeampi tavoitetaso vuoteen 2030 mennessä. Tämä 55-valmiuspaketti (”Fit for 55”), josta ilmoitettiin vuoden 2030 ilmastotavoitesuunnitelmassa, on kattavin osa pyrkimyksiä panna täytäntöön uusi kunnianhimoinen vuoteen 2030 ulottuva ilmastotavoite, ja kaikkien talouden alojen ja politiikkojen on osallistuttava siihen.
 Osana tätä pakettia komissio panostaa entistä enemmän ympäristöön EU:n päästökauppajärjestelmän yhteydessä muuttamalla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2003/87/EY
 6
 (EU:n päästökauppadirektiivi) tavalla, joka vastaa yleistä tavoitetta. Lisäksi tarvitaan ennennäkemättömiä lyhyen aikavälin investointeja, jotta voidaan selvitä covid-19-kriisin kielteisistä vaikutuksista työpaikkoihin, tuloihin ja yrityksiin, mukaan lukien EU:n päästökauppajärjestelmän kattamat alat.
 Jotta voitaisiin puuttua päästöoikeuksien kysynnän ja tarjonnan väliseen rakenteelliseen epätasapainoon markkinoilla ja parantaa EU:n päästökauppajärjestelmän kykyä sietää suuria häiriöitä, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä (EU) 2015/1814
 7
 , jäljempänä ’markkinavakausvarantopäätös’, perustettiin markkinavakausvaranto vuonna 2018. Markkinavakausvaranto on ollut toiminnassa vuodesta 2019.
 Varanto toimii siten, että se käynnistää mukautuksia vuosittaisiin huutokaupattaviin määriin. Mahdollisimman suuren ennustettavuuden säilyttämiseksi markkinavakausvarantopäätöksessä vahvistettiin selkeät säännöt, jotka koskevat päästöoikeuksien lisäämistä varantoon ja niiden vapauttamista siitä.
 Näitä sääntöjä on muutettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2018/410
 8
 . Direktiivillä (EU) 2018/410 kaksinkertaistettiin prosenttiosuus (varantoon lisättävä osuus kierrossa olevien päästöoikeuksien kokonaismäärästä) 12 prosentista 24 prosenttiin ja varantoon lisättävä vähimmäismäärä 100 miljoonasta päästöoikeudesta 200 miljoonaan päästöoikeuteen vuoteen 2023 saakka.
 On huomattava, että varantoon lisättävien päästöoikeuksien vähimmäismäärä määrittää välillisesti sen, miten paljon päästöoikeuksia on oltava kierrossa yhteensä, jotta päästöoikeuksia on mahdollista lisätä varantoon (varannon yläraja). Kierrossa on oltava yhteensä vähintään 833 miljoonaa päästöoikeutta, jotta 12 prosentilla tästä määrästä voidaan lisätä varantoon vähintään 100 miljoonaa päästöoikeutta. Tämä vähimmäismäärä ja prosenttiosuus kaksinkertaistettiin siten, että varannon yläraja pysyi samana (24 prosenttia 833 miljoonasta on 200 miljoonaa).
 EU:n päästökauppajärjestelmän muuttaminen tavoitetason nostamiseksi vuotta 2030 silmällä pitäen ja vaikutukset, joita aiheutuu covid-19:n kaltaisista ulkoisista tekijöistä tai kansallisista toimenpiteistä, kuten hiilen käytöstä luopumisesta, edellyttävät, että markkinavakausvarannon perussääntöjen avulla on voitava puuttua kysynnän ja tarjonnan väliseen rakenteelliseen epätasapainoon myös jatkossa koko vuosikymmenen ajan. Lisäksi markkinavakausvarantopäätöksen 3 artiklassa komissiolle annetaan tehtäväksi tarkastella markkinavakausvarannon toimintaa uudelleen kolmen vuoden kuluessa varannon toiminnan alkamisesta unionin hiilimarkkinoiden sujuvaa toimintaa koskevan analyysin perusteella. Uudelleentarkastelussa on kiinnitettävä erityistä huomiota markkinavakausvarannon keskeisiin numeerisiin muuttujiin ja voimassaolon päättymistä koskevaan sääntöön
 9
 sekä tarkasteltava vaikutuksia, joita varannolla on kasvuun, työllisyyteen, unionin teollisuuden kilpailukykyyn ja hiilivuotoriskiin.
 Uudelleentarkasteluun liittyvän vaikutustenarvioinnin osana tehty analyysi osoittaa, että markkinavakausvarantoa olisi mukautettava, jotta voidaan ottaa huomioon sekä uudet toimintapoliittiset olosuhteet ja markkinaolosuhteet että häiriöt. Se osoittaa myös, että markkinavakausvarannon olisi katettava myös ilmailualan kysyntä ja tarjonta. Lisäksi analyysistä kävi ilmi, että prosenttiosuus on altis kynnysvaikutukselle, mikä olisi korjattava.
 10
 Näitä tekijöitä olisi tarkasteltava uudelleen yhdessä niiden vaikutusten kanssa, joita EU:n päästökauppajärjestelmän tavoitetason nostamisella on markkinoiden vakaudelle. Tämän vuoksi uudelleentarkastelu toteutetaan osana ehdotusta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi EU:n päästökauppadirektiivin ja markkinavakausvarantopäätöksen muuttamisesta EU:n päästökauppajärjestelmän vahvistamiseksi.
 11
 Markkinavakausvarantopäätöksen 1 artiklan 5 kohdan mukaan prosenttiosuus palautetaan 12 prosenttiin vuoden 2023 jälkeen. Jos markkinavakausvarannon muuttujia ei mukauteta asianmukaisesti ja oikea-aikaisesti, ylijäämä saattaa kasvaa haitallisella tavalla. Näin ollen direktiivissä (EU) 2018/410 vahvistettujen markkinavakausvarannon muuttujien (24 prosentin osuus ja vähintään 200 miljoonaa päästöoikeutta, jotka lisätään varantoon) säilyttäminen olisi hyväksyttävä erillään EU:n päästökauppajärjestelmän yleisestä uudelleentarkastelusta osana 55-valmiuspakettia, jotta voidaan varmistaa markkinoiden ennustettavuus.
 Markkinavakausvarantopäätöstä olisi muutettava tämän olennaisen mukautuksen tekemiseksi, jotta voidaan säilyttää moitteettomasti toimiva ja kunnianhimoinen EU:n päästökauppajärjestelmä.
 •
 Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa
 Markkinavakausvaranto on EU:n päästökauppajärjestelmällä luotujen markkinoiden vakauden väline. Markkinavakausvarannon yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa varmistetaan pääasiassa siten, että EU:n päästökauppajärjestelmä on yhdenmukainen unionin muiden politiikkojen kanssa. Koska tämä ehdotus sisältää ainoastaan muutoksia markkinavakausvarannon suunnittelun ominaispiirteisiin, se ei vaikuta suoraan muihin unionin politiikkoihin.
 Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa varmistetaan siten, että EU:n päästökauppajärjestelmän ja markkinavakausvarannon uudelleentarkasteluun liittyvä vaikutustenarviointi on johdonmukainen ilmastoa ja energiaa koskevan 55-valmiuspaketin jäljellä olevan osan kanssa, johon kuuluvat erityisesti taakanjakoasetukseen liittyvät vaikutustenarvioinnit, maankäyttöä, maankäytön muutoksia ja metsätaloutta (LULUCF) koskeva asetus, henkilö- ja pakettiautojen hiilidioksidipäästönormit, uusiutuvia energialähteitä koskeva direktiivi, energiatehokkuusdirektiivi ja myöhemmässä vaiheessa rakennusten energiatehokkuutta koskeva direktiivi. Markkinavakausvaranto kattaa kysynnän muutokset, jotka johtuvat näistä täydentävistä toimenpiteistä.
 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE
 •Oikeusperusta
 Tämän ehdotuksen oikeusperustana on SEUT-sopimuksen 192 artikla. SEUT-sopimuksen 191 artiklan ja 192 artiklan 1 kohdan mukaisesti Euroopan unioni edistää muun muassa seuraavien tavoitteiden saavuttamista: ympäristön laadun säilyttäminen, suojelu ja parantaminen; sellaisten toimenpiteiden edistäminen kansainvälisellä tasolla, joilla puututaan alueellisiin tai maailmanlaajuisiin ympäristöongelmiin, ja erityisesti ilmastonmuutoksen torjuminen.
 •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)
 EU:n oikeus toimia perustuu siihen, että EU:n päästökauppajärjestelmä toimii unionin laajuisena järjestelmänä täysin yhdenmukaisella tavalla. EU:n päästökauppadirektiivi on voimassa oleva EU:n säädös, joka annettiin vuonna 2003.
 Ilmastonmuutos on rajatylittävä ongelma, ja sekä kansainvälisillä että EU:n toimilla voidaan tehokkaasti täydentää ja vahvistaa alueellisia, kansallisia ja paikallisia toimia. Vuoteen 2030 ulottuvan EU:n kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteen nostaminen vaikuttaa moniin EU:n talouden aloihin, ja siksi koordinoitu toiminta EU:n tasolla on välttämätöntä. Sillä on paljon suuremmat mahdollisuudet johtaa tarvittavaan kehitykseen ja toimia vahvana vauhdittajana kustannustehokkaalle muutokselle ja ylöspäin tapahtuvalle lähentymiselle.
 EU:n päästökauppadirektiivin tavoitteita ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden yksipuolisin toimin, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Koska markkinavakausvaranto on EU:n päästökauppadirektiivillä perustettujen markkinoiden vakauden väline, sen tavoitetta ei myöskään voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden yksipuolisilla toimilla. Se on voimassa oleva EU:n säädös, joka annettiin vuonna 2015. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti tätä säädöstä muuttavan ehdotuksen tavoitteet voidaan saavuttaa ainoastaan EU:n tasolla esitettävällä komission ehdotuksella.
 •Suhteellisuusperiaate
 Kuten vaikutustenarvioinnin kohdasta 7 käy ilmi, ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen, koska se ei ylitä sitä, mikä on tarpeen sen tavoitteiden saavuttamiseksi. Tavoitteena on panna täytäntöön vuoteen 2030 ulottuva tavoite EU:n kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisestä kustannustehokkaalla tavalla ja varmistaa samalla sisämarkkinoiden asianmukainen toiminta.
 •Toimintatavan valinta
 Asianmukainen väline markkinavakausvarannon perustamisesta annetun päätöksen muuttamiseen on päätös.
 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET
 •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset
 Näihin ehdotuksiin ei liittynyt jälkiarviointeja tai toimivuustarkastuksia, koska tietoja oli saatavilla vähän, mikä puolestaan johtui siitä, että voimassa olevan lainsäädännön täytäntöönpano oli alkuvaiheessa.
 •Sidosryhmien kuuleminen
 EU:n päästökauppajärjestelmän tarkistamista koskevassa yleisessä kuulemisessa kerättiin sidosryhmien näkemyksiä markkinavakausvarannon uudelleentarkastelusta.
 Komissio pyysi ensin palautetta alustavasta vaikutustenarvioinnista, jossa esiteltiin uudelleentarkastelun alustavat näkökohdat ja toimintavaihtoehdot. Alustavasta vaikutustenarvioinnista sai antaa palautetta 29. lokakuuta 2020 ja 26. marraskuuta 2020 välisenä, ja siihen saatiin noin 250 vastausta.
 12
 Tämän jälkeen komissio järjesti julkisen verkkokuulemisen kyselylomakkeineen. Se oli avoinna 12 viikon ajan 13. marraskuuta 2020 ja 5. helmikuuta 2021 välisenä aikana, ja siihen saatiin lähes 500 vastausta.
 13
 Lisäksi komissio ohjeisti toimeksisaajaa (Vivid Economics) järjestämään kaksi asiantuntijaseminaaria
 14
 markkinavakausvarannon uudelleentarkastelusta.
 Markkinavakausvaranto saa laajaa kannatusta kaikilta sidosryhmiltä, mutta tarvittavista muutoksista sen muuttujiin, erityisesti raja-arvoihin ja prosenttiosuuteen, ei ole yksimielisyyttä. Kansalaisyhteiskunta ilmaisi suhteellisesti enemmän tukea markkinavakausvarannon muuttujien vahvistamiselle kuin yksityinen sektori. Ehdotus, jonka mukaan 24 prosentin osuus ja 200 miljoonan päästöoikeuden vähimmäismäärä säilytettäisiin myös vuoden 2023 jälkeen aina vuoteen 2030, jolloin EU:n päästökauppajärjestelmän neljäs vaihe päättyy, luo kohtuullisen tasapainon ja kuvastaa sitä, että markkinavakausvaranto ja sen nykyiset muuttujat ovat toimineet hyvin tähän saakka.
 •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö
 Tämä ehdotus perustuu näyttöön, joka on kerätty vuoden 2030 ilmastotavoitesuunnitelmaan liittyvän vaikutustenarvioinnin
 15
 yhteydessä. Siinä hyödynnetään päivitettyä EU:n viiteskenaariota
 16
 , jossa otetaan huomioon covid-19:n vaikutukset, ja päivitettyjä toimintapoliittisia skenaarioita, jotka perustuvat vuoden 2030 ilmastotavoitesuunnitelmaa varten laadittuihin skenaarioihin.
 Lisäksi komissio tukeutuu lisääntyvään vertaisarvioituun empiiriseen tutkimukseen EU:n päästökauppajärjestelmästä ja hyödyntää useita tukisopimuksia. Tukisopimusten puitteissa Vivid Economics teki tutkimuksen, jonka tarkoituksena on tukea komissiota markkinavakausvarannon uudelleentarkastelussa
 17
 . Tutkimuksen yhteydessä Vivid Economics järjesti kaksi asiantuntijaseminaaria, joihin osallistui analyytikkoja, markkina-asiantuntijoita ja sidosryhmiä. Tutkimuksessa kannatettiin nykyisen prosenttiosuuden säilyttämistä vuoden 2023 jälkeen.
 •Vaikutustenarviointi
 Ehdotukseen liittyy vaikutustenarviointi, joka perustuu vuoden 2030 ilmastotavoitesuunnitelmaa koskevan kattavan vaikutustenarvioinnin
 18
 tuloksiin. Se perustuu yhdennettyihin mallintamisskenaarioihin, joissa otetaan huomioon eri poliittisten välineiden vuorovaikutus talouden toimijoiden kanssa, jotta voidaan varmistaa täydentävyys, johdonmukaisuus ja vaikuttavuus vuosien 2030 ja 2050 ilmastotavoitteiden saavuttamisessa. Tiivistelmä ja sääntelyntarkastelulautakunnan myönteinen lausunto asetetaan myös julkisesti saataville. Tämän ehdotuksen osalta vaikutustenarviointi osoitti, että EU:n päästökauppajärjestelmän moitteettoman toiminnan ylläpitämiseksi prosenttiosuutta ei pitäisi palauttaa 12 prosenttiin vuoden 2023 jälkeen, vaan se olisi säilytettävä 24 prosentissa, kunnes täydellinen uudelleentarkastelu on mahdollista toteuttaa.
 •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen
 Ehdotus ei aiheuta suoraa hallinnollista rasitetta yrityksille, koska komissio panee sen täytäntöön.
 Komission vakaasti ajaman paremman sääntelyn tavoitteen mukaisesti ehdotus on valmisteltu kattavasti, ja se perustuu avoimuuteen ja sidosryhmien jatkuvaan osallistumiseen. Sen valmistelussa on kuunneltu ulkopuolista palautetta ja otettu huomioon ulkoinen tarkastelu sen varmistamiseksi, että ehdotuksessa löydetään asianmukainen tasapaino (katso myös osa, joka koskee asiantuntemuksen keräämistä ja käyttöä).
 •Perusoikeudet
 Tässä ehdotuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet
 19
 . Sillä edistetään nimenomaisesti ympäristönsuojelun korkeaa tasoa kestävän kehityksen periaatteen mukaisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjan
 20
 37 artiklassa määrätyllä tavalla.
 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
 EU:n päästökauppajärjestelmästä saadaan merkittäviä varoja jäsenvaltioiden talousarvioihin. Suurin osa näistä huutokauppatuloista kertyy jäsenvaltioille. Ehdotuksella on vaikutusta kansallisiin talousarvioihin ja hallintoihin pääasiassa tämän yhteyden vuoksi. Markkinavakausvarannon nykyisen prosenttiosuuden säilyttäminen vähentää huutokaupattavien päästöoikeuksien määrää jäsenvaltioissa. Oletuksena kuitenkin on, että tämä voidaan kompensoida hintavaikutuksilla, jotka liittyvät päästöoikeuksien pienempään ylijäämään markkinoilla, mikä on seurausta EU:n päästökauppajärjestelmän kunnianhimoisemmasta tavoitetasosta, ja ehdotuksella, jonka mukaan EU:n päästökauppadirektiivin soveltamisala ulotetaan kattamaan meri- ja maantieliikenne sekä rakennukset. Komissio esittää EU:n talousarviokehykseen tehtävät mukautukset osana tulevaa omia varoja koskevaa pakettia, johon sisältyy ehdotus monivuotisen rahoituskehyksen muuttamiseksi.
 Tietotekniikan kehittämistä ja hankintoja koskevat valinnat tehdään tietotekniikan ja kyberturvallisuuden rahoitusta koskevista suuntaviivoista 10 päivänä syyskuuta 2020 annetun tiedonannon
 21
 mukaisesti.
 5.LISÄTIEDOT
 •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt
 Komissio seuraa ja arvioi jatkossakin EU:n päästökauppajärjestelmän toimintaa, mukaan lukien markkinavakausvaranto, vuotuisessa hiilimarkkinakertomuksessaan EU:n päästökauppadirektiivin 10 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Tämän aloitteen pohjana on yhdennettyihin kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiin perustuva prosessi sekä kasvihuonekaasupäästöjä ja muita ilmastotietoja koskeva vankka avoimuuskehys, joka perustuu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) 2018/1999
 22
 . Komissio käyttää säännöllisen edistymisen arvioinnin perustana esimerkiksi jäsenvaltioiden hallintoasetuksen mukaisesti toimittamia ja ilmoittamia tietoja. Näitä ovat tiedot kasvihuonekaasupäästöistä, politiikoista ja toimenpiteistä, ennusteista ja sopeutumisesta. Komissio hyödyntää näitä tietoja myös ympäristöpolitiikan täytäntöönpanon arvioinneissa ja ympäristöalan toimintaohjelmien seurannassa.
 Lisäksi EU:n päästökauppadirektiivin soveltamisessa saavutetun edistyksen arvioinnista säädetään EU:n päästökauppadirektiivin 21 artiklassa, jossa edellytetään, että jäsenvaltiot toimittavat komissiolle vuosittain kertomuksen, jossa kiinnitetään erityistä huomiota muun muassa päästöoikeuksien jakamiseen, rekisterin toimintaan, tarkkailun, raportoinnin, todentamisen ja akkreditoinnin soveltamiseen sekä direktiivin noudattamiseen liittyviin kysymyksiin.
 Lisäksi markkinavakausvarantopäätöksen 3 artiklassa edellytetään, että komissio tarkastelee markkinavakausvarantoa säännöllisesti uudelleen tämän ensimmäisen uudelleentarkastelun jälkeen.
 •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset
 Voimassa olevan markkinavakausvarantopäätöksen mukaan markkinavakausvarannon 24 prosentin prosenttiosuuden ja varantoon lisättävän 200 miljoonan päästöoikeuden vähimmäismäärän voimassaolo päättyy vuonna 2023. Vuodesta 2024 alkaen kyseinen prosenttiosuus olisi 12 prosenttia. Vaikutustenarviointi on osoittanut, että 12 prosentin osuus ei ole riittävä sen varmistamiseksi, että markkinavakausvarannon tavoitteet eli ylijäämän vähentäminen ja markkinoiden häiriönsietokyvyn varmistaminen saavutetaan jatkossa. Tämän ehdotuksen tavoitteena on varmistaa, että markkinavakausvarannon nykyiset muuttujat (24 prosentin osuus ja 200 miljoonan päästöoikeuden vähimmäismäärä) säilytetään myös vuoden 2023 jälkeen aina 31. joulukuuta 2030 saakka, jolloin EU:n päästökauppajärjestelmän neljäs vaihe päättyy, jotta voidaan varmistaa markkinoiden ennustettavuus. Markkinavakausvarannon prosenttiosuus palautettaisiin 12 prosenttiin vuoden 2030 jälkeen.
 2021/0202 (COD)
 Ehdotus
 EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
 päätöksen (EU) 2015/1814 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmän markkinavakausvarantoon lisättävien päästöoikeuksien määrästä vuoteen 2030 saakka
 EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
 ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan,
 ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
 sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
 ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon
 23
 ,
 ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon
 24
 ,
 noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,
 sekä katsovat seuraavaa:
 (1)Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) nojalla joulukuussa 2015 hyväksytty Pariisin sopimus, jäljempänä ’Pariisin sopimus’
 25
 , tuli voimaan marraskuussa 2016. Pariisin sopimuksen osapuolet ovat sopineet, että maapallon keskilämpötilan nousu pidetään selvästi alle kahdessa celsiusasteessa verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin ja että jatketaan toimia lämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen verrattuna esiteollisella kaudella vallinneisiin tasoihin.
 (2)Ilmasto- ja ympäristöhaasteisiin vastaaminen ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttaminen ovat keskeisellä sijalla komission 11 päivänä joulukuuta 2019 antamassa tiedonannossa ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma”
 26
 .
 (3)Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa yhdistetään kattava joukko toisiaan vahvistavia toimenpiteitä ja aloitteita, joilla pyritään saavuttamaan ilmastoneutraalius EU:ssa vuoteen 2050 mennessä, ja esitetään uusi kasvustrategia, jonka tavoitteena on tehdä unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen ja jossa pyritään kasvuun lisäämättä resurssien käyttöä. Tavoitteena on myös suojella, hoitaa ja lisätä EU:n luonnonpääomaa sekä suojella kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja ympäristövaikutuksilta. Samalla tämä siirtymä vaikuttaa naisiin ja miehiin eri tavalla, ja erityisen paljon se vaikuttaa tiettyihin heikommassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten ikääntyneisiin, vammaisiin sekä rodullisiin tai etnisiin vähemmistöihin kuuluviin henkilöihin. Siksi on varmistettava, että siirtymä on oikeudenmukainen ja osallistava ja että ketään ei jätetä jälkeen.
 (4)Covid-19-pandemian erittäin vakavat vaikutukset unionin kansalaisten terveyteen, elin- ja työoloihin ja hyvinvointiin huomioon ottaen voidaan sanoa, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tarpeellisuus ja arvo ovat vain kasvaneet; pandemia on osoittanut, että eurooppalaisen yhteiskunnan ja talouden on parannettava kykyään selviytyä ulkoisista häiriöistä ja toimittava varhaisessa vaiheessa niiden ehkäisemiseksi tai lieventämiseksi. Eurooppalaiset ovat edelleen vahvasti sitä mieltä, että tämä koskee erityisesti ilmastonmuutosta
 27
 .
 (5)UNFCCC:n sihteeristölle 17 päivänä joulukuuta 2020 toimitetussa päivitetyssä kansallisesti määritellyssä panoksessa
 28
 unioni sitoutui vähentämään unionin koko talouden kasvihuonekaasujen nettopäästöjä vähintään 55 prosentilla vuoteen 2030 mennessä vuoden 1990 tasoihin verrattuna.
 (6)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1119
 29
 EU on sisällyttänyt lainsäädäntöönsä tavoitteen koko talouden ilmastoneutraaliudesta vuoteen 2050 mennessä. Kyseisessä asetuksessa vahvistetaan myös sitova unionin sisäinen sitoumus vähentää kasvihuonekaasujen nettopäästöjä (päästöt poistumien vähentämisen jälkeen) vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasoista vuoteen 2030 mennessä.
 (7)Kaikkien talouden alojen on edistettävä näiden päästövähennysten saavuttamista. Sen vuoksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/87/EY
 30
 perustetun EU:n päästökauppajärjestelmän tavoitetasoa olisi mukautettava siten, että se vastaa koko talouden laajuista kasvihuonekaasupäästöjen nettovähennyssitoumusta vuodelle 2030.
 (8)Jotta voitaisiin puuttua päästöoikeuksien tarjonnan ja kysynnän väliseen rakenteelliseen epätasapainoon markkinoilla, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä (EU) 2015/1814
 31
 perustettiin vuonna 2018 markkinavakausvaranto, jäljempänä ’varanto’, joka on ollut toiminnassa vuodesta 2019.
 (9)Varanto toimii siten, että se käynnistää mukautuksia huutokaupattavien päästöoikeuksien vuosittaisiin määriin. Mahdollisimman suuren ennustettavuuden säilyttämiseksi päätöksessä (EU) 2015/1814 vahvistetaan selkeät säännöt, jotka koskevat päästöoikeuksien lisäämistä varantoon ja niiden vapauttamista siitä.
 (10)Jos kierrossa olevien päästöoikeuksien määrä ylittää vahvistetun ylärajan, näiden päästöoikeuksien tiettyä prosenttiosuutta vastaava määrä päästöoikeuksia vähennetään huutokaupattavien päästöoikeuksien määrästä ja lisätään varantoon. Jos taas kierrossa olevien päästöoikeuksien kokonaismäärä jää alle vahvistetun alarajan, vastaava määrä päästöoikeuksia vapautetaan varannosta jäsenvaltioille ja lisätään huutokaupattavien päästöoikeuksien määriin.
 (11)Päätöstä (EU) 2015/1814 muutettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2018/410
 32
 siten, että prosenttiosuus, joka määrittää varantoon vuosittain lisättävän päästöoikeuksien määrän, kaksinkertaistettiin 12 prosentista 24 prosenttiin 31 päivään joulukuuta 2023 saakka.
 (12)Päätöksen (EU) 2015/1814 mukaisesti komissio tarkastelee markkinavakausvarannon toimintaa uudelleen kolmen vuoden kuluessa varannon toiminnan alkamisesta unionin hiilimarkkinoiden sujuvaa toimintaa koskevan analyysin perusteella ja toimittaa tarvittaessa ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
 (13)Uudelleentarkastelussa kiinnitettiin erityistä huomiota varantoon lisättävien päästöoikeuksien määrän määrittävään prosenttilukuun, kierrossa olevien päästöoikeuksien kokonaismäärään liittyvän kynnysrajan numeeriseen arvoon ja varannosta vapautettavien päästöoikeuksien määrään.
 (14)Varannon uudelleentarkastelun yhteydessä tehty analyysi ja hiilimarkkinoiden kannalta merkityksellinen odotettu kehitys osoittavat, että varantoon kunakin vuonna vuoden 2023 jälkeen lisättävä 12 prosentin osuus kierrossa olevien päästöoikeuksien kokonaismäärästä ei riitä estämään päästöoikeuksien ylijäämän merkittävää kasvua EU:n päästökauppajärjestelmässä. Sen vuoksi prosenttiosuuden olisi myös vuoden 2023 jälkeen oltava 24 prosenttia, ja varantoon lisättävien päästöoikeuksien vähimmäismäärän olisi oltava edelleen 200 miljoonaa.
 (15)Jos varantoon vuosittain lisättävä prosenttiosuus kierrossa olevien päästöoikeuksien kokonaismäärästä palautetaan 12 prosenttiin vuoden 2023 jälkeen, EU:n päästökauppajärjestelmään saattaa kertyä mahdollisesti haitallinen päästöoikeuksien ylijäämä, joka voi aiheuttaa häiriöitä markkinoiden vakaudelle. Lisäksi se, että vuoden 2023 jälkeen noudatetaan 24 prosentin osuutta, olisi vahvistettava erillään direktiivin 2003/87/EY ja päätöksen (EU) 2015/1814 yleisestä uudelleentarkastelusta, jotta voidaan vahvistaa EU:n päästökauppajärjestelmää vuoteen 2030 ulottuvan, unionin kunnianhimoisemman ilmastotavoitteen mukaisesti ja varmistaa markkinoiden ennustettavuus.
 (16)Sen vuoksi päätöstä (EU) 2015/1814 olisi muutettava,
 OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
 1 artikla
 Päätöksen (EU) 2015/1814 muuttaminen
 Korvataan päätöksen (EU) 2015/1814 1 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan viimeinen virke seuraavasti:
 ”Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä ja toisessa virkkeessä säädetään, kyseisissä virkkeissä tarkoitetut prosenttiluvut ja 100 miljoonaa päästöoikeutta kaksinkertaistetaan 31 päivään joulukuuta 2030 saakka.”
 2 artikla
 Voimaantulo
 Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
 Tehty Brysselissä
 Euroopan parlamentin puolesta
 Neuvoston puolesta
 Puhemies
 Puheenjohtaja
 (1)
 COM(2019) 640 final.
 (2)
 COM(2018) 773 final.
 (3)
 COM(2020) 562 final.
 (4)
 Eurooppa-neuvoston päätelmät 10.–11 päivänä joulukuuta 2020, EUCO 22/20 CO EUR 17 CONCL 8.
 (5)
 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).
 (6)
 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32).
 (7)
 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2015/1814, annettu 6 päivänä lokakuuta 2015, markkinavakausvarannon perustamisesta unionin kasvihuonekaasupäästöjen kauppajärjestelmään, sen toiminnasta sekä direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta (EUVL L 264, 9.10.2015, s. 1–5).
 (8)
 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/410, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2018, direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kustannustehokkaiden päästövähennysten ja vähähiilisyyttä edistävien investointien edistämiseksi sekä päätöksen (EU) 2015/1814 muuttamisesta (EUVL L 76, 19.3.2018, s. 3–27).
 (9)
 Voimassaolon päättymistä koskeva sääntö vahvistetaan markkinavakausvarantopäätöksen 1 artiklan 5 a kohdassa. Siinä todetaan, että vuodesta 2023 alkaen ne varannossa säilytettävät päästöoikeudet, joiden määrä ylittää edeltävänä vuonna huutokaupattujen päästöoikeuksien kokonaismäärän, eivät enää ole voimassa.
 (10)
 Esimerkki kynnysvaikutuksesta: jos kierrossa on yhteensä 834 miljoonaa päästöoikeutta eli hieman päästöoikeuksien ylärajaa (833 miljoonaa) enemmän, markkinavakausvarantoa koskevien sääntöjen mukaan markkinavakausvarantoon lisätään 24 prosenttia kierrossa olevasta kokonaismäärästä. Jos taas kierrossa on yhteensä 832 miljoonaa päästöoikeutta eli hieman alle kynnysarvon, markkinavakausvarantoon ei lisätä mitään.
 (11)
 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2021/..., annettu ..., kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa annetun direktiivin 2003/87/EY ja markkinavakausvarannon perustamisesta unionin kasvihuonekaasupäästöjen kauppajärjestelmään, sen toiminnasta sekä direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta annetun päätöksen (EU) 2015/1814 muuttamisesta (EUVL L [...], [...], s. [...]).
 (12)
 Tulokset ovat saatavilla seuraavalla verkkosivustolla:
 https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12660-Updating-the-EU-Emissions-Trading-System
 (13)
 Tulokset ovat saatavilla seuraavalla verkkosivustolla:
 https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12660-Updating-the-EU-Emissions-Trading-System/public-consultation
 (14)
 https://ec.europa.eu/clima/events/expert-workshop-market-stability-reserve_en
 ,
 https://ec.europa.eu/clima/events/2nd-expert-workshop-market-stability-reserve_en
 .
 (15)
 Erityisesti Vivid Economics, (2021) – ”Review of the EU ETS’ Market Stability Reserve”, ilmastotoimien pääosaston valmistelema raportti.
 (16)
 Mallintamiseen perustuvat vuoteen 2050 ulottuvat energian, liikenteen ja kasvihuonekaasupäästöjen kehityssuuntauksia koskevat ennusteet, jotka perustuvat johdonmukaisiin oletuksiin kaikilla EU:n, jäsenvaltioiden ja EU:n politiikanaloilla, jäsenvaltioiden erityispiirteisiin sekä jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kuulemiseen.
 (17)
 Vivid Economics, (2021) – ”Review of the EU ETS’ Market Stability Reserve”, ilmastotoimien pääosaston valmistelema raportti.
 (18)
 SWD(2020) 176.
 (19)
 EUVL C 326, 26.10.2012, s. 391.
 (20)
 EUVL C 326, 26.10.2012, s. 391.
 (21)
 C(2020) 6126.
 (22)
 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1–77).
 (23)
 EUVL C , , s. .
 (24)
 EUVL C , , s. .
 (25)
 Pariisin sopimus (EUVL L 282, 19.10.2016, s. 4).
 (26)
 COM(2019) 640 final.
 (27)
 Ilmastonmuutosta koskeva erityiseurobarometri 513, 2021 (
 https://ec.europa.eu/clima/citizens/support_fi
 ).
 (28)
 https://www4.unfccc.int/sites/ndcstaging/PublishedDocuments/European %20Union %20First/EU_NDC_Submission_December %202020.pdf
 (29)
 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).
 (30)
 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32).
 (31)
 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2015/1814, annettu 6 päivänä lokakuuta 2015, markkinavakausvarannon perustamisesta unionin kasvihuonekaasupäästöjen kauppajärjestelmään, sen toiminnasta sekä direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta (EUVL L 264, 9.10.2015, s. 1).
 (32)
 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/410, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2018, direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kustannustehokkaiden päästövähennysten ja vähähiilisyyttä edistävien investointien edistämiseksi sekä päätöksen (EU) 2015/1814 muuttamisesta (EUVL L 76, 19.3.2018, s. 3).


text:
Vahit Melih Halefoğlu, né le à Antioche (Territoires ennemis occupés) et mort le à Istanbul (Turquie), est une personnalité politique et diplomate turque.
 Biographie
 Membre du Parti de la mère patrie, Vahit Melih Halefoğlu est ministre des Affaires étrangères de 1983 à 1987.
 Il est ambassadeur de Turquie au Koweït, en Allemagne de l'Ouest, en Union soviétique, aux Pays-Bas et au Liban.
 Il meurt le à Istanbul.
 Références
 Liens externes
 Naissance à Antioche
 Naissance en novembre 1919
 Décès à Istanbul
 Décès en janvier 2017
 Décès à 97 ans
 Étudiant de l'université d'Ankara
 Ambassadeur de Turquie en Union soviétique
 Ministre turc des Affaires étrangères
 Député à la Grande Assemblée nationale de Turquie


text:
C 261/16 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 26.10.2002
 Dienst ohne Kürzung oder Aberkennung der Ruhegehalt- Klage des José Lloris Maeso gegen die Kommission der
 sansprüche verhängt hat, hat der Präsident des Gerichts am Europäischen Gemeinschaften, eingereicht am 29. Juni
 14. August 2002 einen Beschluss mit folgendem Tenor 2002
 erlassen:
 (Rechtssache T-165/02)
 1. Der Antrag auf einstweilige Anordnung wird zurückgewiesen. (2002/C 261/31)
 2. Die Kostenentscheidung bleibt vorbehalten. (Verfahrenssprache: Spanisch)
 José Lloris Maeso, wohnhaft in Valencia (Spanien), hat am
 29. Juni 2002 eine Klage gegen die Kommission der Euro-
 päischen Gemeinschaften beim Gericht erster Instanz der
 Europäischen Gemeinschaften eingereicht. Prozessbe-
 vollmächtigter des Klägers ist Rechtsanwalt Julián Bosch
 Abarca.
 BESCHLUSS DES PRÄSIDENTEN DES GERICHTS
 ERSTER INSTANZ Der Kläger beantragt,
 — die Entscheidung des Prüfungsausschusses für das allge-
 vom 16. Juli 2002 meine Auswahlverfahren KOM/A/10/01 (Recht) vom
 2. Mai 2002 aufzuheben und ihn zum nächsten Abschnitt
 des genannten Auswahlverfahrens zuzulassen.
 in der Rechtssache T-207/02 R, Nicoletta Falcone gegen
 Kommission der Europäischen Gemeinschaften
 Klagegründe und wesentliche Argumente
 (Verfahren des vorläufigen Rechtsschutzes — Auswahlver-
 fahren — Einstweilige Anordnungen — Keine Dringlichkeit) Der Kläger wendet sich gegen die mit Schreiben vom 2. Mai
 2002 mitgeteilte Entscheidung des Prüfungsausschusses für
 das allgemeine Auswahlverfahren KOM/A/10/01 (Recht), mit
 (2002/C 261/30) der einer der Vorauswahltests des Auswahlverfahrens, und
 zwar der Test a, mit weniger als der für die weitere Teilnahme
 an den Prüfungen des Auswahlverfahrens verlangten Mindest-
 (Verfahrenssprache: Italienisch) punktzahl benotet worden sei.
 Der Kläger macht insoweit einen Irrtum bei der Korrektur des
 genannten Tests a geltend.
 In der Rechtssache T-207/02 R, Nicoletta Falcone, wohnhaft
 in Florenz (Italien), Prozessbevollmächtigter: Rechtsanwalt
 M. Condinanzi, gegen Kommission der Europäischen Gemein-
 schaften (Bevollmächtigte: J. Currall und A. Dal Ferro) wegen
 Antrags auf Erlass einer einstweiligen Anordnung, mit der der
 Kommission aufgegeben wird, die Klägerin aufzufordern, den Klage der Sunrider Corporation gegen das Harmonisie-
 Bewerbungsbogen im Hinblick auf ihre Zulassung zu der rungsamt für den Binnenmarkt, eingereicht am 14. August
 für den 19. Juli 2002 vorgesehenen zweiten Prüfung des 2002
 Allgemeinen Auswahlverfahrens KOM/A/10/01, Sachgebiet
 Recht, auszufüllen, von der sie mit einer Entscheidung des
 Prüfungsausschusses vom 2. Mai 2002, in der ihr mitgeteilt (Rechtssache T-242/02)
 wurde, dass sie nicht zu den schriftlichen Prüfungen des
 Auswahlverfahrens zugelassen worden sei, ausgeschlossen (2002/C 261/32)
 wurde, hat der Präsident des Gerichts am 16. Juli 2002 einen
 Beschluss mit folgendem Tenor erlassen: (Verfahrenssprache: Griechisch)
 1. Der Antrag auf einstweilige Anordnung wird zurückgewiesen.
 Die Sunrider Corporation, mit Sitz in Torrance, Kalifornien
 (USA), hat am 14. August 2002 eine Klage gegen das
 2. Die Kostenentscheidung bleibt vorbehalten. Harmonisierungsamt für den Binnenmarkt beim Gericht erster
 Instanz der Europäischen Gemeinschaften eingereicht. Prozess-
 bevollmächtigte der Klägerin sind die Rechtsanwälte Nikolaos
 Dontas und Maria Bra, mit Zustellungsanschrift in Luxemburg.


type: other

text:
Federatia Romana de Baschet - Stiri - Campioane la Babybaschet 2013 CSS 6 Bucuresti si CSM Slam Bucuresti
 Peste 1200 de micuti baschetbalisti, reprezantand peste 90 de echipe inscrise la intrecerile Campionatului National de Babybaschet, masculin si feminin, au invadat in aceste zile terenurile amenajate in aer liber la Scoala nr. 18 Romulus Guga si Scoala nr. 3 din Tg. Mures pentru a descoperi placerea de a juca baschet si a stabili ierarhiile finale din sezonul 2013. La capatul a sase zile pline de baschet, sambata dupa-amiaza, micutii baschetbalisti au spus prezent pentru ultima oara in acest sezon, participand la ultimele jocuri din Campionatul National de Babybaschet, care au finalizat si clasamentele la masculin si feminin.
 Astfel, la feminin, echipa CSS 6 Bucuresti a castigat finala impotriva ACS Dan Dacian II si a devenit Campioana nationala la Baybaschet 2013, in vreme ce finala mica a fost castigata de BC Olimpic Baia Mare, care s-a impus in fata ecipei BC Heroes Cluj Napoca.
 Dar iata si ierarhia finala a primelor 10 echipe din Campionatul National de Babybaschet 2013, feminin:
 Locul 1 CSS 6 Bucuresti
 Locul 2 ACS Dan Dacian Bucuresti II
 Locul 3 BC Olimpic Baia Mare
 Locul 4 Lociul BC Heroes Cluj Napoca
 Locul 5 CS Speranta For You Cluj Napoca
 Locul 6 ACS KSE Tg Secuiesc
 Locul 7 CS BBALL 6 Sf. Gheorghe
 Locul 8 CSS Alexandru Ceusianu Reghin
 Locul 9 CSS Bega Timisoara
 Locul 10 CSS 1 Constanta
 La masculin, CSM BC Slam Bucuresti a castigat finala impotriva CS Laguna Bucuresti si a devenit, astfel, Campiona Nationala la Babybaschet 2013, iar finala mica a fost castigata de ACS Dan Dacian, care s-a impus in fata echipie CSU Cuadripol .
 Dar iata si ierarhia finala a primelor 10 echipe din Campionatul National de Babybaschet 2013, masculin:
 Locul 1 CSM BC Slam Bucuresti
 Locul 2 CS Laguna Bucuresti
 Locul 3 ACS Dan Dacian Bucuresti
 Locul 4 CSU Cuadripol Brasov
 Locul 5 CS 4Sports Bucuresti
 Locul 6 BC Olimpic Baia Mare
 Locul 7 CSU Ploiesti
 Locul 8 ACS Beagles Tg. Mures
 Locul 9 CS U-Mobitelco Cluj Napoca
 Locul 10 ACS Viitorul Bucuresti
 Cum era si firesc, la fel ca la editiile anterioare, la finalul competitiei din acest an au fost acordate si urmatoarele premii speciale:
 Cea mai indemanatica jucatoare:
 Gheorghe Alexandra - CSS 6 Bucuresti
 Breje Raisa - BC Heroes
 Cucu Paloma - ACS Dan Dacian 2
 Farcas Maria - BC Olimpic Baia Mare
 Rus Alexia - CS Speranta For You Cluj Napoca
 Cea mai activa jucatoare: Salupa Alexandra - CSS 6 Bucuresti
 Cea mai de perspectiva jucatoare : Brasoveanu Daria - CSS Bega Timisoara
 Cea mai tenace jucatoare: Zaharia Iuliana - ACS Dan Dacian 2
 Cea mai buna marcatoare a concursului “ COSUL DE AUR”: Rus Alexia – CS Speranta For You Cluj Napoca
 Cea mai tanara participanta: Karian Ana Danciulescu, nascuta 2008
 Cel mai indemanatic jucator:
 Cerbu Cristian - CSU Brasov
 Vladut Florea – ACS Dan Dacian
 Luca Carstea – CSM Slam Bucuresti
 Robert Postolache – CSM Slam Bucuresti
 Dorneanu Matei – BC Laguna Bucuresti
 Cel mai activ jucator : Rosca Dinu - CS 4Sports Bucuresti
 Cel mai de perspectiva jucator : Chaker Karrim - Dan Dacian Bucuresti
 Cel mai tenace jucator : Stroe Ilie - CSM Slam Bucuresti
 Cel mai bun marcator la concursul “COSUL DE AUR” Cerbul Cristian - CSU Brasov
 Cel mai tanar participant David Stefan Vasile nascut 2008
 Pentru cei care doresc sa vizualizeze poze de la eveniment, FRB a postat pe pagina de facebook un amplu album foto: https://www.facebook.com/media/set/?set=a.324139957717103.1073741833.157898037674630&type=3
 Din categoriile: Stirea zilei, Liga nationala de minibaschet


text:
 22.3.2013
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 82/21
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 262/2013
 z dne 18. marca 2013
 o odobritvi manjše spremembe specifikacije za ime, vpisano v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Melon du Quercy (ZGO))
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti drugega pododstavka člena 53(2) Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Uredba (EU) št. 1151/2012 je začela veljati 3. januarja 2013. Uredba je razveljavila in nadomestila Uredbo Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (2).
 (2)
 V skladu s prvim pododstavkom člena 9(1) Uredbe (ES) št. 510/2006 je Komisija preučila vlogo Francije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno geografsko označbo „Melon du Quercy“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1165/2004 (3), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1040/2007 (4).
 (3)
 Namen zahtevka je sprememba specifikacije z natančno določitvijo opisa proizvoda, dokazila o poreklu, metode pridobivanja, označevanja, nacionalnih zahtev ter podatkov o nadzornem organu.
 (4)
 Komisija je zadevno spremembo preučila in sklenila, da je upravičena. Ker gre za manjšo spremembo, jo lahko Komisija odobri brez uporabe postopka iz členov 50 do 52 Uredbe (EU) št. 1151/2012 –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Specifikacija zaščitene geografske označbe „Melon du Quercy“ se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi.
 Člen 2
 Enotni dokument z navedbo glavnih elementov specifikacije je v Prilogi II k tej uredbi.
 Člen 3
 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 18. marca 2013
 Za Komisijo V imenu predsednika
 Dacian CIOLOȘ
 Član Komisije
 (1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.
 (2) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.
 (3) UL L 224, 25.6.2004, str. 16.
 (4) UL L 238, 11.9.2007, str. 29.
 PRILOGA I
 V specifikaciji zaščitene geografske označbe „Melon du Quercy“ se odobrijo naslednje spremembe:
 1. Opis kmetijskega proizvoda
 Ker je bil evropski standard trženja za melone 1. julija 2009 (Uredba ES št. 1615/2001) razveljavljen, se sklic na razred I Uredbe ES št. 1615/2001 nadomesti z vključitvijo objektivnih elementov, ki jih je prvotno nalagal navedeni standard (značilnosti sorte, dobra kakovost in izenačeno pakiranje), v specifikacijo.
 V prvotni specifikaciji se je razlikovalo med „tako imenovano charentsko melono“ in „drugimi vrstami trajnejših melon“. Ker so vse melone, ki se uporabljajo za pridelavo melon „Melon du Quercy“, charentske vrste, se predlaga sinteza.
 Seznam razredov pakiranja se s poenostavitvijo oblike nadomesti z izrecno obveznostjo izenačenega pakiranja, pri čemer je največja melona za največ 30 % težja od najmanjše.
 Nacionalni predpisi, ki urejajo certifikacijske zahteve za navedene melone, so v zvezi z vsebnostjo sladkorja kot najnižjo vrednost nalagali 11° Brix, kar je vrednost, ki je v skladu s tradicijo pridelave. Predlaga se torej sprememba specifikacije ZGO, in sicer se namesto „več kot 11° Brix“ navede „najmanj 11° Brix“.
 2. Elementi, ki dokazujejo, da kmetijski proizvod izvira z opredeljenega območja
 Uvedena je identifikacija pridelovalcev, da bi se okrepil nadzor nad poreklom melon „Melon du Quercy“. V to poglavje so vključene vse obveznosti prijave, vodenja registra ali identifikacije proizvodov.
 Da bi se upoštevale posebnosti trženja na maloprodajnem trgu in ker so vse melone iz Quercyja posamično identificirane, identifikacija pakiranj ni več obvezna. Potrošniki se zato obveščajo z oglasi na prodajnih mestih ali nalepko s ceno.
 3. Opis metode pridobivanja
 Diagram pridelave je bil formalno spremenjen, da bi se poudarilo zaporedje postopkov za pridelavo melon „Melon du Quercy“: pridelava, sortiranje in pakiranje ter nato skladiščenje. Razlikovanje med različnimi prodajnimi potmi se črta, namesto tega pa se izpostavijo skupne obveznosti vseh pridelovalcev.
 Da bi se zagotovila kakovost melon „Melon du Quercy“, so opredeljena podrobna pravila za letno oblikovanje seznamov dovoljenih sort.
 V okviru povzetja določb iz nacionalnih predpisov in zaradi natančnejše opredelitve faz pridelave so v specifikacijo uvedena pravila za sajenje in sejanje, namakanje, gnojenje, zaščito rastlin, odobritev kakovosti in sortiranje.
 Na podlagi sprememb pri vrstah in izkušenj iz zadnjih petnajstih let, zlasti vročih poletij (predvsem poletja 2005), je mogoče zagotoviti, da se kakovost melon „Melon du Quercy“ ne bo spremenila, če se pobirajo po 13. uri, ko so temperature višje. Obveznost pobiranja pred 13. uro se tako črta.
 Pobiranje v enojni plasti je bilo upravičeno pri sortah, ki so zelo občutljive za udarce. Ker poskusi, opravljeni leta 2009, niso pokazali poslabšanja kakovosti, se doda možnost pobiranja in shranjevanja v paletne zaboje (pripomoček za shranjevanje v več plasteh).
 Sklic na plitvi zaboj se pri pakiranju črta, da bi bilo mogoče uporabljati kakovostnejše pripomočke za shranjevanje, kot je posodica.
 Da bi se upoštevale posebnosti trženja na maloprodajnih trgih, pri katerem se prodajne police redno polnijo z melonami, se obveznost pakiranja v zaboje z vdolbino in papirjem pri tovrstnem trženju črta.
 4. Nadzorni organ
 Podatki o nadzornem organu se posodobijo. Doda se sklic na njegovo akreditacijo.
 5. Podrobne navedbe označevanja
 Uvedejo se posebne obveznosti za ZGO. Obveznosti v zvezi z nacionalnimi predpisi (CCP) se črtajo.
 6. Zahteve, ki jih je treba izpolnjevati v skladu z evropskimi ali nacionalnimi določbami
 Vstavitev preglednice glavnih postavk, ki jih je treba nadzirati, v skladu z nacionalnimi zahtevami.
 PRILOGA II
 ENOTNI DOKUMENT
 Uredba Sveta (ES) št. 510/2006 (1)
 „MELON DU QUERCY“
 Št. ES: FR-PGI-0205-0086-13.10.2011
 ZGO (X) ZOP ( )
 1. Ime
 „Melon du Quercy“
 2. Država članica ali tretja država
 Francija
 3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila
 3.1 Vrsta proizvoda
 Skupina 1.6
 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani
 3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke
 Melone spadajo v sorto charentske vrste, imajo gladko, hrapavo ali mrežasto lupino zelene, sive, spreminjaste ali rumene barve ter oranžno meso, tehtajo pa najmanj 450 g.
 Sadeži so celi, zdravi, na videz sveži, čvrsti, čisti in dobre kakovosti; če so pobrani s pecljem, mora biti krajši od 2 cm.
 Refraktometrični indeks je najmanj 11° Brix.
 Melone iz Quercyja se dajejo v prodajo cele in zapakirane. Največja melona pri nobenem pakiranju ne sme biti za več kot 30 % težja od najmanjše melone.
 V vsaki enoti pakiranja so lahko le izenačene melone, torej melone enake kakovosti, dozorelosti in barve.
 3.3 Surovine (samo za predelane proizvode)
 —
 3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora)
 —
 3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju
 Melone iz Quercyja se pridelujejo na geografskem območju ZGO.
 3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.
 Odobritev kakovosti, sortiranje in pakiranje potekajo na geografskem območju ZGO.
 Ti postopki potekajo zelo hitro, da bi se zagotovila kakovost melon in da bi bile dane na trg v šestih dneh po pobiranju.
 Odobritev kakovosti in sortiranje potekata na navedenem geografskem območju, saj sta ključna za dobro izbiro melon, ki bi lahko dobile označbo ZGO; izvajajo ju pridelovalci, usposobljeni za presojanje optimalne dozorelosti melon na podlagi barve lupine in vsebnosti sladkorja, izmerjene z refraktometrom.
 Pakiranje prav tako poteka na navedenem geografskem območju, saj se izvaja hkrati s sortiranjem in odobritvijo kakovosti, s čimer se omeji ravnanje, ki bi lahko poslabšalo kakovost melon „Melon du Quercy“. Poleg tega je zagotovljena sledljivost s posamično identifikacijo melon in pakiranjem z logotipom „Melon du Quercy“ ter uvedbo posebne evidence zalog.
 3.7 Posebna pravila za označevanje
 —
 Ime proizvoda: „Melon du Quercy“,
 —
 logotip ZGO ali navedba „Zaščitena geografska označba“,
 —
 logotip „Melon du Quercy“ na vsakem sadežu.
 4. Kratka opredelitev geografskega območja
 Geografsko območje ZGO „Melon du Quercy“ zajema:
 —
 departma Lot, kantone Castelnau-Montratier, Lalbenque, Montcuq ter občine Cambayrac, Carnac-Rouffiac, Concots, Floressas, Labastide-Marnhac, Lacapelle-Cabanac, Mauroux, Le Montat, Sauzet, Sérignac in Villesèque,
 —
 departma Lot-et-Garonne, kantone Beauville, Penne-d’Agenais, Puymirol, Tournon-d’Agenais,
 —
 departma Tarn-et-Garonne, kantone Bourg-de-Visa, Caussade, Lafrançaise, Lauzerte, Moissac, Molières, Monclar-de-Quercy, Montaigu-de-Quercy, Montauban, Montpezat-de-Quercy, Négrepelisse, Villebrumier ter občine de Castelsagrat, Gasques, Goudourville, Montjoi, Mouillac, Perville, Pommevic, Saint-Clair in Valence.
 5. Povezanost z geografskim območjem
 5.1 Posebnosti geografskega območja
 Za podnebje geografskega območja je značilno, da se izmenjujejo oceanski (hladni in vlažni) in sredozemski (vroči in suhi) zračni tokovi, kar povzroča temperaturne razlike. Tovrstno zmerno podnebje je primerno za pridelavo melon.
 Uporabljene površine so ilovnato-apnenčaste. Lastnosti tovrstnih tal so posebno primerne za pridelavo melon.
 5.2 Posebnosti proizvoda
 Melone „Melon du Quercy“ izhajajo iz sort charentske vrste, katerih lupina je gladka, mrežasto-hrapava ter ima bolj ali manj izrazite brazde.
 Zanje je značilno sočno, čvrsto in hkrati topljivo meso oranžne barve.
 Izbira sort po agronomskih in aromatičnih merilih (npr. okus), ki se jim pridružujejo ilovnato-apnenčasta tla, značilnosti podnebja in merila v zvezi s pobiranjem (optimalna dozorelost), so odločilni dejavniki za pridelavo sadežev, ki se odlikujejo po sladkem okusu (najmanj 11° Brix), razvitima vonju in okusu ter izraziti in značilni aromi.
 5.3 Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)
 Pedoklimatske razmere na navedenem geografskem območju pripomorejo k aromatičnosti sadežev.
 Po eni strani ilovnato-apnenčasta tla z uravnoteženo sestavo in dobro prezračenostjo omogočajo pravilno rast rastlin in optimalno ravnotežje mineralov v sadežih.
 Po drugi strani na razvoj ploda vpliva posebno podnebje območja Quercy, zaradi katerega je število sadežev na sadiko optimalno. Vsak sadež tako bolje črpa hranila. Prevladujoči (vroči in suhi) sredozemski zračni tokovi obenem spodbujajo zorenje sadežev, zlasti poleti.
 Kakovost melon „Melon du Quercy“ temelji tudi na starodavnem znanju pridelovalcev v sektorju melon „Melon du Quercy“. To se kaže zlasti v izbiri sort, ki so posebno prilagojene območju pridelave, pobiranju pri optimalni dozorelosti in optimalnem času, v katerem se melone pripravijo za prodajo.
 Sloves melon „Melon du Quercy“ se je razširil zaradi zgodnje identifikacije, ki so jo leta 1994 uvedli njihovi pridelovalci. K slovesu pripomorejo številne prireditve, ki spremljajo njihovo prodajo, na primer praznovanje Belfort du Quercy, ki poteka sredi avgusta, ali odprtje sezone, kot so ga v prostorih prefekture departmaja Lot pripravili julija 1994 in o katerem so obsežno poročali lokalni mediji. O odličnosti melon iz Quercyja je julija 1996 na naslovnici poročal tudi dnevnik Dépêche du Midi.
 Sklic na objavo specifikacije
 (Člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)
 https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPMelonDuQuercy.pdf
 (1) Nadomestila je jo Uredba (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil.


text:
4A_5/2013 15.01.2013
 4A_5/2013
 Arrêt du 15 janvier 2013 Présidente de la Ire Cour de droit civil
 Me Pascal Rytz,
 recours contre l'arrêt rendu le 19 novembre 2012 par la Chambre des baux et loyers de la Cour de justice du canton de Genève.
 1.1 Statuant par défaut, en date du 21 août 2012, sur requête de Y.________, bailleur, le Tribunal des baux et loyers du canton de Genève a condamné X.________, locataire, à évacuer immédiatement la villa de 5,5 pièces qu'il louait à ... et dont le bail avait été résilié en application de l'art. 257d al. 2 CO pour défaut de paiement du loyer.
 Par arrêt du 19 novembre 2012, la Chambre des baux et loyers de la Cour de justice, saisie d'un appel de X.________, l'a déclaré irrecevable, faute d'une motivation suffisante. Dans une argumentation subsidiaire, elle a indiqué que, même s'il avait été recevable, l'appel aurait dû être rejeté.
 1.2 Le 29 décembre 2012, X.________ a adressé au Tribunal fédéral une lettre dans laquelle il déclare former un recours en matière civile, avec demande d'effet suspensif, contre l'arrêt du 19 novembre 2012.
 2.2 Le présent recours ne satisfait manifestement pas à ces exigences, de sorte qu'il est irrecevable. Son auteur se borne à y exposer qu'il avait une excuse valable pour ne pas avoir donné suite à la convocation à l'audience du Tribunal des baux et loyers du 8 août 2012, puisqu'il purgeait alors une peine d'arrêts domiciliaires. Toutefois, il ne démontre nullement en quoi l'autorité intimée aurait violé le droit fédéral en lui indiquant qu'il aurait dû déposer une demande de restitution, au sens de l'art. 148 CPC, devant les premiers juges et qu'une décision prise par ceux-ci sur une telle demande n'eût pas pu être attaquée au niveau cantonal, vu l'art. 149 CPC. Le recourant ne démontre pas davantage pourquoi la Chambre des baux et loyers aurait erré en constatant que son mémoire d'appel ne satisfaisait pas aux exigences de motivation fixées à l'art. 311 al. 1 CPC. Il ne s'en prend pas non plus à l'argumentation subsidiaire par laquelle les juges cantonaux ont admis que les conditions d'application de l'art. 257d CO étaient réalisées en l'espèce.
 Vu le sort réservé à ses conclusions, le recourant devra payer les frais de la procédure fédérale (art. 66 al. 1 LTF). En revanche, il ne sera pas tenu d'indemniser l'intimé puisque celui-ci n'a pas été invité à déposer une réponse.


text:
21.8.2017
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 277/12
 Domstolens dom (Tiende Afdeling) af 22. juni 2017 — Wolfram Bechtel og Marie-Laure Bechtel mod Finanzamt Offenburg (anmodning om præjudiciel afgørelse fra Bundesfinanzhof — Tyskland)
 (Sag C-20/16) (1)
 ((Præjudiciel forelæggelse - arbejdskraftens frie bevægelighed - indtægter fra en anden medlemsstat end bopælsmedlemsstaten - fritagelsesmetode med progressionsforbehold i bopælsmedlemsstaten - bidrag til pensions- og sygeforsikring, der indeholdes i indtægter fra en anden medlemsstat end bopælsmedlemsstaten - fradrag for disse bidrag - betingelse om, at der ikke må være direkte økonomisk forbindelse med skattefrie indtægter))
 (2017/C 277/15)
 Processprog: tysk
 Den forelæggende ret
 Bundesfinanzhof
 Parter i hovedsagen
 Sagsøgere: Wolfram Bechtel og Marie-Laure Bechtel
 Sagsøgt: Finanzamt Offenburg
 Konklusion
 Artikel 45 TEUF skal fortolkes således, at den er til hinder for en medlemsstats lovgivning som den i hovedsagen omhandlede, hvorefter en skattepligtig person, der er bosiddende i denne medlemsstat, og som arbejder for den offentlige administration i en anden medlemsstat, ikke kan nedsætte beregningsgrundlaget for indkomstskatten i sin bopælsmedlemsstat med bidrag til pensions- og sygeforsikring, der indeholdes i arbejdslønnen i beskæftigelsesmedlemsstaten, men godt kan nedsætte beregningsgrundlaget med tilsvarende bidrag til socialsikringen i bopælsmedlemsstaten, når arbejdslønnen i henhold til aftalen til undgåelse af dobbeltbeskatning, der er indgået mellem de to medlemsstater, ikke må beskattes i arbejdstagerens bopælsmedlemsstat og blot forhøjer den skatteprocent, der finder anvendelse på yderligere indtægter.
 (1) EUT C 118 af 4.4.2016.


text:
Imminence („unmittelbar bevorstehend“, „im Begriff zu geschehen“) ist eine schwedische Metalcore-Gruppe aus Malmö und Trelleborg, die 2009 gegründet wurde. Die Band ist aktuell bei Arising Empire unter Vertrag. Ihre Musik bezeichnen sie selbst als Post-Metalcore.
 Geschichte
 2009 gründete Harald Barret die Band und nach kurzer Zeit stieß Sänger Eddie Berg hinzu. Den Namen Imminence erhielt die Band im Jahre 2010. Bis 2012 stießen zunächst Alex Arnoldsson und Peter Hanström hinzu. Erst seit 2015 ist Max Holmberg offizielles Mitglied der Band. Bereits vor Veröffentlichung der ersten EP entfernten sich Imminence von ihrem anfänglichen Klang, der im Melodic Death Metal verwurzelt war. Es wurden musikalische Einflüsse verschiedener Metal-Genres einbezogen, um einen aufgeschlosseneren Sound zu erzielen. Der Klang von Imminence änderte sich im Laufe der Zeit stetig. Imminence veröffentlichten im Jahr 2012 ihre erste EP Born of Sirius.
 2013 unterschrieben Imminence einen Vertrag bei We Are Triumphant Records, wo sie ihre zweite EP Return for Helios mit der Single Wine & Water, sowie 2014 ihr erstes Album I veröffentlichten. Die Veröffentlichung wurde von einer Reihe Musikvideos begleitet, welche wie alle bisherigen Imminence-Videos von Sänger Eddie Berg gedreht wurden. Die meisten Videos wurden, zum Teil mit großem viralen Erfolg, auf Hardcore World Wide veröffentlicht. 2015 veröffentlichten Imminence mit A Mark on My Soul und Wine & Water zwei Akustik-Versionen von den auf I enthaltenen Liedern Last Leg und Wine & Water. Bei der Bekanntgabe des neuen Labels Arising Empire wurden Imminence zusammen mit Novelists, GWLT und Amor als erste Neuverpflichtungen genannt. Im Dezember erschien mit der Single The Sickness Imminence' erste Veröffentlichung auf Arising Empire.
 Am Anfang des Jahres 2017 wurde dann das nächste Album This is Goodbye veröffentlicht, welches 14 Lieder beinhaltet. Damit erreichten Imminence auch in Deutschland einen gewissen Erfolg und waren mit der deutschen Metalcore-Band Annisokay auf der Devil May Care-Tour als Gastband unterwegs. Im Dezember des Jahres 2018 tourte die Band zusammen mit Our Mirage und Breathe Atlantis durch Europa.
 Mitte 2019 erschien das dritte Studioalbum Turn the Light On mit insgesamt 13 Titeln, wovon Saturated Soul, Infectious und Paralyzed vorab als Singles veröffentlicht wurden. Mit dem Album waren sie unter anderem im Frühjahr 2020 in Deutschland auf Tour. Im Januar 2020 veröffentlichten sie mit Turn The Light On: Acoustic Reimagination eine Sammlung akustisch umgeschriebener Lieder des dritten Albums. Die EP besteht aus vier verschiedenen Liedern des Albums, einer Neufassung von Linkin Park’s Crawling sowie drei überarbeiteten Bonustracks, von denen zwei zuvor noch nicht auf physischem Format veröffentlicht wurden.
 Am 26. November 2021 veröffentlichte die Band ihr viertes Studioalbum Heaven in Hiding, welches aus 13 Liedern besteht. Davon wurden Temptation, Heaven in Hiding, Ghost, Chasing Shadows und Alleviate als Single veröffentlicht. Ab Januar 2022 tourt die Band mit dem neuen Album durch Europa.
 Diskografie
 Alben
 EPs
 2010: Ascendance (Record Union)
 2012: Born of Sirius
 2013: Return to Helios (We Are Triumphant Records)
 2015: Mark on My Soul
 2020: Turn the Light On: Acoustic Reimagination
 Singles
 2013: Wine & Water (We Are Triumphant Records)
 2015: Mark on My Soul
 2015: The Sickness (Arising Empire)
 2016: Can We Give It All
 2018: Paralyzed
 2019: Infectious
 2019: Erase
 2021: Temptation
 2021: Heaven in Hiding
 2021: Ghost
 2021: Chasing Shadows
 2021: Alleviate
 (Quellen:)
 Weblinks
 Offizielle Website
 Einzelnachweise
 Metalcore-Band
 Schwedische Band