jurisdiction: US

text: b' 1\n i\n CLOSEOUT ON CASE M92020004\n This case Was brought to the attention of the OIG by the complainant\n a graduate student 4 The complainant alleged that the subject,d\n -a b - \\\n fellow graduate student misrepresented her ethnic\n origin on her combined NSF Graduate and Minority Fellowship application. Specifically, the\n complainant alleged that the subject had identitied herself as Hispanic on the application,\n when in reality she had only European Spanish heritage through her mother or one or both of\n her grandmothers.\n\n The subject was awarded an NSF Graduate F e l l o w s h i m Her fellowship\n application was reviewed. On Part One of the application, she had self-identified as\n "Hispanic, other." Information on racial and ethnic self-identification was obtained from the\n National Science Foundation, The Offlce of Personnel Management, the Office of\n Management and Budget, the Bureau of the Census, and the Department of Education. Each\n office indicated that individuals of Spanish descent are considered "Hispanic, other. "\n Therefore, the allegation has no substance because individuals of Spanish descent can\n:1 correctly self-identify as Hispanic.\n\n. There is no basis for an allegation of misconduct, and this case is closed.\n\n\n\n\n Staff Scientist, Oversight\n\n\n Concurrence:\n\n\n\n -- g~ &L--\n Donald E. Buzzelli\n .a\n -- ------ --%j,-g\n --..--. +j2-3!&4:~b----$-d$~\n -- ----------\n James J. Zwolenik\n Senior Scientist, Oversight Assistant Inspector General for Oversight\n\n\n\n\n ~ o n t ~ o m K.\n e g Fisher\n Assistant Counsel to the Inspector General\n\n\n cc: Assistant Inspector General for Oversight\n Inspector General\n\x0c'


type: legislation

text:
 113 HR 3950 IH: To amend the Internal Revenue Code of 1986 to extend for one year the credit for energy-efficient existing homes.
 U.S. House of Representatives
 2014-01-28
 text/xml
 EN
 Pursuant to Title 17 Section 105 of the United States Code, this file is not subject to copyright protection and is in the public domain.
 I
 113th CONGRESS 2d Session
 H. R. 3950
 IN THE HOUSE OF REPRESENTATIVES
 January 28, 2014
 Mr. Grayson introduced the following bill; which was referred to the Committee on Ways and Means
 A BILL
 To amend the Internal Revenue Code of 1986 to extend for one year the credit for energy-efficient existing homes.
 1.Extension of credit for energy-efficient existing homes
 (a)In generalParagraph (2) of section 25C(g) of the Internal Revenue Code of 1986 is amended by striking December 31, 2013 and inserting December 31, 2014.
 (b)Effective dateThe amendment made by this section shall apply to property placed in service after December 31, 2013.


jurisdiction: EU

text:
 1.2.2013
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 32/11
 A BIZOTTSÁG 89/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2013. január 31.)
 az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),
 tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
 mivel:
 (1)
 Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.
 (2)
 Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2013. január 31-én.
 a Bizottság részéről, az elnök nevében,
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató
 (1) HL L 299., 2007.11.16., 1. o.
 (2) HL L 157., 2011.6.15., 1. o.
 MELLÉKLET
 Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek
 (EUR/100 kg)
 KN-kód
 Országkód (1)
 Behozatali átalányérték
 0702 00 00
 MA
 52,4
 PS
 161,2
 TN
 66,6
 TR
 128,7
 ZZ
 102,2
 0707 00 05
 EG
 206,0
 MA
 124,7
 TR
 148,4
 ZZ
 159,7
 0709 91 00
 EG
 82,2
 ZZ
 82,2
 0709 93 10
 EG
 194,1
 MA
 62,0
 TR
 151,0
 ZZ
 135,7
 0805 10 20
 EG
 54,1
 MA
 48,6
 TN
 49,8
 TR
 62,2
 ZZ
 53,7
 0805 20 10
 MA
 85,8
 ZZ
 85,8
 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90
 CN
 153,7
 IL
 115,6
 KR
 135,8
 MA
 104,3
 TR
 79,2
 ZZ
 117,7
 0805 50 10
 TR
 71,6
 ZZ
 71,6
 0808 10 80
 AR
 86,6
 BR
 86,6
 CN
 81,6
 MK
 36,4
 US
 178,8
 ZZ
 94,0
 0808 30 90
 CN
 82,6
 TR
 177,0
 US
 140,8
 ZA
 105,9
 ZZ
 126,6
 (1) Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


type: other

text:
Ion predescu presedinte ccr
 Judecatorului CCR Ion Predescu i s-a facut rau si a fost internat in spital
 Judecatorul Ion Predescu de la Curtea Constitutionala a ajuns, joi, la spital dupa ce i s-a facut rau. Acesta a ramas internat, fiind sub supravegherea medicilo. Medicii ii vor prescrie lui Ion Predescu un tratament adecvat afectiunii sale. ...
 04 Aprilie 20136 comentarii
 Ioan Vida, acuzat ca si-a injurat fostii colegi din CCR
 Dupa ce fostul presedinte al CCR, Ioan Vida, a declarat ca a fost inlaturat ilegal, marti, din functie de fostii sai colegi in frunte cu Ion Predescu, acesta ii da replica: "ne-a-njurat, a spus tot felul de lucruri ne-a facut 'insi' in loc de judecatori". Intreg scandalul a inceput marti, 8 iunie, la o zi dupa ce mandatul lui Ioan Vida si cel al lui Nicolae Cochinescu la Curtea Constitutionala au expirat. In conditiile in care Senatul si Camera Deputatilor au intarziat, din motive politice, sa se puna de acord asupra unor noi reprezentanti in CCR, situatia presedintiei Curtii a ramas incerta...
 09 Iunie 201012 comentarii
 Alte articole despre: Ioan Vida, Ion Predescu, Presedinte Curtea Constitutionala
 Ioan Vida spune ca a fost inlaturat abuziv din functia de presedinte al CCR
 Fostul presedinte al CCR, Ioan Vida, a declarat marti pentru postul public de televiziune ca a fost inlaturat abuziv din fruntea CCR intr-o sedinta fara cvorum si ca instituirea unei conduceri interimare este dincolo de lege. "Deci ei au fost cinci insi in plen, care au votat sa fie ales un presedinte interimar. Cvorumul legal este de sase persoane cel putin. Cand am vazut ca ei au ganduri de genul acesta, am iesit din sala pur si simplu si i-am lasat sa faca ce vor. Nu exista aceasta institutie de presedinte interimar pe legislatia in vigoare", a declarat Vida intr-o interventie telefonica la TVR. El l-a acuzat pe Ion Predescu ca "vrea sa fie presedinte" al CCR...
 08 Iunie 20103 comentarii
 Alte articole despre: Ioan Vida Curtea Constitutionala, magistrati Curtea Constitutionala, Ion Predescu presedinte CCR
 Ion Predescu, presedinte interimar al CCR
 Plenul Curtii Constitutionale a decis, marti, sa il numeasca presedinte interimar al CCR pe judecatorul Ion Predescu, dupa ce mandatul lui Ioan Vida a expirat. Judecatorul Ion Predescu va exercita atributiile de presedinte al Curtii Constitutionale pana la alegerea noului presedinte de catre Plenul CCR, "in conditiile Legii nr.47/1992 privind organizarea si functionarea Curtii Constitutionale", se arata intr-un comunicat de presa al institutiei. Hotararea va fi publicata in Monitorul Oficial. Presedintele Traian Basescu a semnat, pe 2 iunie, decretul privind numirea lui Petre Lazaroiu in functia de judecator la Curtea Constitutionala, pentru un nou mandat...
 Alte articole despre: Ion Predescu presedinte CCR, Predescu presedinte interimar CCR


text:
 6.4.2013
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 97/1
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 315/2013
 z dne 5. aprila 2013
 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),
 ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.
 (2)
 Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 5. aprila 2013
 Za Komisijo V imenu predsednika
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja
 (1) UL L 299, 16.11.2007, str. 1.
 (2) UL L 157, 15.6.2011, str. 1.
 PRILOGA
 Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave
 (EUR/100 kg)
 Tarifna oznaka KN
 Oznaka tretje države (1)
 Standardna uvozna vrednost
 0702 00 00
 MA
 62,6
 TN
 98,5
 TR
 120,4
 ZZ
 93,8
 0707 00 05
 JO
 194,1
 MA
 116,3
 TR
 139,8
 ZZ
 150,1
 0709 93 10
 MA
 91,2
 TR
 108,1
 ZZ
 99,7
 0805 10 20
 EG
 55,9
 IL
 68,8
 MA
 80,6
 TN
 68,6
 TR
 70,4
 ZZ
 68,9
 0805 50 10
 TR
 85,5
 ZZ
 85,5
 0808 10 80
 AR
 110,2
 BR
 91,6
 CL
 117,3
 CN
 75,0
 MK
 29,3
 US
 204,6
 UY
 106,8
 ZA
 108,6
 ZZ
 105,4
 0808 30 90
 AR
 115,3
 CL
 139,6
 CN
 80,4
 TR
 204,5
 US
 158,2
 ZA
 125,9
 ZZ
 137,3
 (1) Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.


type: caselaw

text:
 15.8.2008
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 C 209/22
 Hogere voorziening ingesteld op 20 mei 2008 door het Bureau voor Harmonisatie binnen de interne markt (merken, tekeningen en modellen) tegen het arrest van het Gerecht van eerste aanleg (Vijfde kamer) van 28 februari 2008 in zaak T-215/06, American Clothing Associates/BHIM
 (Zaak C-208/08 P)
 (2008/C 209/32)
 Procestaal: Frans
 Partijen
 Rekwirant: Bureau voor Harmonisatie binnen de interne markt (merken, tekeningen en modellen) (vertegenwoordiger: A. Folliard-Monguiral, gemachtigde)
 Andere partij in de procedure: American Clothing Associates SA
 Conclusies
 —
 het arrest van het Gerecht van eerste aanleg van 28 februari 2008 in zaak T-215/06 te vernietigen, voor zover daarbij is geoordeeld dat artikel 7, lid 1, sub h, van de verordening inzake het gemeenschapsmerk (1) niet van toepassing is op dienstmerken;
 —
 American Clothing Associates SA te verwijzen in de kosten.
 Middelen en voornaamste argumenten
 Verzoeker beroept zich op één middel ter onderbouwing van zijn hogere voorziening, inzake schending van artikel 7, lid 1, sub h, van de verordening inzake het gemeenschapsmerk, gelezen in samenhang met artikel 6 ter van het Verdrag van Parijs tot bescherming van de industriële eigendom van 20 maart 1883, zoals herzien en gewijzigd (2). Anders dan het Gerecht heeft geoordeeld, is laatstgenoemd artikel, waarnaar artikel 7, lid 1, sub h, van de verordening inzake het gemeenschapsmerk verwijst, immers zonder onderscheid van toepassing op warenmerken en op dienstmerken.
 In dit verband merkt verzoeker in de eerste plaats op dat het Gerecht blijk heeft gegeven van een onjuiste opvatting van het recht door artikel 6 ter van het Verdrag van Parijs letterlijk en buiten de context uit te leggen, zonder rekening te houden met de geest van deze bepaling en van het Verdrag in het algemeen, dat, sinds de herziening ervan door de Akte van Lissabon van 31 oktober 1958, vereist dat alle bepalingen inzake fabrieks- of handelsmerken worden uitgebreid tot dienstmerken, afgezien van enkele bepalingen die in casu niet van toepassing zijn.
 Verzoeker betoogt in de tweede plaats dat de gemeenschapswetgever zelf bestrijdt dat een onderscheid moet worden gemaakt tussen warenmerken en dienstmerken, aangezien artikel 29 van de verordening inzake het gemeenschapsmerk, dat uitvoering geeft aan artikel 4 A van het Verdrag van Parijs, inzake het recht van voorrang, uitdrukkelijk de diensten die vallen onder een aanvraag om inschrijving van een merk vermeldt.
 Verzoeker merkt in de derde plaats op dat, anders dan het Gerecht in het bestreden arrest heeft geoordeeld, artikel 16 van het op 27 oktober 1994 te Genève goedgekeurde Verdrag inzake het merkenrecht aldus moet worden uitgelegd dat het de werkingssfeer van het Verdrag van Parijs verduidelijkt, zonder echter de werkingssfeer daarvan uit te breiden tot situaties die dit laatste Verdrag in zijn huidige redactie uitsluit.
 Tot slot benadrukt verzoekster dat het Hof van Justitie zelf in een recent arrest op zijn minst impliciet heeft erkend dat het Verdrag van Parijs vereist dat warenmerken en dienstmerken gelijk worden behandeld.
 (1) Verordening (EG) nr. 40/94 van de Raad van 20 december 1993 inzake het gemeenschapsmerk (PB L 11, blz. 1).
 (2) Recueil des traités des Nations Unies, deel 828, nr. 11847, blz. 108.


text:
 4.11.2020
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 366/12
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2020/1628
 z 3. novembra 2020,
 ktorým sa zavádza spätný dohľad Únie nad dovozom etanolu z obnoviteľných zdrojov na palivo
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/478 z 11. marca 2015 o spoločných pravidlách na dovozy (1), a najmä na jeho článok 10,
 so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/755 z 29. apríla 2015 o spoločných pravidlách na dovozy z určitých tretích krajín (2), a najmä na jeho článok 7,
 po konzultácii s Výborom pre ochranné opatrenia a spoločné pravidlá na vývozy,
 keďže:
 (1)
 Podľa článku 2 nariadenia (EÚ) 2015/478 Francúzsko informovalo Komisiu o tom, že dovozný trend týkajúci sa etanolu z obnoviteľných zdrojov na palivo si zrejme vyžaduje dohľad. Francúzsko špecificky požiadalo o zavedenie spätného dohľadu.
 (2)
 Podľa článku 10 nariadenia (EÚ) 2015/478 možno dohľad Únie zaviesť, ak hrozí, že by dovozný trend týkajúci sa určitého výrobku mohol spôsobiť ujmu výrobcom z Únie, a ak si to vyžadujú záujmy Únie. Článkom 7 nariadenia (EÚ) 2015/755 sa umožňuje zaviesť dohľad, ak si to vyžadujú záujmy Únie. Spätný dohľad možno zaviesť podľa oboch nariadení, konkrétne podľa článku 10 ods. 1 písmena a) prvého uvedeného nariadenia a článku 7 ods. 1 písmena a) druhého uvedeného nariadenia.
 (3)
 Podľa informácií, ktoré predložilo Francúzsko, sa dovoz etanolu z obnoviteľných zdrojov na palivo do Únie zvýšil medzi rokmi 2017 a 2019 o 512 % z 87,6 tisíca ton na 536,2 tisíca ton. Okrem toho ceny dovozu etanolu z obnoviteľných zdrojov na palivo zo šiestich hlavných dovozných zdrojov počas roku 2019 podhodnocovali ceny výrobcov z Únie priemerne o 15 %.
 (4)
 Odhadovaná spotreba etanolu z obnoviteľných zdrojov na palivo v EÚ sa medzi rokmi 2017 a 2019 zvýšila o 10 %, a to z 3,9 milióna ton na 4,3 milióna ton. V rovnakom období sa však svetová výroba etanolu z obnoviteľných zdrojov na palivo zvýšila z 80,6 milióna ton na 87,5 milióna ton. Vzhľadom na veľkosť svetovej výroby v porovnaní s celkovou spotrebou v EÚ sa usudzuje, že aj menšie narušenia svetového trhu s etanolom z obnoviteľných zdrojov na palivo môžu veľmi vážne ovplyvniť ponuku na trhu EÚ, a to z hľadiska množstva aj cien.
 (5)
 Okrem toho, približne 84 % celkovej svetovej výroby etanolu z obnoviteľných zdrojov na palivo (viac než 70 miliónov ton) je sústredených v USA (54 %) a Brazílii (30 %). Tieto dve krajiny majú takú veľkú výrobnú kapacitu, že aj malý prebytok ich ročnej produkcie môže vyústiť do nadmernej ponuky na svetovom trhu s potenciálne negatívnymi dôsledkami pre oveľa menšie trhy, ako napríklad EÚ. Dovoz z USA do EÚ sa za posledné tri roky pravidelne zvyšoval a dovoz z Brazílie v prvých mesiacoch roku 2020 prudko narástol.
 (6)
 Takisto treba pripomenúť, že mierna nadmerná kapacita na trhu USA existuje už posledných päť rokov, čo viaceré krajiny (napr. Brazília, Čína, Peru, Kolumbia) primälo k prijatiu alebo opätovnému zavedeniu opatrení, ktoré majú obmedziť úroveň dovozu etanolu z obnoviteľných zdrojov na palivo z USA. Množstvá, ktoré sa z USA predtým vyvážali na tieto trhy, sa teraz samozrejme môžu presmerovať na iné trhy, ako napríklad trh EÚ. Ďalej treba pripomenúť, že antidumpingové opatrenia EÚ týkajúce sa etanolu z obnoviteľných zdrojov na palivo boli zrušené v máji 2019.
 (7)
 Keďže sa dovoz za posledné roky zvýšil, podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa znížil. Dopyt EÚ sa v posledných mesiacoch prepadol a hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie sa zhoršila. Keď sa trh zotaví, možno očakávať, že sa existujúce nevyužité zásoby v hlavných produkujúcich krajinách mimo EÚ budú masívne vyvážať do EÚ, čo výrobnému odvetviu EÚ bude brániť v zotavení. Okrem toho nemožno vylúčiť, že by niektoré vlády mohli v úsilí o zachovanie výrobných činností zaviesť subvencie alebo iné formy podpory v prospech svojho priemyselného odvetvia výroby etanolu. V USA sú už niektoré projekty podpory predmetom diskusií.
 (8)
 Vzhľadom na najnovšie trendy v oblasti dovozu etanolu z obnoviteľných zdrojov na palivo a súčasnú nadmernú kapacitu sa škodlivé účinky na výrobcov z Únie môžu v blízkej budúcnosti vyvinúť veľmi rýchlo.
 (9)
 V záujme Únie je teda nutné zaviesť spätný dohľad Únie na dovoz etanolu z obnoviteľných zdrojov na palivo s cieľom poskytnúť štatistické informácie predtým, ako sa vydajú oficiálne dovozné štatistiky, čo umožní rýchlu analýzu dovozných trendov zo všetkých tretích krajín. Rýchle a predvídateľné údaje o obchode sú nevyhnutné na riešenie zraniteľnosti trhu Únie s etanolom z obnoviteľných zdrojov na palivo v dôsledku náhlych zmien na svetových trhoch.
 (10)
 Keďže etanol na palivo možno zatriediť do rôznych položiek KN zahŕňajúcich iné výrobky, mali by sa vytvoriť osobitné kódy TARIC, aby sa zaistil primeraný dohľad, ktorý bude obmedzený len na príslušný výrobok. Spätný dohľad sa vzťahuje na výrobky uvedené v prílohe.
 (11)
 Systém dohľadu by sa mal zaviesť na obdobie jedného roka, čo sa považuje za dostatočné na monitorovanie vývoja dovozu počas zotavenia trhu, kým sa situácia neustáli,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 1. Prepustenie etanolu z obnoviteľných zdrojov na palivo uvedeného v prílohe k tomuto nariadeniu do voľného obehu v Únii podlieha spätnému dohľadu Únie v súlade s nariadením (EÚ) 2015/478 a nariadením (EÚ) 2015/755.
 2. Zatriedenie výrobkov, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, je založené na TARIC. Pôvod výrobkov, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, sa určuje v súlade s článkom 60 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013 (3).
 Článok 2
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Toto nariadenie sa uplatňuje odo dňa nasledujúceho po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie a zostáva v platnosti jeden rok.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 3. novembra 2020
 Za Komisiu
 predsedníčka
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) Ú. v. EÚ L83, 27.3.2015, s. 16.
 (2) Ú. v. EÚ L123, 19.5.2015, s. 33.
 (3) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady č. 952/2013 z 9. októbra 2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie (Ú. v. EÚ L 269, 10.10.2013, s. 1).
 PRÍLOHA
 Zoznam výrobkov podliehajúcich spätnému dohľadu Únie
 Dotknutým výrobkom, ktorý podlieha spätnému dohľadu, je etanol z obnoviteľných zdrojov na palivo, t. j. etylalkohol vyrobený z poľnohospodárskych produktov (uvedených v prílohe I k Zmluve o fungovaní Európskej únie), denaturovaný alebo nedenaturovaný, s výnimkou výrobkov s obsahom vody vyšším ako 0,3 % (m/m), meraným podľa normy EN 15376, ale vrátane etylalkoholu vyrobeného z poľnohospodárskych produktov (uvedených v prílohe I k Zmluve o fungovaní Európskej únie), obsiahnutého v zmesiach s benzínom s obsahom etylalkoholu vyšším ako 10 % (v/v) určeného na použitie ako palivo. Dotknutý výrobok zahŕňa aj etylalkohol vyrobený z poľnohospodárskych produktov (uvedených v prílohe I k Zmluve o fungovaní Európskej únie) obsiahnutý v etyl-terc-butyl-éteri (ETBE).
 Vymedzenie výrobku sa obmedzuje výlučne na etanol z obnoviteľných zdrojov určený na použitie v palivách. Táto žiadosť sa netýka syntetického etanolu a etanolu z obnoviteľných zdrojov určeného na použitie inde ako v palivách, t. j. na priemyselné použitie a použitie v nápojoch.
 Dotknutý výrobok v súčasnosti patrí pod tieto číselné znaky KN a kódy TARIC:
 Číselné znaky KN
 UŽŠIE DELENIE TARIC
 ex 2207 10 00
 11
 ex 2207 20 00
 11
 ex 2208 90 99
 11
 ex 2710 12 21
 10
 ex 2710 12 25
 10
 ex 2710 12 31
 10
 ex 2710 12 41
 10
 ex 2710 12 45
 10
 ex 2710 12 49
 10
 ex 2710 12 50
 10
 ex 2710 12 70
 10
 ex 2710 12 90
 10
 ex 3814 00 10
 10
 ex 3814 00 90 ,
 70
 ex 3820 00 00
 10
 ex 3824 99 92
 66


text:
 8.10.2014
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 292/10
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1056/2014
 af 7. oktober 2014
 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (fusionsmarkedsordningen) (1),
 under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.
 (2)
 Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 7. oktober 2014.
 På Kommissionens vegne
 For formanden
 Jerzy PLEWA
 Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter
 (1) EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.
 (2) EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.
 BILAG
 Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
 (EUR/100 kg)
 KN-kode
 Tredjelandskode (1)
 Fast importværdi
 0702 00 00
 AL
 57,9
 MA
 166,8
 MK
 66,8
 TR
 47,7
 XS
 75,9
 ZZ
 83,0
 0707 00 05
 MK
 29,8
 TR
 95,4
 ZZ
 62,6
 0709 93 10
 TR
 111,4
 ZZ
 111,4
 0805 50 10
 AR
 120,8
 CL
 124,5
 IL
 102,2
 TR
 110,6
 UY
 123,7
 ZA
 131,1
 ZZ
 118,8
 0806 10 10
 BR
 150,9
 MK
 32,3
 TR
 134,0
 ZZ
 105,7
 0808 10 80
 BA
 39,5
 BR
 52,7
 CL
 103,5
 NZ
 138,6
 ZA
 133,8
 ZZ
 93,6
 0808 30 90
 CN
 95,2
 TR
 117,7
 ZZ
 106,5
 (1) Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning EU) nr. 1106/2012 af 27. november 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 471/2009 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande for så vidt angår ajourføring af den statistiske lande- og områdefortegnelse (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 7). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.


type: wikipedia

text:
Ius strictum means "strict law", or law interpreted without any modification and in its utmost rigor. It is a very rare term in the materials of classical Roman law. It is really a Byzantine term, occurring in Justinian’s Institutes in reference to the strict actions of the law, primarily describing the rigid limitations of the forms of action available under the law, particularly with older laws. It is often used by later commentators to distinguish it from the moderating influence of the praetors, or judges who expanded the law through actions ex fida bona, or what we would now call equity.
 See also
 Ius
 Ius scriptum
 Letter and spirit of the law
 Pardon
 References
 Black's Law Dictionary (Second Edition 1910) (public domain)
 Latin legal terminology


type: contracts

text:
 1.6.2006
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 L 147/42
 EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS
 Nr. 28/2006
 (2006. gada 10. marts),
 ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija)
 EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
 ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kas grozīts ar protokolu, ar ko pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk tekstā – “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,
 tā kā:
 (1)
 Līguma II pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2005. gada 2. decembra Lēmumu Nr. 144/2005 (1).
 (2)
 Dažas pārskatīšanas klauzulas Līguma II pielikuma XV nodaļā ir jāpārskata, jo dažas no tām ir pagarinātas vai svītrotas,
 IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
 1. pants
 Līguma II pielikuma XV nodaļu groza šādi.
 1)
 Minētās nodaļas 1. punktā (Padomes Direktīva 67/548/EEK) c) un d) pielāgojumu tekstu aizstāj ar šādu:
 “c)
 Uz Norvēģiju neattiecas šādi noteikumi:
 i)
 30. pants kopā ar direktīvas 4. un 5. pantu attiecībā uz prasībām par to vielu vai vielu grupu klasifikāciju, marķēšanu un/vai īpašiem koncentrācijas ierobežojumiem, kas uzskaitītas direktīvas I pielikumā un norādītas minētajā sarakstā. Norvēģija saistībā ar minētajām vielām var pieprasīt izmantot citu klasifikāciju, marķēšanu un/vai īpašus koncentrācijas ierobežojumus;
 Nosaukums
 CAS numurs
 Rādītājs
 Einecs numurs
 n-heksāns
 110-54-3
 601-037-00-0
 203-777-6
 akrilamīds
 79-06-1
 616-003-00-0
 201-173-7
 ii)
 30. pants kopā ar direktīvas 4. un 6. pantu attiecībā uz prasībām par to vielu vai vielu grupu klasifikāciju, marķēšanu un/vai īpašiem koncentrācijas ierobežojumiem, kas nav uzskaitītas direktīvas I pielikumā un norādītas minētajā sarakstā. Norvēģija saistībā ar minētajām vielām var pieprasīt izmantot citu klasifikāciju, marķēšanu un/vai īpašus koncentrācijas ierobežojumus;
 Nosaukums
 CAS numurs
 Rādītājs
 Einecs numurs
 metilakrilamidoglikolāts
 (satur no 0,1 % līdz 0,01 % akrilamīda)
 77402-05-2
 [NOR-UNN-02-91]
 403-230-3
 metilakrilamidometoksiacetāts
 (satur no 0,1 % līdz 0,01 % akrilamīda)
 77402-03-0
 [NOR-UNN-03-01]
 401-890-7
 iii)
 vielām, uz kurām attiecas iepriekš minētā c) pielāgojuma i) apakšpunkts, piemēro direktīvas 23. panta 2. punkta noteikumus, kuros prasīts izmantot vārdus “EK – marķējums”;
 iv)
 līgumslēdzējas puses vienojas par to, ka Kopienas tiesību akti par bīstamām vielām un preparātiem stājas spēkā no 2007. gada 1. jūlija. Ievērojot sadarbību, lai atrisinātu atlikušās problēmas, stāvokļa analīze notiks 2006. gadā, ieskaitot tos jautājumus, kas nav atrunāti Kopienas tiesību aktos. Ja EBTA valsts secina, ka tai būs vajadzīga atkāpe no Kopienas tiesību aktiem, kas skar klasifikāciju un marķēšanu, tie netiks attiecināti uz šo valsti, ja vien Apvienotā komiteja nepiekritīs citam risinājumam.”
 2)
 Minētās nodaļas 4. punkta pārskatīšanas klauzulā (Padomes Direktīva 76/769/EEK) svītro vārdus “dzīvsudraba savienojumi”, “pentahlorfenols” un “kadmijs”.
 3)
 Minētās nodaļas 4. punkta pārskatīšanas klauzulā (Padomes Direktīva 76/769/EEK) vārdu “2005” aizstāj ar vārdu “2009”.
 4)
 Minētās nodaļas 10. punkta pārskatīšanas klauzulā (Komisijas Direktīva 91/155/EEK) vārdus “2005. gada 1. jūlijs” aizstāj ar vārdiem “2007. gada 1. jūlijs” un skaitli “2004” aizstāj ar skaitli “2006”.
 5)
 Minētās nodaļas 12.r punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/45/EK) d) un e) pielāgojumu tekstu aizstāj ar šādu:
 “d)
 Uz Norvēģiju neattiecas šādi noteikumi:
 i)
 18. pants kopā ar direktīvas 6. un 10. pantu attiecībā uz preparātiem, kuru sastāvā ir 1. punkta c) apakšpunkta i) un ii) daļā minētās vielas;
 ii)
 līgumslēdzējas puses vienojas par to, ka Kopienas tiesību akti par bīstamām vielām un preparātiem stājas spēkā no 2007. gada 1. jūlija. Ievērojot sadarbību, lai atrisinātu atlikušās problēmas, stāvokļa analīze notiks 2006. gadā, ieskaitot tos jautājumus, kas nav atrunāti Kopienas tiesību aktos. Ja EBTA valsts secina, ka tai būs vajadzīga atkāpe no Kopienas tiesību aktiem, kas skar klasifikāciju un marķēšanu, tie netiks attiecināti uz šo valsti, ja vien Apvienotā komiteja nepiekritīs citam risinājumam.”
 2. pants
 Šis lēmums stājas spēkā 2006. gada 11. martā ar noteikumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir sniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (2).
 3. pants
 Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ pielikumā.
 Briselē, 2006. gada 10. martā
 EEZ Apvienotās komitejas vārdā —
 priekšsēdētājs
 R. WRIGHT
 (1) OV L 53, 23.2.2006., 40. lpp.
 (2) Konstitucionālās prasības nav norādītas.


text:
 23.11.2017
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 L 308/14
 DEĊIŻJONI TAL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE
 Nru 112/2016
 tat-3 ta' Ġunju 2016
 li temenda l-Anness II (Regolamenti tekniċi, standards, ittestjar u ċertifikazzjoni) tal-Ftehim ŻEE [2017/2130]
 IL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE,
 Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea (“il-Ftehim ŻEE”), u b'mod partikolari l-Artikolu 98 tiegħu,
 Billi:
 (1)
 Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) 2016/54 tad-19 ta' Jannar 2016 li jemenda l-Anness I tar-Regolament (KE) Nru 1334/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill fir-rigward tal-inklużjoni tas-sustanza gamma-glutamil-valil-gliċina fil-lista ta' sustanzi aromatizzanti tal-Unjoni (1) għandu jiġi inkorporat fil-Ftehim ŻEE.
 (2)
 Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) 2016/55 tad-19 ta' Jannar 2016 li jemenda l-Anness I tar-Regolament (KE) Nru 1334/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill fir-rigward ta' ċerti sustanzi aromatizzanti (2) għandu jiġi inkorporat fil-Ftehim ŻEE.
 (3)
 Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) 2016/56 tad-19 ta' Jannar 2016 li jemenda l-Anness II tar-Regolament (KE) Nru 1333/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill fir-rigward tal-użu ta' estratti tal-klin (E 392) f'xaħmijiet li jistgħu jiddellku (3) għandu jiġi inkorporat fil-Ftehim ŻEE.
 (4)
 Din id-Deċiżjoni tikkonċerna l-leġiżlazzjoni marbuta mal-prodotti tal-ikel. Il-leġiżlazzjoni dwar l-prodotti tal-ikel ma tapplikax għal-Liechtenstein dment li l-applikazzjoni tal-Ftehim bejn il-Komunità Ewropea u l-Konfederazzjoni Żvizzera dwar in-Negozju fi Prodotti Agrikoli tkun estiża għal-Liechtenstein, kif speċifikat fl-introduzzjoni tal-Kapitolu XII tal-Anness II tal-Ftehim ŻEE. Għaldaqstant, din id-Deċiżjoni ma tapplikax għal-Liechtenstein.
 (5)
 Għalhekk, l-Anness II tal-Ftehim ŻEE għandu jiġi emendat skont dan,
 ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 Il-Kapitolu XII tal-Anness II tal-Ftehim ŻEE jiġi emendat kif ġej:
 1.
 L-inċiż li ġej jiżdied mal-punt 54zzzzr (ir-Regolament (KE) Nru 1333/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill):
 “—
 32016 R 0056: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) 2016/56 tad-19 ta' Jannar 2016 (ĠU L 13, 20.1.2016, p. 46).”
 2.
 L-inċiżi li ġejjin jiżdiedu mal-punt 54zzzzs (ir-Regolament (KE) Nru 1334/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill):
 “—
 32016 R 0054: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) 2016/54 tad-19 ta' Jannar 2016 (ĠU L 13, 20.1.2016, p. 40),
 —
 32016 R 0055: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) 2016/55 tad-19 ta' Jannar 2016 (ĠU L 13, 20.1.2016, p. 43).”
 Artikolu 2
 It-testi tar-Regolamenti ta' Implimentazzjoni (UE) 2016/54, (UE) 2016/55 u (UE) 2016/56 bil-lingwa Iżlandiża u b'dik Norveġiża, li jiġu ppubblikati fis-Suppliment taż-ŻEE ta' Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, ikunu awtentiċi.
 Artikolu 3
 Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fl-4 ta' Ġunju 2016, bil-kundizzjoni li jkunu saru n-notifiki kollha skont l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim ŻEE (*1).
 Artikolu 4
 Din id-Deċiżjoni għandha tiġi ppubblikata fit-Taqsima taż-ŻEE u fis-Suppliment taż-ŻEE ta' Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
 Magħmul fi Brussell, it-3 ta' Ġunju 2016.
 Għall-Kumitat Konġunt taż-ŻEE
 Il-President
 Claude MAERTEN
 (1) ĠU L 13 20.1.2016, p. 40.
 (2) ĠU L 13, 20.1.2016, p. 43.
 (3) ĠU L 13 20.1.2016, p. 46.
 (*1) Ma huma indikati l-ebda rekwiżiti kostituzzjonali.


text:
 12.7.2011
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 182/10
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 667/2011
 z 11. júla 2011,
 ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),
 so zreteľom na vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 543/2011 zo 7. júna 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 136 ods. 1,
 keďže:
 Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 136 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.
 Článok 2
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť 12. júla 2011.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 11. júla 2011
 Za Komisiu v mene predsedu
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka
 (1) Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.
 (2) Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2011, s. 1.
 PRÍLOHA
 Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny
 (EUR/100 kg)
 Číselný znak KN
 Kód tretej krajiny (1)
 Paušálna dovozná hodnota
 0702 00 00
 EC
 20,9
 MK
 47,5
 ZZ
 34,2
 0707 00 05
 TR
 100,3
 ZZ
 100,3
 0709 90 70
 AR
 27,2
 EC
 26,5
 TR
 110,5
 ZZ
 54,7
 0805 50 10
 AR
 61,3
 BR
 42,9
 TR
 64,0
 UY
 70,0
 ZA
 65,2
 ZZ
 60,7
 0808 10 80
 AR
 133,8
 BR
 94,4
 CA
 106,0
 CL
 99,0
 CN
 87,0
 EC
 60,7
 NZ
 111,8
 US
 173,6
 UY
 50,2
 ZA
 96,4
 ZZ
 101,3
 0808 20 50
 AR
 99,9
 AU
 75,6
 CL
 112,0
 CN
 81,6
 NZ
 131,8
 ZA
 114,1
 ZZ
 102,5
 0809 10 00
 TR
 246,4
 XS
 101,8
 ZZ
 174,1
 0809 20 95
 CL
 298,8
 SY
 253,3
 TR
 280,6
 ZZ
 277,6
 0809 40 05
 BA
 70,7
 EC
 75,9
 ZZ
 73,3
 (1) Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52006PC0495
 Návrh nařízení Rady kterým se zrušuje antidumpingové clo na dovoz syntetických polyesterových střižových vláken pocházejících z Austrálie, Indie, Indonésie a Thajska, ukončuje řízení týkající se těchto dovozů na základě přezkumů opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 a ukončuje částečný prozatímní přezkum těchto dovozů pocházejících z Thajska podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení /* KOM/2006/0495 konecném znení */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 12.9.2006KOM(2006) 495 v konečném zněníNávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se zrušuje antidumpingové clo na dovoz syntetických polyesterových střižových vláken pocházejících z Austrálie, Indie, Indonésie a Thajska, ukončuje řízení týkající se těchto dovozů na základě přezkumů opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 a ukončuje částečný prozatímní přezkum těchto dovozů pocházejících z Thajska podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVASOUVISLOSTI NÁVRHU |110 | Odůvodnění a cíle návrhu Tento návrh se týká použití nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského Společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005 (dále jen „základní nařízení“) v řízení o dovozu syntetických polyesterových střižových vláken pocházejících z Austrálie, Indie, Indonésie a Thajska na základě dvou přezkumů opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení a prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. |120 | Obecné souvislosti Tento návrh se předkládá v souvislosti s prováděním základního nařízení a je výsledkem šetření, které proběhlo v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v základním nařízení. |139 | Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu Na oblast upravovanou návrhem se nevztahují žádné platné předpisy. |141 | Soulad s ostatními politikami a cíli Unie Není třeba uvádět. |KONZULTACE ZÚčASTNěNÝCH STRAN A POSOUZENÍ DOPADů |Konzultace zúčastněných stran |219 | Zúčastněné strany dotčené tímto řízením již měly možnost v průběhu šetření hájit své zájmy v souladu s ustanoveními základního nařízení. |Odborné konzultace |229 | Nebylo třeba využít externích odborných konzultací. |230 | Posouzení dopadů Tento návrh je výsledkem provádění základního nařízení. Základní nařízení nestanoví obecné posouzení dopadů, obsahuje však úplný seznam podmínek, které musí být posouzeny. |PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU |305 | Shrnutí navrhovaných opatření Dne 14. července 2005 Komise zahájila přezkum před pozbytím platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz syntetických polyesterových střižových vláken (dále jen „PSV“) pocházejících z Austrálie, Indonésie a Thajska. Dne 3. prosince 2005 Komise zahájila částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření použitelných na dovoz PSV pocházejících z Thajska omezený pouze na posouzení dumpingu ve vztahu k jednomu výrobci z Thajska. Dne 20. prosince 2005 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz PSV pocházejících z Indie. Ze dvou přezkumů opatření před pozbytím platnosti vyplynulo, že není pravděpodobné, že by byl značný objem dumpingového vývozu PSV do Společenství z Austrálie, Indie, Indonésie a Thajska v případě zrušení opatření obnoven. Proto neexistuje důvod zachovat platná opatření na dovozy PSV z těchto zemí. Navrhuje se proto, aby Rada přijala přiložený návrh nařízení s cílem zrušit platná opatření vůči Austrálii, Indii, Indonésii a Thajsku a ukončit řízení proti těmto zemím a částečný prozatímní přezkum týkající se Thajska. |310 | Právní základ Nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 ze dne 21. prosince 2005. |329 | Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučné pravomoci Společenství. Zásada subsidiarity se proto neuplatní. |Zásada proporcionality Návrh je v souladu se zásadou proporcionality z tohoto důvodu/těchto důvodů: |331 | Podoba opatření je popsána ve výše uvedeném základním nařízení a neponechává žádný prostor pro rozhodnutí na vnitrostátní úrovni. |332 | Údaje o způsobu, jakým je dosaženo toho, aby finanční a administrativní zátěž Společenství, vlád členských států, regionálních a místních orgánů, hospodářských subjektů a občanů byla co nejmenší a přiměřená cíli návrhu, není třeba uvádět. |Volba nástrojů |341 | Navrhované nástroje: nařízení. |342 | Jiné prostředky by nebyly přiměřené z tohoto důvodu/těchto důvodů: Výše uvedené základní nařízení nestanoví náhradní možnosti. |ROZPOčTOVÉ DůSLEDKY |409 | Návrh nemá žádné důsledky pro rozpočet Společenství. |1. NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se zrušuje antidumpingové clo na dovoz syntetických polyesterových střižových vláken pocházejících z Austrálie, Indie, Indonésie a Thajska, ukončuje řízení týkající se těchto dovozů na základě přezkumů opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 a ukončuje částečný prozatímní přezkum těchto dovozů pocházejících z Thajska podle čl. 11 odst. 3 základního nařízeníRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství[1] (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 a 3 uvedeného nařízení,s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,vzhledem k těmto důvodům:A. POSTUP1. Platná opatření(1) V červenci 2000 Rada nařízením (ES) č. 1522/2000[2] uložila konečné antidumpingové clo z dovozu syntetických polyesterových střižových vláken (dále jen „polyesterová střižová vlákna“ nebo „PSV“) pocházejících z Austrálie, Indonésie a Thajska. Šetření, na jehož základě byla uložena tato opatření, se dále označuje jako „původní šetření 1“.(2) V prosinci 2000 Rada nařízením (ES) č. 2852/2000[3] uložila konečné antidumpingové clo z dovozu PSV pocházejících z Indie a Korejské republiky. Šetření, na jehož základě byla uložena tato opatření, se dále označuje jako „původní šetření 2“.(3) Opatření uložená nařízením (ES) č. 2852/2000 sestávala z valorického cla, s výjimkou dovozů od jednoho indického vyvážejícího výrobce, od něhož byly přijaty závazky, a to rozhodnutím Komise 2001/818/ES[4]. Na základě prozatímního přezkumu, který se vztahoval na dumping i újmu, se opatření na dovozy z Korejské republiky změnila a obnovila na pět let nařízením Rady (ES) č. 428/2005[5].2. Žádosti o přezkum(4) Po zveřejnění dvou oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti, jednoho týkajícího se platných antidumpingových opatření uložených na dovoz PSV pocházejících z Austrálie, Indonésie a Thajska[6] a druhého týkajícího se platných antidumpingových opatření uložených na dovoz PSV pocházejících z Indie[7], obdržela Komise dne 13. dubna 2005 a 23. září 2005 žádosti o přezkum těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.(5) Tyto žádosti podalo Mezinárodní sdružení výrobců chemických vláken („CIRFS“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby PSV ve Společenství. Žádosti jsou odůvodněny tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek opakovaný výskyt dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství.(6) Dále společnost Tuntex (Thajsko), veřejná společnost s ručením omezeným (dále jen „Tuntex“), výrobce PSV v Thajsku poléhající platným antidumpingovým opatřením, předložila žádost o částečný prozatímní přezkum nařízení (ES) č. 1522/2000.(7) V žádosti podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení poskytla společnost Tuntex přímý důkaz na podporu svého tvrzení, že pokud jde o ni, okolnosti, na jejichž základě byla zavedena opatření, se trvale změnily. Společnost Tuntex předložila důkazy o tom, že by srovnání běžné hodnoty založené na jeho vlastních nákladech/cenách na domácím trhu a na jeho vývozních cenách pro trh ve třetí zemi vedlo ke snížení dumpingu výrazně pod úroveň dosavadních opatření (27,7 %). Společnost Tuntex se proto domnívá, že pokračující uplatňování opatření na stávající úrovni, založené na dříve stanovené úrovni dumpingu, již není pro vyrovnání účinků dumpingu zapotřebí.(8) Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení dvou přezkumů podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení a jednoho přezkumu omezeného pouze na posouzení dumpingu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, a zahájila tyto tři přezkumy zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie [8].3. Šetření(9) Komise oficiálně oznámila výrobcům z Austrálie, Indie, Indonésie a Thajska, dovozcům, uživatelům a jejich sdružením ve Společenství, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, zástupcům dotčených zemí vývozu, CIRFS a známým výrobcům ve Společenství, že zahajuje přezkum opatření před pozbytím platnosti. Dotčené strany se měly možnost písemně vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení.(10) Komise oficiálně informovala společnost Tuntex a zástupce vyvážející země o zahájení částečného prozatímního přezkumu. Zúčastněným stranám byla rovněž poskytnuta možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení sdělily písemně své připomínky a požádaly o slyšení.(11) S ohledem na velký počet výrobců v Indii, Indonésii a Thajsku a rovněž ve Společenství, kteří jsou uvedeni v žádostech o přezkum opatření před pozbytím platnosti, a na velký počet dovozců PSV ve Společenství, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, považovala Komise za vhodné prověřit, zda by neměl být použit výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nezbytný, a pokud ano, vybrat vhodný vzorek, byly výše uvedené strany podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení vyzvány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.(12) Po posouzení předložených údajů a v důsledku nízkého počtu spolupracujících výrobců v Indii, Indonésii a Thajsku, kteří vyjádřili svou ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není v souvislosti s výrobci v těchto zemích nezbytný.(13) Žádný dovozce nepředložil Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumů, a proto nebyl zapotřebí výběr vzorku dovozců. Žádný z dovozců při těchto přezkumech nespolupracoval.(14) Deset výrobců ze Společenství vyplnilo formulář pro výběr vzorku a formálně souhlasilo s další spoluprácí při šetření. Z výše zmíněných deseti společností bylo jako vzorek vybráno pět společností, které jsou reprezentativními zástupci daného výrobního odvětví Společenství ve smyslu objemu výroby a prodejů PSV ve Společenství. Tento vzorek představoval největší reprezentativní objem výroby a prodeje PSV ve Společenství, který by mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán.(15) Pěti výrobcům ve Společenství zařazeným do vzorku, výrobcům v Austrálii, výrobcům, kteří spolupracovali při výběru vzorku v jejich zemi, a známým uživatelům byly proto zaslány dotazníky. Pět výrobců Společenství nezařazených do vzorku bylo požádáno, aby poskytli údaje o některých ukazatelích újmy a vyjádřili se k dopadu zrušení nebo zachování antidumpingových opatření.(16) Dotazníky vyplnili čtyři z pěti výrobců Společenství zařazených do vzorku (vzorek tak představoval 38 % výroby a prodeje ve Společenství), jeden výrobce z Austrálie, tři výrobci z Indie, čtyři výrobci z Indonésie, čtyři výrobci z Thajska (dva z nich jsou ve spojení) a osm uživatelů. Dotazníky předložila i dvě sdružení uživatelů. Dále poskytli požadované informace čtyři z pěti výrobců ve Společenství nezařazených do vzorku (spolupracující výrobci tak představovali 60 % výroby v Společenství).(17) Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné pro účely svého šetření a provedla kontrolní návštěvy v provozovnách těchto společností:a) Výrobci ve Společenství zařazení do vzorku- Advansa GmbH, Hamm, Německo- Elana, Branch Office of Boryszew S.A., Toruń, Polsko- La Seda de Barcelona S.A., El Prat de Llobregat, Španělsko- Wellman International Limited, Mullagh, Irskob) Výrobci v Austrálii- Leading Synthetics Pty Ltd., Campbellfieldc) Výrobci v Indii- Futura Polyesters Limited, Chennai- Indo Rama Synthetics (India) Ltd., Nagpur- Reliance Industries Limited, Mumbaid) Výrobci v Indonésii- P.T. Global Fiberindo, Tangerang- P.T. Indo-Rama Synthetics Tbk., Jakarta- P.T. Panasia Indosyntec Tbk., Bandung- P.T. Susilia Indah Synthetic Fibers Industries, Tangerange) Výrobci v Thajsku- New World Polyester Co., Ltd., Samutprakarn- Teijin Polyester (Thailand) Limited, Bangkok- Teijin (Thailand) Limited, Bangkok- Tuntex (Thailand) Public Company Limited, Bangkok(18) Pokud jde o přezkum opatření před pozbytím platnosti, šetření týkající se pokračování a / nebo opětovného výskytu dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. července 2004 do 30. června 2005 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkoumání trendů, které jsou relevantní pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo opětovného výskytu újmy, zahrnovalo období od 1. ledna 2002 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). Období šetření při částečném prozatímním přezkumu dumpingu je stejné jako období přezkumného šetření při přezkumu opatření před pozbytím platnosti.B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK1. Dotčený výrobek(19) Definice dotčeného výrobku odpovídá definici, která byla použita při původních šetřeních uvedených výše v 1. a 2. bodu odůvodnění.(20) Dotčeným výrobkem jsou syntetická polyesterová střižová vlákna, nemykaná, nečesaná ani jinak nezpracovaná pro spřádání, pocházející z Austrálie, Indie, Indonésie a Thajska, která v současnosti spadají do kódu KN 5503 20 00. Obecně se uvádějí jako polyesterová střižová vlákna nebo PSV.(21) PSV je základní materiál používaný v různých fázích procesu výroby textilních výrobků. PSV se používají buď pro spřádání, tj. pro výrobu nití z nekonečných vláken pro výrobu textilií, po přimíchání nebo nepřimíchání jiných vláken, jako je bavlna nebo vlna, nebo na nespřádané výrobky, jako jsou náplně, tj. vycpávky nebo výplně určitého textilního zboží (např. polštářů, sedadel automobilů, sak).(22) Výrobek se prodává v různých typech, které je možno identifikovat podle odlišných vlastností, jakými je např. denier nebo decitex, pevnost, lesk či silikonové úpravy. Z hlediska výroby je možno rozlišovat mezi přírodními PSV vyrobenými z přírodních surovin a umělými PSV vyrobenými z recyklovaného polyesteru. Jakost může být prvotřídní nebo snížená.(23) Šetření ukázalo, že všechny typy dotčeného výrobku ve smyslu definice v 20. bodu odůvodnění, přestože se navzájem liší celou řadou faktorů popsaných v předchozím bodu odůvodnění, mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a užívá se jich ke stejným účelům. Z těchto důvodů a pro účely stávajících šetření se všechny druhy dotčeného výrobku považují za jediný výrobek.2. Obdobný výrobek(24) Stávající přezkumy ukázaly, že dotčený výrobek a PSV vyráběná a prodávaná na tuzemském trhu dotčených zemí, jakož i PSV vyráběná a prodávaná výrobci Společenství ve Společenství, mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OPĚTOVNÉHO VÝSKYTU DUMPINGU1. Předběžné poznámky(25) Pokud jde o přezkumy opatření před pozbytím platnosti, v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu a zda by pozbytí platnosti předmětných opatření pravděpodobně vedlo k jeho přetrvání nebo opětovnému výskytu.(26) Během období přezkumného šetření byly vývozy PSV pocházejících z Austrálie, Indie, Indonésie a Thajska (dále jen „dotčené země“) do Společenství zanedbatelné. Podle Eurostatu dosáhly dovozy z dotčených zemí v období přezkumného šetření jen 1 056 tun (0,1 % spotřeby Společenství), zatímco v období původních šetření to bylo více než 69 000 tun.(27) Žádný spolupracující výrobce neuskutečnil v období přezkumného šetření žádné nebo jen zanedbatelné vývozní prodeje PSV do Společenství, a proto nebylo možné stanovit reprezentativní výpočty dumpingu s cílem určit pravděpodobnost pokračování dumpingu.(28) V důsledku toho se při analýze pravděpodobnosti opětovného výskytu dumpingu vzaly v úvahu kromě jiného ceny vývozů do jiných třetích zemí.(29) Na základě níže uvedených zjištění přezkumů před pozbytím platnosti se provedení prozatímního přezkumu požadovaného společností Tuntex nepovažovalo za potřebné.2. Pravděpodobnost opětovného výskytu dumpingu v případě zrušení opatření2.1. AustráliePředběžné poznámky(30) Jediný výrobce PSV v Austrálii přestal v roce 2003 PSV vyvážet na ostatní trhy, včetně trhu Společenství. Společnost investovala do nové flexibilní výrobní linky údajně s cílem pokrýt jen regionální část australského trhu s PSV; zejména trhu ve státě Viktorie, ve kterém se společnost nachází.Vztah mezi domácí cenovou úrovní a cenovou úrovní ve Společenství(31) Vzhledem k tomu, že se během období přezkumného šetření neuskutečnily vývozy do žádných zemí, byly porovnány domácí ceny v Austrálii, o kterých se zjistilo, že jsou ztrátové, ale vyšší než variabilní náklady, a zjistilo se, že jsou podstatně nižší než průměrná cena výrobců Společenství v období přezkumného šetření. To naznačuje, že by společnost mohla být v případě zrušení opatření motivována k tomu obnovit některé vývozy do Společenství. Jak je uvedeno níže v 32. bodu odůvodnění, společnost však nemá kapacitu obnovit vývozy do Společenství v podstatných množstvích.Nevyužitá kapacita a zásoby(32) Přestože využívání kapacity australským vývozcem nebylo během období přezkumného šetření nijak vysoké, dostupná nevyužitá kapacita představuje malou část spotřeby Společenství (podstatně menší než 0,5 %). I kdyby se tato dostupná kapacita prodala po zrušení platných opatření do Společenství za dumpingové ceny, vliv na trh Společenství by byl minimální. Zásoby nejsou dobrým ukazatelem, pokud jde o PSV vyráběné v Austrálii, protože výrobek je prodáván zejména na základě objednávek zákazníků.(33) Nakonec se připomíná, že od roku 2003 společnost nevyvážela PSV do žádné třetí země bez ohledu na existenci podobné dostupné kapacity během tohoto období. V důsledku toho se došlo k závěru, že v případě zrušení opatření není pravděpodobné, že by došlo k opětovnému výskytu dumpingových vývozů z Austrálie do Společenství v podstatných množstvích.2.2. IndiePředběžné poznámky(34) Tři výrobci PSV v Indii spolupracovali při šetření. Dva z nich uskutečnili v období přezkumného šetření menší vývozní prodeje do Společenství; třetí vůbec do Společenství nevyvážel. Poznamenává se, že jeden z těchto spolupracujících výrobců měl tři společnosti ve spojení vyrábějící PSV v Indii. Tito výrobci ve spojení však nebyli přezkoumáni odděleně vzhledem k tomu, že jen jeden z nich v období přezkumného šetření – ve velmi omezeném rozsahu – přímo prodával PSV, vždy na domácím trhu.(35) Je známo, že v Indii byl v období přezkumného šetření alespoň jeden malovýrobce PSV, který při šetření nespolupracoval. V případě nespolupracujícího výrobce/-ů se analyzovaly informace dostupné z Eurostatu a jiných zdrojů. Na základě toho bylo zjištěno, že rovněž vývoz PSV z Indie do Společenství od jiných než spolupracujících indických výrobců byl v období přezkumného šetření zanedbatelný. Pro nespolupracující společnost/-i však nebyly dostupné žádné spolehlivé informace o výrobní kapacitě, objemu výroby, zásobách ani prodeji. V tomto ohledu a vzhledem k tomu, že neexistuje žádný náznak opaku, se mělo za to, že zjištění pro jakoukoli nespolupracující společnost by byla v souladu se zjištěními stanovenými pro spolupracující společnosti.(36) Vzhledem k tomu, že se neuskutečnil dostatek vývozů do Společenství pro reprezentativní analýzu dumpingu v období přezkumného šetření, aby bylo možné zjistit, zda by v případě zrušení opatření dumping došlo k jeho opětovnému výskytu, byla posouzena cenová politika spolupracujících výrobců při vývozu na vývozní trhy, jejich výrobní kapacita a zásoby. Analýza se zakládala na informacích poskytnutých spolupracujícími výrobci uvedenými v 17. bodu odůvodnění výše.Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenovou úrovní v Indii(37) Údaje od tří spolupracujících indických výrobců ukázaly, že vývozní ceny do třetích zemí byly nižší než ceny na domácím trhu v Indii. Šetřením se ve skutečnosti zjistilo, že celkově byl tento cenový rozdíl v období přezkumného šetření v rozpětí mezi 15 % a 27 %. To může naznačovat pravděpodobnost opětovného výskytu dumpingu při vývozu do Společenství v případě zrušení opatření.Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenovou úrovní ve Společenství(38) Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření byly prodejní ceny výrobců Společenství v průměru podstatně vyšší než vývozní ceny spolupracujících indických vývozců při vývozu na trhy jiných třetích zemí. To může naznačovat, že převažující cenová úroveň dotčeného výrobku na trhu Společenství by mohla tento trh učinit atraktivním pro indické výrobce. Na tomto základě se mělo za to, že v případě zrušení platných opatření by bylo ekonomicky výhodné přesunout vývoz z jiných třetích zemí na trh Společenství s vyššími cenami. Vzhledem k tomu, že jsou ceny ve Společenství podstatně vyšší než vývozní ceny do jiných třetích zemí, není pravděpodobné, že by se v případě zrušení opatření uskutečnil vývoz do Společenství za dumpingové ceny.Nevyužitá kapacita a zásoby(39) Ve třech spolupracujících společnostech v Indii neexistovaly během období přezkumného šetření žádné značné nevyužité kapacity. Dva z těchto hlavních výrobců však investovali ve velkém rozsahu do výroby PSV, což bude mít za následek celkový nárůst jejich výrobní kapacity o 361 000 tun ročně v roce 2007. Tyto investice údajně vycházely z vývoje na indickém trhu s PSV, u něhož se tento rok a v blízké budoucnosti údajně očekává prudký nárůst. Podle dostupných informací činí velikost indického trhu s PSV v současnosti přibližně 610 000 tun ročně. Poznamenává se, že výše uvedený nárůst výrobní kapacity představuje více než 50 % celkové výrobní kapacity tří spolupracujících indických výrobců v období přezkumného šetření. Rovněž je nutné poznamenat, že podle dostupných informací byl v Indii v době šetření alespoň jeden nový výrobce PSV v počáteční fázi výroby tohoto výrobku. Na druhé straně koupil největší indický výrobce nedávno výrobce Společenství, který nespolupracuje na šetření. Tento indický výrobce tak nemusí mít zájem v budoucnosti vyvážet do Společenství podstatné množství PSV. Údaje od spolupracujících výrobců kromě toho ukazují, že jejich domácí prodeje se v posuzovaném období zvýšily a že v budoucnosti budou nadále růst. Nové kapacity tak splní rostoucí domácí poptávku, i když nelze vyloučit vznik určité nadbytečné kapacity.(40) Výše zásob tří indických výrobců se v posuzovaném období nijak podstatně nezměnila. Poznamenává se však, že v případě Indie nelze zásoby považovat za smysluplný ukazatel, protože výroba jednoho ze spolupracujících výrobců je založena na objednávkách zákazníků a další spolupracující výrobce vyrábí značná množství PSV na použití pro vlastní potřebu.(41) Celkově převládá názor, že neexistuje pravděpodobnost obnovení vývozu do Společenství ve značných množstvích a že i kdyby v případě zrušení opatření část nových výrobních kapacit skončila ve Společenství, je nepravděpodobné, že by se tyto vývozy prováděly za dumpingové ceny (viz 38. bod odůvodnění).2.3. IndonésiePředběžné poznámky(42) Čtyři výrobci PSV v Indonésii spolupracovali při šetření. Žádný z těchto výrobců neměl společnosti ve spojení vyrábějící PSV v Indonésii. Tři z nich uskutečnili v období přezkumného šetření menší vývozní prodeje do Společenství; čtvrtý vůbec do Společenství nevyvážel.(43) Je známo, že v Indonésii bylo v období přezkumného šetření alespoň pět činných výrobců PSV, kteří při šetření nespolupracovali. V případě nespolupracujících výrobců se analyzovaly informace dostupné z Eurostatu a jiných zdrojů. Na základě toho bylo zjištěno, že rovněž vývoz PSV z Indonésie do Společenství, uskutečněný jinými než spolupracujícími indonéskými výrobci, byl v období přezkumného šetření zanedbatelný. Za tyto nespolupracující společnosti nebyly dostupné žádné spolehlivé informace o výrobní kapacitě, objemu výroby, zásobách ani prodeji. V tomto ohledu a vzhledem k tomu, že neexistuje žádný náznak opaku, se mělo za to, že zjištění pro jakoukoli nespolupracující společnost by byla v souladu se zjištěními stanovenými pro spolupracující společnosti. Ověření, zda je pravděpodobné, že by po zrušení příslušných opatření opětovně došlo k dumpingu, vycházelo tudíž z dostupných informací, tj. informací poskytnutých spolupracujícími vyvážejícími výrobci, kteří jsou uvedeni výše v 17. bodu odůvodnění.(44) Aby bylo možné zjistit, zda by v případě zrušení opatření opětovně došlo k dumpingu, byla posouzena cenová politika spolupracujících výrobců při vývozu na jiné vývozní trhy a výrobní kapacita a zásoby vývozců.Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenovou úrovní v Indonésii(45) Pro jednoho ze čtyř spolupracujících indonéských výrobců nebylo možné získat žádné údaje týkající se vývozních cen, protože společnost v období přezkumného šetření PSV vůbec nevyvážela. Údaje týkající se dalších tří výrobců v případě dvou z nich ukázaly, že vývozní ceny do třetích zemí byly obecně nepatrně nižší než ceny na domácím trhu v Indonésii. Šetření ve skutečnosti stanovilo, že tento cenový rozdíl byl v období přezkumného šetření v průměru přibližně 4 %. V případě třetího výrobce bylo zjištěno, že vývozní ceny do třetích zemí byly celkově nepatrně vyšší než ceny na domácím trhu v Indonésii. To nenaznačuje pravděpodobnost opětovného výskytu značného dumpingu při vývozu do Společenství v případě zrušení opatření.Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenovou úrovní ve Společenství(46) Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření byly prodejní ceny výrobců Společenství na trhu Společenství v průměru podstatně vyšší než vývozní ceny spolupracujících indonéských vývozců při vývozu na trhy třetích zemí. To může naznačovat, že převažující cenová úroveň dotčeného výrobku na trhu Společenství by mohla tento trh učinit atraktivním pro indonéské výrobce. Na tomto základě se předpokládalo, že v případě zrušení opatření by bylo ekonomicky výhodné přesunout vývozy z třetích zemí na trh Společenství s vyššími cenami. Vzhledem k tomu, že jsou ceny ve Společenství podstatně vyšší než vývozní ceny do jiných třetích zemí, není pravděpodobné, že by se v případě zrušení opatření uskutečnil vývoz do Společenství za dumpingové ceny.Nevyužitá kapacita a zásoby(47) Spolupracující výrobci v Indonésii neměli během období přezkumného šetření jednotný model využívání kapacit. Zatímco některé společnosti byly schopné využít téměř veškerou dostupnou kapacitu, jiné zaznamenaly značnou nevyužitou kapacitu. Tato nevyužitá kapacita však byla celkově nižší než 20 % jejich celkové kapacity. Nejevilo se, že by některá ze spolupracujících společností měla v plánu podstatné investice do rozšíření výrobní kapacity PSV v budoucnosti. Pokud jde o využívání kapacit nespolupracujícími indonéskými výrobci, udělal se odhad nevyužité výrobní kapacity na základě informací poskytnutých spolupracujícími společnostmi a indonéským sdružením výrobců PSV. Podle těchto informací dosahuje dostupná kapacita spolupracujících společností méně než poloviny celkové dostupné výrobní kapacity PSV v Indonésii. Na tomto základě byl učiněn odhad, že stávající nevyužitá výrobní kapacita v Indonésii je maximálně 90 000 tun. Údaje od spolupracujících výrobců kromě toho ukazují, že jejich celkové domácí prodeje se v posuzovaném období zvýšily a že v budoucnosti budou nadále růst. Nevyužitá kapacita v Indonésii by se proto pravděpodobně využila na domácí prodeje spíše než na prodeje do Společenství.(48) Výše zásob čtyř indonéských výrobců se v posuzovaném období nijak podstatně nezměnila. Poznamenává se však, že zásoby nelze považovat za dobrý ukazatel, neboť výroba PSV je založena na objednávkách zákazníků a / nebo použití pro vlastní potřebu.(49) Celkově převládá názor, že neexistuje pravděpodobnost obnovení vývozu do Společenství ve značných množstvích a že i kdyby v případě zrušení opatření část nevyužitých výrobních kapacit v Indonésii skončila ve Společenství, je velmi nepravděpodobné z důvodů uvedených v 45. a 46. bodu odůvodnění, že by se tyto vývozy prováděly za dumpingové ceny.2.4. ThajskoPředběžné poznámky(50) Komisi je známo osm výrobců PSV v Thajsku. Čtyři z nich spolupracovali ve stávajícím šetření. Jen jeden z nich vyvážel v období přezkumného šetření menší množství PSV do Společenství.(51) Informace o zásobách a prodejích na trhy jiné než ve Společenství se týkají jen spolupracujících výrobců. Bylo však možné získat údaje o výrobní kapacitě v Thajsku od Sdružení thajských výrobců syntetických vláken a odhadnout objem výroby veškerých výrobců v Thajsku. Tento odhad byl založen na předpokladu, že využívání kapacit nespolupracujících výrobců bylo podobné jako u spolupracujících výrobců. V tomto ohledu a vzhledem k tomu, že neexistuje žádný náznak opaku, se mělo za to, že zjištění pro nespolupracující společnosti by byla v souladu se zjištěními stanovenými pro spolupracující společnosti.(52) Aby bylo možné zjistit, zda by v případě zrušení opatření došlo k opětovnému výskytu dumpingu, byla posouzena cenová politika spolupracujících výrobců při vývozu na jiné vývozní trhy než trhy Společenství, výrobní kapacita v Thajsku a zásoby spolupracujících výrobců.(53) Podle Eurostatu byla vyvezená množství pocházející z Thajska v období přezkumného šetření zanedbatelná.Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenovou úrovní v Thajsku(54) Údaje od čtyř spolupracujících výrobců ukázaly, že do třetích zemí se prodávalo za ceny nižší, než jsou ceny na domácím trhu, nebo nižší, než jaké jsou výrobní náklady – celkově byly rozdíly v rozpětí od 10 % do 15 %. To může naznačovat pravděpodobnost opětovného výskytu dumpingu při vývozu do Společenství v případě zrušení opatření.Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenovou úrovní ve Společenství(55) Vývozní ceny do třetích zemí účtované spolupracujícími výrobci v Thajsku byly v průměru podstatně nižší než prodejní ceny výrobců Společenství ve Společenství, což může naznačovat, že v případě zrušení antidumpingových opaření by převažující cenová úroveň PSV na trhu Společenství učinila tento trh atraktivním pro výrobce v Thajsku. Na tomto základě se má za to, že v případě zrušení platných antidumpingových opatření by bylo ekonomicky výhodné přesunout vývoz z třetích zemí na trh Společenství s vyššími cenami. Vzhledem k tomu, že jsou ceny ve Společenství podstatně vyšší než vývozní ceny do jiných třetích zemí, není pravděpodobné, že by se v případě zrušení opatření uskutečnil vývoz do Společenství za dumpingové ceny.Nevyužitá kapacita a zásoby(56) Využívání kapacity spolupracujícími výrobci bylo v posuzovaném období poměrně vysoké, v průměru okolo 92 %. Na této úrovni využívaní kapacity a za předpokladu, že nespolupracující výrobci využívali kapacitu na podobné úrovni, měli výrobci v Thajsku v období přezkumného šetření nevyužitou kapacitu nejvýše 50 000 tun. Přestože by se tato kapacita mohla v případě zrušení opatření částečně využít na obnovení vývozu do Společenství, je nepravděpodobné, že by podstatná množství PSV skončila na trhu Společenství vzhledem k značnému podílu domácího prodeje a velkému počtu vývozních trhů, které spolupracující výrobci zásobují.(57) Zásoby nejsou smysluplným ukazatelem, pokud jde o PSV vyráběná v Thajsku. Výroba se většinou zakládá na objednávkách zákazníků, a proto se vytvářejí zejména zásoby PSV, které mají být dodány již známým kupujícím.(58) Celkově převládá názor, že není pravděpodobné, že by došlo k obnovení vývozu do Společenství ve značných množstvích a že i kdyby v případě zrušení opatření část nevyužitých výrobních kapacit v Thajsku skončila ve Společenství, je velmi nepravděpodobné z důvodu uvedeném v 55. bodu odůvodnění, že by se tyto vývozy prováděly za dumpingové ceny.2.5. Závěr(59) Aby bylo možné zjistit, zda by v případě zrušení antidumpingových opaření došlo k opětovnému výskytu dumpingu, byly posouzeny nevyužité kapacity a nevyužité zásoby, a dále cenová politika a vývozní strategie při vývozu na různé trhy.(60) Z tohoto přezkumu vyplynulo, že zatímco existují určité nevyužité výrobní kapacity v Austrálii, Indii, Indonésii a Thajsku, které by mohly vést k obnovení vývozu do Společenství, v případě možného pozbytí platnosti opatření, neexistují důvody domnívat se, že objem takových vývozů bude podstatný a, což je důležitější, neočekává se, že by tyto dovozy byly prováděny za dumpingové ceny, jak je stanoveno v původních šetřeních.(61) Vzhledem k tomu, že neexistuje pravděpodobnost opětovného výskytu dumpingových vývozů z dotčených zemí, které by mohly způsobit újmu, není nutné analyzovat pravděpodobnost opětovného výskytu újmy a poškození zájmu Společenství. Opatření na dovoz PSV pocházejících z Austrálie, Indie, Indonésie a Thajska by se proto měla zrušit a šetření ukončit.D. ČÁSTEČNÝ PROZATÍMNÍ PŘEZKUM TÝKAJÍCÍ SE THAJSKA(62) Vzhledem k tomu, že v souladu s předchozím bodem odůvodnění by se opatření vůči Thajsku měla zrušit a šetření ukončit, měl by se ukončit i částečný prozatímní přezkum týkající se Tuntexu.E. ZVEŘEJNĚNÍ(63) Zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá Komise doporučit, aby byla platná opatření vůči Austrálii, Indii, Indonésii a Thajsku zrušena a šetření zastaveno. Zúčastněné strany dostaly příležitost se vyjádřit. Výrobci v dotčených zemích a uživatelé ve Společenství výše uvedené závěry podpořili. Sdružení CIRFS a někteří výrobci ve Společenství byli sice proti, nicméně celkově nebyly jejich námitky takové povahy, která by měla za následek změnu závěrů.(64) Sdružení CIRFS a někteří výrobci ve Společenství tvrdili, že vlastní zjištění Komise o volné kapacitě a dumpingu jasně naznačují, že je pravděpodobné, že bude opět docházet k dumpingu působícímu újmu.(65) Pokud jde o jediného výrobce v Austrálii, domnívali se, že nebylo vysvětleno, zda výrobní kapacita, která byla dříve využívána pro vývoz do Společenství, je nadále k dispozici, a pokud ano, zda je pravděpodobné, že bude opět uvedena do provozu, pokud by platnost cel skončila. Upozornili na to, že prodeje na domácím trhu se pohybovaly pod běžnou hodnotou a že závěrem by mělo být, že existuje pravděpodobnost opětovného výskytu dumpingu působícího újmu, vzhledem k tomu, že u vývozů do Společenství byl v původním šetření a v dalším šetřením ohledně PET, což je výrobek úzce související s PSV, dumping působící újmu zjištěn.(66) Sdružení CIFRS a někteří výrobci ve Společenství se domnívali, že zvýšení kapacity dvou významných indických výrobců o 361 000 tun v roce 2007 a existence alespoň jednoho nového výrobce PSV v počáteční fázi podnikání s předpokládanou kapacitou 180 000 tun znamená, že celková indická kapacita přesáhne v období do 2010 poptávku po PSV na domácím trhu celkem o více než 300 000 tun. Tato skutečnost, spolu s dumpingovým rozpětím mezi 15 % a 27 % u vývozů do třetích zemí během období přezkumného šetření, i ve spojení s tím, že Komise sama uznala, že současná cenová úroveň na trhu Společenství by z něj mohla pro indické výrobce učinit atraktivní místo, naznačují, že o pravděpodobnosti opětovného výskytu dumpingu působícího újmu lze v případě zrušení opatření jen stěží pochybovat.(67) Pokud jde o Indonésii, zdůraznili, že Komise dochází k závěrům pouze na základě analýzy čtyř spolupracujících výrobců, ovšem tržní a finanční postavení nespolupracujících výrobců, o nichž Komise předpokládá, že disponují více než polovinou celkové dostupné kapacity v Indonésii, je výrazně horší. Rovněž se domnívají, že existuje více než 140 000 tun nevyužité kapacity, tj. o 50 000 tun více, než Komise odhaduje, a že tato nadbytečná kapacita bude i za několik let vyšší než 100 000 tun. Dokonce i na základě nevyužité kapacity na úrovni 90 000 tun, jak ji odhaduje Komise, je pravděpodobné, že indonéští výrobci, kteří již mají ve Společenství obchodní kontakty, pokud jde o prodej polyesterového vlákna, po zrušení opatření výrazně zvýší svůj vývoz do Společenství. Vzhledem k tomu, že jejich rozpětí u vývozu do třetích zemí se nadále pohybuje nad úrovní de minimis, docházelo by k dovozům z Indonésie za dumpingové ceny působící újmu.(68) Sdružení CIFRS a někteří výrobci ve Společenství upozornili na to, že dumpingové rozpětí 10 % až 15 % u vývozů thajských spolupracujících výrobců do třetích zemí, jejich značná nevyužitá kapacita a skutečnost, že thajští výrobci PSV již vyvážejí textilní polyesterová vlákna do Společenství, jasně naznačují, že je pravděpodobné, že v případě zrušení opatření dojde k rychlému obnovení dumpingu ze strany dovozů pocházejících z Thajska.(69) Rovněž uvedli, že země jako Čína, Indie a Vietnam, které donedávna byly čistými dovozci PSV a významným vývozním trhem pro dotčené země, vybudovaly svou kapacitu na úroveň, která jim brzy umožní stát se čistými vývozci, čímž dále zvýší tlak na dotčené země, aby obnovily vývoz značných množství do Společenství za dumpingové ceny působící újmu.(70) Jeden výrobce ve Společenství dále zdůraznil strategický význam dodavatelského odvětví recyklace, které by mohlo být omezením nebo uzavřením provozu výrobců PSV ve Společenství negativně ovlivněno.(71) V přezkumu před pozbytím platnosti jsou zjištění o pravděpodobnosti pokračování nebo opětovného výskytu dumpingu a újmy zaměřena do budoucnosti, a proto zahrnují prvek odhadu. Celkově nebyly proti skutečnostem ohledně kapacity a využití kapacity v dotčených zemích zjištěným během šetření vzneseny námitky. Sdružení CIFRS a někteří výrobci ve Společenství jen dospěli k jiné prognóze pravděpodobnosti opětovného výskytu dumpingových dovozů PSV do Společenství u dotčených zemí. Pokusili se svou prognózu podpořit odkazem na výrobky jiné než PSV. Ovšem skutečnost, že někteří výrobci v dotčených zemích vyvážejí do Společenství jiný výrobek, neprokazuje sama o sobě, že je pravděpodobné, že v případě zrušení opatření dojde k oživení dumpingového vývozu značných množství PSV do Společenství.(72) Skutečnost, že cenový rozdíl mezi vývozem z Indie, Indonésie a Thajska do třetích zemí a prodejem na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření je výrazně nižší než rozdíl zjištěný v původním šetření jejich vývozů do Společenství, v tomto případě naznačuje, že se cenová situace na trzích změnila. Dále skutečnost, že ceny ve Společenství jsou výrazně vyšší než ceny na prodej do třetích zemí, naznačuje, že pokud by se obnovil vývoz značného množství z těchto zemí do Společenství, tyto cenové rozdíly by mohly být dokonce nižší, ne-li záporné. Proto se za stávajících okolností nepředpokládá, že u vývozů z těchto zemí do Společenství by mohlo docházet k dumpingu. Dále se připomíná, že v průběhu období přezkumného šetření nedocházelo k žádným vývozům z Austrálie, a proto v případě této země nelze tyto závěry učinit.(73) Dále využití kapacity v Indii, Indonésii a Thajsku bylo obecně vysoké a jejich domácí trh je významný a v některých případech rychle roste. V Indii bylo v období přezkumného šetření provedeno 90 % prodejů spolupracujících výrobců na domácím trhu. V Indonésii to bylo 80 %. V Thajsku byl tento podíl zhruba 40 %, ovšem odhadovaná nevyužitá kapacita byla poměrně nízká a rozhodně nižší než v Indii nebo Indonésii. Nebyly předloženy žádné důkazy, že by situace nespolupracujících výrobců v těchto zemích byla jiná. Pokud jde o Austrálii, nic nenaznačuje tomu, že by původní kapacita jediného výrobce mohla být v případě zrušení opatření snadno obnovena a využita k opětovným vývozům do Společenství. Jak bylo již uvedeno, stávající kapacita v Austrálii, i kdyby měla být využívána plně k vývozům do Společenství, by nepřesáhla úroveň de minimis, tedy 1% podíl na trhu Společenství. Proto se má za to, že nic nenaznačuje tomu, že nevyužitá kapacita by mohla být v případě zrušení opatření využita k obnovení významného vývozu do Společenství.(74) Pokud jde o argument, že některé třetí země vybudovaly nové kapacity a mohou v budoucnosti omezit nebo dokonce zastavit dovoz, a tím uvolnit další nevyužitou kapacitu pro vývoz do Společenství, upozorňuje se na to, že nic nenaznačuje tomu, že by se měl celosvětový rychlý růst poptávky po PSV v blízké budoucnosti zastavit. V této souvislosti se rovněž upozorňuje na to, že stávající kapacita ve Společenství byla v průběhu období přezkumného šetření schopna uspokojit nejvýše 60 % rostoucí poptávky ve Společenství. Proto se neočekává, že by v blízké budoucnosti měla vzniknout celosvětová nadměrná kapacita nebo že by měla mít výrazný vliv na trh Společenství.(75) Je pravda, že dodavatelské odvětví recyklace by mohlo být nepříznivě poznamenáno omezením nebo uzavřením provozu výrobců PSV ve Společenství, neboť ti jsou nejvýznamnějšími spotřebiteli drtě z lahví. Ovšem tato úvaha nesouvisí se stanovením pravděpodobnosti obnovení dumpingových vývozů z dotčených zemí. Proto se má za to, že připomínky sdružení CIFRS a některých výrobců ve Společenství nemohou změnit závěr, že obnovení dumpingového vývozu významných množství z dotčených zemí do Společenství není pravděpodobné, a že by proto měla být opatření zrušena a řízení zastaveno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1Antidumpingová opatření uložená nařízením Rady (ES) č. 1522/2000 a č. 2852/2000 na dovozy syntetických polyesterových střižových vláken, nemykaných, nečesaných ani jinak nezpracovaných pro spřádání, pocházejících z Austrálie, Indie, Indonésie a Thajska se zrušují a řízení týkající se těchto dovozů se zastavují.Článek 2Částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se na dovozy syntetických polyesterových střižových vláken, nemykaných, nečesaných ani jinak nezpracovaných pro spřádání, pocházejících z Thajska se zastavuje.Článek 3Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Radupředseda / předsedkyně [1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).[2] Úř. věst. L 175, 14.7.2000, s. 10.[3] Úř. věst. L 332, 28.12.2000, s. 17.[4] Úř. věst. L 332, 28.12.2000, s. 116.[5] Úř. věst. L 71, 17.3.2005, s. 1.[6] Úř. věst. C 261, 23.10.2004, s. 2.[7] Úř. věst. C 130, 27.5.2005, s. 8.[8] Úř. věst. C 174, 14.7.2005, s. 15; Úř. věst. C 307, 3.12.2005, s. 2; Úř. věst. C 323, 20.12.2005, s. 21.


text:
 3.12.2015
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 317/29
 ROZPORZĄDZENIE WYKONAWCZE KOMISJI (UE) 2015/2234
 z dnia 2 grudnia 2015 r.
 ustanawiające standardowe wartości w przywozie dla ustalania ceny wejścia niektórych owoców i warzyw
 KOMISJA EUROPEJSKA,
 uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej,
 uwzględniając rozporządzenie Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) nr 1308/2013 z dnia 17 grudnia 2013 r. ustanawiające wspólną organizację rynków produktów rolnych oraz uchylające rozporządzenia Rady (EWG) nr 922/72, (EWG) nr 234/79, (WE) nr 1037/2001 i (WE) nr 1234/2007 (1),
 uwzględniając rozporządzenie wykonawcze Komisji (UE) nr 543/2011 z dnia 7 czerwca 2011 r. ustanawiające szczegółowe zasady stosowania rozporządzenia Rady (WE) nr 1234/2007 w odniesieniu do sektorów owoców i warzyw oraz przetworzonych owoców i warzyw (2), w szczególności jego art. 136 ust. 1,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 Rozporządzenie wykonawcze (UE) nr 543/2011 przewiduje – zgodnie z wynikami wielostronnych negocjacji handlowych Rundy Urugwajskiej – kryteria, na których podstawie Komisja ustala standardowe wartości dla przywozu z państw trzecich, w odniesieniu do produktów i okresów określonych w części A załącznika XVI do wspomnianego rozporządzenia.
 (2)
 Standardowa wartość w przywozie jest obliczana każdego dnia roboczego, zgodnie z art. 136 ust. 1 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 543/2011, przy uwzględnieniu podlegających zmianom danych dziennych. Niniejsze rozporządzenie powinno zatem wejść w życie z dniem jego opublikowania w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej,
 PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE:
 Artykuł 1
 Standardowe wartości celne w przywozie, o których mowa w art. 136 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 543/2011, są ustalone w załączniku do niniejszego rozporządzenia.
 Artykuł 2
 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie z dniem jego opublikowania w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.
 Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich państwach członkowskich.
 Sporządzono w Brukseli dnia 2 grudnia 2015 r.
 W imieniu Komisji,
 za Przewodniczącego,
 Jerzy PLEWA
 Dyrektor Generalny ds. Rolnictwa i Rozwoju Obszarów Wiejskich
 (1) Dz.U. L 347 z 20.12.2013, s. 671.
 (2) Dz.U. L 157 z 15.6.2011, s. 1.
 ZAŁĄCZNIK
 Standardowe wartości w przywozie dla ustalania ceny wejścia niektórych owoców i warzyw
 (EUR/100 kg)
 Kod CN
 Kod państw trzecich (1)
 Standardowa wartość w przywozie
 0702 00 00
 AL
 53,3
 MA
 73,3
 ZZ
 63,3
 0707 00 05
 AL
 57,9
 MA
 93,3
 TR
 152,1
 ZZ
 101,1
 0709 93 10
 AL
 80,9
 MA
 72,5
 TR
 153,6
 ZZ
 102,3
 0805 10 20
 MA
 77,5
 TR
 50,5
 UY
 52,1
 ZA
 53,6
 ZZ
 58,4
 0805 20 10
 MA
 76,9
 PE
 78,3
 ZZ
 77,6
 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90
 TR
 87,0
 ZZ
 87,0
 0805 50 10
 TR
 103,6
 ZZ
 103,6
 0808 10 80
 CA
 159,0
 CL
 85,4
 MK
 28,7
 US
 119,9
 ZA
 155,9
 ZZ
 109,8
 0808 30 90
 BA
 91,6
 CN
 97,5
 TR
 144,0
 ZZ
 111,0
 (1) Nomenklatura krajów ustalona w rozporządzeniu Komisji (UE) nr 1106/2012 z dnia 27 listopada 2012 r. w sprawie wykonania rozporządzenia Parlamentu Europejskiego i Rady (WE) nr 471/2009 w sprawie statystyk Wspólnoty dotyczących handlu zagranicznego z państwami trzecimi, w odniesieniu do aktualizacji nazewnictwa państw i terytoriów (Dz.U. L 328 z 28.11.2012, s. 7). Kod „ZZ” odpowiada „innym pochodzeniom”.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 21996D0725(01)
 Úřední věstník L 186 , 25/07/1996 S. 0073 - 0074
 Rozhodnutí Smíšeného výboru EHPč. 22/96ze dne 26. dubna 1996,kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHPSMÍŠENÝ VÝBOR EHP,s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen "Dohoda"), a zejména s ohledem na článek 98 této dohody,vzhledem k tomu, že příloha XIII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 19/96 ze dne 26. března 1996 [1];vzhledem k tomu, že směrnice Rady 94/55/ES ze dne 21. listopadu 1994 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se silniční přepravy nebezpečných věcí [2], by měla být začleněna do Dohody,ROZHODL TAKTO:Článek 1V příloze XIII Dohody se za bod 17d (směrnice Rady 95/50/ES) vkládá nový bod, který zní:"17e. 394 L 0055: Směrnice Rady 94/55/ES ze dne 21. listopadu 1994 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se silniční přepravy nebezpečných věcí (Úř. věst. L 319, 12.12.1994, s. 7), ve znění opravy v Úř. věst. L 301, 14.12.1995, s. 47."Článek 2Znění směrnice 94/55/ES v islandském a norském jazyce, která tvoří přílohu odpovídajících jazykových verzí tohoto rozhodnutí, jsou platná.Článek 3Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. května 1996 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody.Článek 4Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství.V Bruselu dne 26. dubna 1996.Za Smíšený výbor EHPpředsedaP. Benavides[1] Úř. věst. L 124, 23.5.1996, s. 27.[2] Úř. věst. L 319, 12.12.1994, s. 7.--------------------------------------------------


text:
Nález Ústavného súdu Slovenskej republiky sp. zn. PL. ÚS 5/2017 z 9. januára 2019 vo veci vyslovenia nesúladu ustanovenia § 421 ods. 1 Trestného zákona v časti „alebo nenávisť voči inej skupine osôb“ a ustanovenia § 422 ods. 1 Trestného zákona v časti „alebo nenávisť voči inej skupine osôb“ s čl. 1 ods. 1, čl. 26 ods. 4 a čl. 49 Ústavy Slovenskej republiky, ustanovenia § 423 ods. 1 písm. b) Trestného zákona v časti „politické presvedčenie“ a ustanovenia § 424 ods. 1 Trestného zákona v časti „politické presvedčenie“ s čl. 26 ods. 4 Ústavy Slovenskej republiky 38/2019 - Zákony.Judikáty.info
 Ústavný súd Slovenskej republiky na verejnom zasadnutí 9. januára 2019 v pléne zloženom z predsedníčky ...
 Ustanovenie § 421 ods. 1 Trestného zákona v časti „alebo nenávisť voči inej skupine osôb“ ...
 Ustanovenie § 423 ods. 1 písm. b) Trestného zákona v časti „politické presvedčenie“ a ustanovenie ...
 Dňom vyhlásenia tohto nálezu v Zbierke zákonov Slovenskej republiky stráca ustanovenie § 421 ods. ...
 Ak Národná rada Slovenskej republiky neuvedie ustanovenie § 421 ods. 1 Trestného zákona v časti ...


text:
 25.7.2013
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 200/4
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 705/2013 AL COMISIEI
 din 23 iulie 2013
 privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun (1), în special articolul 9 alineatul (1) litera (a),
 întrucât:
 (1)
 Pentru a asigura aplicarea uniformă a Nomenclaturii combinate anexate la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87, este necesar să se adopte măsuri privind clasificarea mărfurilor menționate în anexa la prezentul regulament.
 (2)
 Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 stabilește regulile generale pentru interpretarea Nomenclaturii combinate. Aceste reguli se aplică, de asemenea, oricăror alte nomenclaturi bazate integral sau parțial pe aceasta sau care îi adaugă acesteia subdiviziuni suplimentare și care sunt stabilite prin dispoziții specifice ale Uniunii, în vederea aplicării de măsuri tarifare sau de altă natură privind comerțul cu mărfuri.
 (3)
 În temeiul acestor reguli generale, mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului din anexă trebuie clasificate la codul NC indicat în coloana 2, pe baza motivelor care figurează în coloana 3 a aceluiași tabel.
 (4)
 Este necesar să se prevadă posibilitatea invocării în continuare de către titular, în temeiul articolului 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului Vamal Comunitar (2), pentru o perioadă de trei luni, a informațiilor tarifare obligatorii care au fost furnizate de autoritățile vamale ale statelor membre în ceea ce privește clasificarea mărfurilor în Nomenclatura combinată, dar care nu sunt conforme cu dispozițiile prezentului regulament.
 (5)
 Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului Vamal,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului din anexă se clasifică în Nomenclatura combinată la codul NC indicat în coloana 2 a aceluiași tabel.
 Articolul 2
 Informațiile tarifare obligatorii furnizate de autoritățile vamale ale statelor membre care nu sunt conforme cu dispozițiile prezentului regulament pot fi invocate în continuare pentru o perioadă de trei luni, în temeiul articolului 12 alineatul (6) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92.
 Articolul 3
 Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 23 iulie 2013.
 Pentru Comisie, pentru președinte
 Algirdas ŠEMETA
 Membru al Comisiei
 (1) JO L 256, 7.9.1987, p. 1.
 (2) JO L 302, 19.10.1992, p. 1.
 ANEXĂ
 Descrierea mărfurilor
 Clasificare
 (Cod NC)
 Motive
 (1)
 (2)
 (3)
 Un aparat portabil (denumit „dispozitiv pentru pasagerii liniilor aeriene”), compus dintr-o unitate de comandă care include un microfon și un difuzor, diverse butoane pe partea din față și pe cea din spate, un afișaj, un cititor de cartele magnetice și o mufă de conectare, pentru o tensiune de maximum 1 000 V, cu dimensiuni de aproximativ 16 × 4 × 2,5 cm.
 Dispozitivul este destinat să fie instalat pe scaunele pasagerilor din aeronave pentru îndeplinirea următoarelor funcții:
 —
 întrerupător și dispozitiv de comandă pentru diverse dispozitive externe, de exemplu, echipamente audio/video, console de jocuri sau alte servicii la bord,
 —
 efectuarea de apeluri telefonice prin intermediul rețelei publice de comunicare la bord, prin conversia impulsurilor de audiofrecvență în unde sonore și viceversa,
 —
 citirea datelor de pe cartele magnetice.
 Dispozitivul nu se poate conecta direct la o rețea de comunicații.
 8537 10 99
 Clasificarea se stabilește pe baza regulilor generale 1 și 6 de interpretare a Nomenclaturii combinate, a notei 3 la secțiunea XVI și a textului codurilor NC 8537, 8537 10 și 8537 10 99.
 Dispozitivul nu se poate conecta direct la o rețea de comunicații. În consecință, clasificarea la poziția 8517 ca aparat telefonic sau alt aparat pentru transmisia sau recepția vocii, a imaginii sau a altor date este exclusă.
 Dispozitivul este un echipament compus din mașini clasificate la diferite poziții de la Secțiunea XVI. În conformitate cu nota 3 de la Secțiunea XVI și având în vedere caracteristicile sale obiective, componenta care asigură funcția de comandă electrică este considerată ca asigurând funcția principală a echipamentului, deoarece ea este în principal utilizată pentru selectarea și comanda a diferite dispozitive externe. Prin urmare, clasificarea la poziția 8471 ca cititor de cartele sau la poziția 8518 ca microfon și difuzor este exclusă.
 Articolul trebuie așadar clasificat la codul NC 8537 10 99 ca alte tablouri, panouri, console, pupitre, dulapuri și alte suporturi pentru comandă electrică pentru o tensiune de maximum 1 000 V.