text:
 29.11.2016
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 321/3
 PARTNERSKI SPORAZUM
 o odnosih in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Novo Zelandijo na drugi strani
 EVROPSKA UNIJA (v nadaljnjem besedilu: Unija)
 in
 KRALJEVINA BELGIJA,
 REPUBLIKA BOLGARIJA,
 ČEŠKA REPUBLIKA,
 KRALJEVINA DANSKA,
 ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA,
 REPUBLIKA ESTONIJA,
 IRSKA,
 HELENSKA REPUBLIKA,
 KRALJEVINA ŠPANIJA,
 FRANCOSKA REPUBLIKA,
 REPUBLIKA HRVAŠKA,
 ITALIJANSKA REPUBLIKA,
 REPUBLIKA CIPER,
 REPUBLIKA LATVIJA,
 REPUBLIKA LITVA,
 VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,
 MADŽARSKA,
 REPUBLIKA MALTA,
 KRALJEVINA NIZOZEMSKA,
 REPUBLIKA AVSTRIJA,
 REPUBLIKA POLJSKA,
 PORTUGALSKA REPUBLIKA,
 ROMUNIJA,
 REPUBLIKA SLOVENIJA,
 SLOVAŠKA REPUBLIKA,
 REPUBLIKA FINSKA,
 KRALJEVINA ŠVEDSKA,
 ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA,
 države članice Evropske unije, v nadaljnjem besedilu: države članice,
 na eni strani ter
 NOVA ZELANDIJA
 na drugi strani,
 (v nadaljnjem besedilu: pogodbenici), STA SE –
 OB UPOŠTEVANJU skupnih vrednot ter tesnih zgodovinskih, političnih, gospodarskih in kulturnih vezi;
 POZDRAVLJAJOČ doseženi napredek pri razvoju vzajemno koristnega razmerja od sprejetja Skupne izjave o odnosih in sodelovanju med Evropsko unijo in Novo Zelandijo 21. septembra 2007;
 OB PONOVNI POTRDITVI zavezanosti namenom in načelom Ustanovne listine Združenih narodov (v nadaljnjem besedilu: Listina ZN) ter krepitvi vloge Združenih narodov (ZN);
 OB PONOVNI POTRDITVI zavezanosti demokratičnim načelom in človekovim pravicam, kot so določene v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah in drugih mednarodnih instrumentih o človekovih pravicah, ter načelom pravne države in dobrega javnega upravljanja;
 OB PRIZNAVANJU posebne zavezanosti vlade Nove Zelandije načelom Pogodbe iz Waitangija;
 OB POUDARJANJU celovitosti svojih odnosov in pomena zagotavljanja skladnega okvira za spodbujanje razvoja teh odnosov;
 OB IZRAŽANJU skupne volje, da svoje odnose nadgradita v okrepljeno partnerstvo;
 OB POTRDITVI skupne želje, da okrepita in nadalje razvijata politični dialog in sodelovanje;
 ODLOČENI, da bosta utrdili, poglobili in diverzificirali sodelovanje na področjih skupnega interesa na dvostranski, regionalni in globalni ravni v skupno korist;
 OB PRIZNAVANJU potrebe po okrepljenem sodelovanju na področju pravosodja, svobode in varnosti;
 OB PRIZNAVANJU želje po spodbujanju gospodarske, socialne in okoljske razsežnosti trajnostnega razvoja;
 OB NADALJNJEM PRIZNAVANJU skupnega interesa za spodbujanje vzajemnega razumevanja in močnih medčloveških povezav, tudi prek turizma, vzajemnih dogovorov, ki mladim ljudem omogočajo obisk drugih držav, kjer lahko tudi delajo in študirajo, ter drugih kratkotrajnih obiskov;
 OB PONOVNI POTRDITVI močne zavezanosti spodbujanju gospodarske rasti, globalnega gospodarskega upravljanja, finančne stabilnosti in učinkovitega večstranskega sodelovanja;
 OB PONOVNI POTRDITVI zavezanosti sodelovanju pri spodbujanju mednarodnega miru in varnosti;
 NA PODLAGI sporazumov, ki sta jih sklenili Unija in Nova Zelandija, zlasti v zvezi s kriznim upravljanjem, znanostjo in tehnologijo, zračnim prevozom, postopki ugotavljanja skladnosti in sanitarnimi ukrepi;
 OB UGOTAVLJANJU, da v primeru, ko se pogodbenici odločita, da v okviru tega sporazuma skleneta posebne sporazume na področju svobode, varnosti in pravice, ki naj bi jih Unija sklenila na podlagi naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije, določbe takih prihodnjih posebnih sporazumov ne bi zavezovale Združenega kraljestva in/ali Irske, razen če Unija skupaj z Združenim kraljestvom in/ali Irsko glede na njune prejšnje dvostranske odnose Novo Zelandijo uradno obvesti, da sta Združeno kraljestvo in/ali Irska postala zavezana takim sporazumom kot del Unije v skladu s Protokolom št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije. Podobno velja, da vsi naknadni notranji ukrepi Unije, ki bi bili sprejeti v skladu z zgoraj omenjenim naslovom V, Združenega kraljestva in/ali Irske ne bi zavezovali k izvajanju tega sporazuma, razen če uradno sporočita, da želita sodelovati pri takšnih ukrepih ali jih sprejeti v skladu s Protokolom št. 21. Prav tako se ugotavlja, da bi taki prihodnji sporazumi ali naknadni notranji ukrepi Unije spadali na področje uporabe Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen navedenima pogodbama –
 DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
 NASLOV I
 SPLOŠNE DOLOČBE
 Člen 1
 Namen sporazuma
 Namen tega sporazuma je okrepiti partnerstvo med pogodbenicama ter poglobiti in spodbujati sodelovanje v zadevah skupnega interesa, ki odraža skupne vrednote in načela, tudi z okrepitvijo dialoga na visoki ravni.
 Člen 2
 Podlaga za sodelovanje
 1. Pogodbenici ponovno potrjujeta zavezanost demokratičnim načelom, človekovim pravicam in temeljnim svoboščinam ter pravni državi in dobremu javnemu upravljanju.
 Spoštovanje demokratičnih načel ter človekovih pravic in temeljnih svoboščin, kot so določene v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah in drugih relevantnih mednarodnih instrumentih o človekovih pravicah, ter spoštovanje načela pravne države je temelj notranje in mednarodne politike obeh pogodbenic in predstavlja pomemben del tega sporazuma.
 2. Pogodbenici ponovno potrjujeta zavezanost Listini ZN in skupnim vrednotam, ki so izražene v njej.
 3. Pogodbenici ponovno potrjujeta zavezanost spodbujanju trajnostnega razvoja in rasti v vseh njunih razsežnostih, prispevanju k doseganju mednarodno dogovorjenih razvojnih ciljev in sodelovanju pri obravnavi svetovnih okoljskih izzivov, vključno s podnebnimi spremembami.
 4. Pogodbenici poudarjata skupno zavezanost celovitosti svojih dvostranskih odnosov ter širitvi in poglabljanju teh odnosov, tudi prek sklepanja posebnih sporazumov ali dogovorov.
 5. Izvajanje tega sporazuma temelji na načelih dialoga, vzajemnega spoštovanja, enakovrednega partnerstva, soglasja in spoštovanja mednarodnega prava.
 Člen 3
 Dialog
 1. Pogodbenici soglašata, da bosta okrepili redni dialog na vseh področjih, ki jih zajema ta sporazum, da bi tako izpolnili njegov namen.
 2. Dialog med pogodbenicama poteka prek stikov, izmenjav in posvetovanj na vseh ravneh, predvsem pa v naslednjih oblikah:
 (a)
 srečanja na ravni voditeljev, ki potekajo redno, kadar pogodbenici menita, da je to potrebno,
 (b)
 posvetovanja in obiski na ministrski ravni, ki so organizirani, kadar in kjer se dogovorita pogodbenici,
 (c)
 posvetovanja na ravni zunanjih ministrov, ki potekajo redno, po možnosti letno,
 (d)
 sestanki na ravni visokih uradnikov za posvetovanja o vprašanjih skupnega interesa ali informativni sestanki in sodelovanje pri pomembnejših domačih ali mednarodnih dogodkih;
 (e)
 sektorski dialogi o vprašanjih skupnega interesa ter
 (f)
 izmenjave delegacij med Evropskim parlamentom in parlamentom Nove Zelandije.
 Člen 4
 Sodelovanje v regionalnih in mednarodnih organizacijah
 Pogodbenici se zavezujeta, da bosta sodelovali in si pri tem izmenjevali mnenja o vprašanjih politik skupnega interesa ter si po potrebi izmenjevali informacije o stališčih v regionalnih in mednarodnih forumih in organizacijah.
 NASLOV II
 POLITIČNI DIALOG IN SODELOVANJE PRI ZUNANJEPOLITIČNIH IN VARNOSTNIH VPRAŠANJIH
 Člen 5
 Politični dialog
 Pogodbenici soglašata, da bosta okrepili redni politični dialog na vseh ravneh, zlasti za obravnavo vprašanj skupnega pomena, ki so zajeta v tem naslovu, in okrepitev skupnega pristopa k mednarodnim zadevam. Pogodbenici soglašata, da izraz „politični dialog“ v tem naslovu pomeni formalne in neformalne izmenjave in posvetovanja na vseh ravneh upravljanja.
 Člen 6
 Zavezanost demokratičnim načelom, človekovim pravicam in pravni državi
 Za spodbujanje skupne zavezanosti demokratičnim načelom, človekovim pravicam in pravni državi pogodbenici soglašata, da bosta:
 (a)
 spodbujali temeljna načela v zvezi z demokratičnimi vrednotami, človekovimi pravicami in pravno državo, tudi na multilateralnih forumih, ter
 (b)
 sodelovali pri dejanskem spodbujanju demokratičnih načel, človekovih pravic in pravne države, tudi v tretjih državah, in jih po potrebi koordinirali.
 Člen 7
 Obvladovanje kriz
 Pogodbenici ponovno potrjujeta zavezanost spodbujanju mednarodnega miru in varnosti, med drugim tudi prek sporazuma med Novo Zelandijo in Evropsko unijo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Nove Zelandije pri operacijah Evropske unije za krizno upravljanje, ki je bil podpisan 18. aprila 2012 v Bruslju.
 Člen 8
 Preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje
 1. Pogodbenici menita, da širjenje orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev, tako med državnimi kakor nedržavnimi akterji, predstavlja eno od najresnejših groženj mednarodnemu miru in varnosti. Pogodbenici ponovno potrjujeta zavezanost izpolnjevanju svojih obveznosti na podlagi mednarodnih pogodb in sporazumov o razoroževanju in neširjenju orožja ter drugih relevantnih mednarodnih obveznosti ter njihovemu popolnemu izvajanju na nacionalni ravni. Pogodbenici soglašata, da bosta sodelovali in prispevali k preprečevanju širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev. Pogodbenici soglašata, da je ta določba bistven element tega sporazuma.
 2. Nadalje pogodbenici soglašata, da bosta sodelovali in prispevali k preprečevanju širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev tako, da bosta:
 (a)
 po potrebi sprejeli ukrepe za podpis in ratifikacijo vseh drugih relevantnih mednarodnih instrumentov ali za pristop k njim ter za njihovo popolno izvajanje;
 (b)
 vzdrževali učinkovit sistem za nadzor nacionalnega izvoza, s pomočjo katerega se bosta nadzorovala izvoz in tranzit blaga, povezanega z orožjem za množično uničevanje, vključno z nadzorom končne uporabe orožja za množično uničevanje v zvezi s tehnologijami z dvojno rabo, in del katerega so tudi učinkovite sankcije za kršitve nadzora izvoza.
 3. Pogodbenici soglašata, da bosta vzpostavili reden politični dialog o teh vprašanjih.
 Člen 9
 Osebno in lahko orožje
 1. Pogodbenici se zavedata, da nedovoljena proizvodnja, prenos in dajanje v obtok osebnega in lahkega orožja, vključno s strelivom zanj, ter pretirano kopičenje, slabo upravljanje, neustrezno zavarovane zaloge in nenadzorovano širjenje tega orožja še naprej resno ogrožajo mednarodni mir in varnost.
 2. Pogodbenici ponovno potrjujeta zavezanost upoštevanju in popolnemu izvajanju svojih obveznosti v zvezi z obravnavanjem vseh vidikov nezakonite trgovine z osebnim in lahkim orožjem, vključno s strelivom zanj, v skladu z veljavnimi mednarodnimi sporazumi in resolucijami Varnostnega sveta ZN ter svoje zaveze v okviru drugih mednarodnih instrumentov, ki se uporabljajo na tem področju, kot je Akcijski program ZN za preprečevanje vseh vidikov nezakonitega trgovanja z osebnim in lahkim orožjem, boj proti njim in njihovo izkoreninjenje.
 3. Pogodbenici se zavezujeta sodelovanju ter zagotavljanju usklajevanja in dopolnjevanja pri svojem boju proti nezakoniti trgovini z osebnim in lahkim orožjem, vključno s strelivom zanj, na svetovni, regionalni, podregionalni in nacionalni ravni ter soglašata, da bosta vzpostavili redni politični dialog o teh vprašanjih.
 Člen 10
 Mednarodno kazensko sodišče
 1. Pogodbenici ponovno potrjujeta, da najhujša kazniva dejanja, ki zadevajo mednarodno skupnost kot celoto, ne bi smela ostati nekaznovana, in da bi bilo treba njihov pregon zagotoviti z ukrepi na bodisi nacionalni bodisi mednarodni ravni, tudi z vključitvijo Mednarodnega kazenskega sodišča.
 2. Pri spodbujanju krepitve miru in mednarodnega pravosodja pogodbenici ponovno potrjujeta svojo odločenost, da bosta:
 (a)
 sprejeli ukrepe za izvajanje Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča (v nadaljnjem besedilu: Rimski statut) in po potrebi z njim povezanih instrumentov,
 (b)
 izmenjevali izkušnje z regionalnimi partnerji pri sprejemanju pravnih prilagoditev, ki so potrebne za ratifikacijo in izvajanje Rimskega statuta, ter
 (c)
 sodelovali, da bi dosegli cilj univerzalnosti in celovitosti Rimskega statuta.
 Člen 11
 Sodelovanje na področju boja proti terorizmu
 1. Pogodbenici ponovno potrjujeta pomen boja proti terorizmu in polnega spoštovanja pravne države, mednarodnega prava, zlasti Listine ZN in relevantnih resolucij VS ZN, prava človekovih pravic, begunskega prava in mednarodnega humanitarnega prava.
 2. V tem okviru in ob upoštevanju globalne protiteroristične strategije ZN, ki je vključena v Resolucijo Generalne skupščine ZN št. 60/288 z dne 8. septembra 2006, pogodbenici soglašata, da bosta sodelovali pri preprečevanju in zatiranju terorizma, in sicer:
 (a)
 v okviru polnega izvajanja resolucij VS ZN št. 1267, 1373 in 1540 ter drugih veljavnih resolucij ZN in mednarodnih instrumentov;
 (b)
 z izmenjavo informacij o terorističnih skupinah in njihovih podpornih mrežah v skladu z veljavnim mednarodnim in nacionalnim pravom;
 (c)
 z izmenjavo stališč o:
 (i)
 sredstvih in načinih boja proti terorizmu, vključno na tehničnih področjih in pri usposabljanju
 (ii)
 preprečevanju terorizma ter
 (iii)
 dobrih praksah v zvezi z varstvom človekovih pravic v boju proti terorizmu;
 (d)
 s sodelovanjem, ki bo utrdilo mednarodno soglasje o boju proti terorizmu in njegov normativni okvir, ter prizadevanjem za čim prejšnji dogovor o splošni konvenciji o mednarodnem terorizmu, ki bo dopolnila obstoječe instrumente ZN za boj proti terorizmu, ter
 (e)
 s spodbujanjem sodelovanja med državami članicami ZN za učinkovito izvajanje Globalne strategije ZN za boj proti terorizmu z vsemi primernimi sredstvi.
 3. Pogodbenici ponovno potrjujeta zavezanost mednarodnim standardom, ki jih je določila Projektna skupina za finančno ukrepanje (FATF) za boj proti financiranju terorizma.
 4. Pogodbenici ponovno potrjujeta zavezanost sodelovanju, da bi drugim državam, ki potrebujejo vire in strokovno znanje za preprečevanje terorističnih dejavnosti in odgovor nanje, zagotovili pomoč pri izgradnji zmogljivosti na področju boja proti terorizmu, tudi v okviru svetovnega foruma za boj proti terorizmu.
 NASLOV III
 SODELOVANJE NA PODROČJU SVETOVNEGA RAZVOJA IN HUMANITARNE POMOČI
 Člen 12
 Razvoj
 1. Pogodbenici ponovno potrjujeta zavezanost podpori trajnostnega razvoja v državah v razvoju, da bi zmanjšali revščino in prispevali k varnejšemu, pravičnejšemu in uspešnejšemu svetu.
 2. Pogodbenici priznavata pomen sodelovanja, da bi zagotovili večji učinek, doseg in vpliv razvojnih dejavnosti, tudi v Pacifiku.
 3. V ta namen pogodbenici soglašata, da bosta:
 (a)
 izmenjevali mnenja in po potrebi usklajevali stališča o razvojnih vprašanjih v regionalnih in mednarodnih forumih za spodbujanje vključujoče in trajnostne rasti za človekov razvoj ter
 (b)
 izmenjevali informacije o svojih razvojnih programih in po potrebi usklajevali prizadevanja v državi, da bi povečali njihov učinek na trajnostni razvoj in izkoreninjenje revščine.
 Člen 13
 Humanitarna pomoč
 Pogodbenici ponovno potrjujeta skupno zavezanost humanitarni pomoči in si po potrebi prizadevata za usklajene odzive.
 NASLOV IV
 SODELOVANJE NA PODROČJU GOSPODARSKIH IN TRGOVINSKIH ZADEV
 Člen 14
 Dialog o gospodarskih, trgovinskih in naložbenih zadevah
 1. Pogodbenici sta zavezani dialogu in sodelovanju na področjih, povezanih z gospodarstvom, trgovino in naložbami, da bi spodbujali dvostransko trgovino in naložbene tokove. Hkrati pogodbenici ob priznavanju pomena teh prizadevanj prek na pravilih temelječega večstranskega trgovinskega sistema potrjujeta zavezanost sodelovanju v okviru Svetovne trgovinske organizacije (STO), da bi dosegli nadaljnjo liberalizacijo trgovine.
 2. Pogodbenici soglašata, da bosta spodbujali izmenjavo informacij in izkušenj o makroekonomskih politikah in trendih, vključno z izmenjavo informacij o usklajevanju ekonomskih politik v okviru regionalnega gospodarskega sodelovanja in povezovanja.
 3. Pogodbenici razvijata vsebinski dialog za spodbujanje trgovine z blagom, vključno s kmetijstvom in drugimi primarnimi proizvodi, surovinami, končnimi izdelki in proizvodi z dodano vrednostjo. Pogodbenici priznavata, da je pregleden tržni pristop najboljši način za vzpostavitev okolja, ki je ugodno za naložbe v proizvodnjo takih proizvodov in trgovino z njimi ter spodbuja učinkovito dodeljevanje in uporabo takih naložb.
 4. Pogodbenici razvijata vsebinski dialog za spodbujanje dvostranske trgovine s storitvami ter izmenjavo informacij in izkušenj o svojih nadzornih okvirih. Pogodbenici soglašata tudi, da bosta krepili sodelovanje za izboljšanje računovodskih, revizijskih, nadzornih in regulativnih sistemov v bančništvu, zavarovalništvu in drugih delih finančnega sektorja.
 5. Pogodbenici spodbujata razvoj privlačnega in stabilnega okolja za vzajemne naložbe prek dialoga, namenjenega boljšemu vzajemnemu razumevanju in sodelovanju pri naložbenih vprašanjih, preučevanju mehanizmov za olajševanje naložbenih tokov ter spodbujanju stabilnih, preglednih in odprtih pravil za vlagatelje.
 6. Pogodbenici se obveščata o razvoju dvostranske in mednarodne trgovine, naložbah in vidikih drugih politik, povezanih s trgovino, vključno s svojima politikama pristopa k sporazumom o prosti trgovini ter agendi in regulativnih vprašanjih zadevnih sporazumov o prosti trgovini, s potencialnim vplivom na dvostransko trgovino in naložbe.
 7. Tak dialog o sodelovanju o trgovini in naložbah med drugim poteka prek:
 (a)
 letnega dialoga o trgovinski politiki na ravni visokih uradnikov, ki jih dopolnjujejo ministrska srečanja o trgovini, če se pogodbenici tako odločita;
 (b)
 letnega dialoga o trgovini s kmetijskimi proizvodi ter
 (c)
 drugih sektorskih izmenjav, če se pogodbenici tako odločita.
 8. Pogodbenici se zavezujeta sodelovanju pri zagotavljanju pogojev za obsežnejšo trgovino in naložbe med seboj ter njihovo spodbujanje, tudi prek pogajanj o novih sporazumih, če je to izvedljivo.
 Člen 15
 Sanitarna in fitosanitarna vprašanja
 1. Pogodbenici soglašata, da bosta okrepili sodelovanje na sanitarnem in fitosanitarnem področju v okviru Sporazuma STO o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, Komisije za Codex Alimentarius, Svetovne organizacije za zdravje živali ter relevantnih mednarodnih in regionalnih organizacij, ki delujejo v okviru Mednarodne konvencije o varstvu rastlin. Namen takega sodelovanja je spodbujanje vzajemnega razumevanja sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov pogodbenic ter olajševanje trgovine med njima, vključuje pa lahko:
 (a)
 izmenjavo informacij;
 (b)
 uporabo uvoznih zahtev za celotno ozemlje druge pogodbenice;
 (c)
 preverjanje v celoti ali delno sistemov za inšpekcije in certificiranje, ki jih izvajajo organi druge pogodbenice, v skladu z relevantnimi mednarodnimi standardi Codex Alimentarius, Svetovne organizacije za zdravje živali in Mednarodne konvencije o varstvu rastlin za ocenjevanje takih sistemov ter
 (d)
 ugotavljanje območij, prostih škodljivih organizmov in bolezni, ter območij, na katerih škodljivi organizmi ali bolezni niso močno razširjeni.
 2. V ta namen se pogodbenici zavezujeta, da bosta v celoti izkoristili obstoječe instrumente, na primer sporazum med Evropsko skupnostjo in Novo Zelandijo o sanitarnih ukrepih, ki veljajo za trgovino z živimi živalmi in živalskimi proizvodi, podpisan 17. decembra 1996 v Bruslju, ter sodelovali na ustreznih dvostranskih forumih o drugih sanitarnih in fitosanitarnih vprašanjih, ki jih navedeni sporazum ne zajema.
 Člen 16
 Dobrobit živali
 Pogodbenici tudi ponovno potrjujeta pomen nadaljnjega vzajemnega razumevanja in sodelovanja na področju dobrobiti živali, ter si bosta še naprej izmenjevali informacije in sodelovali v okviru foruma Evropske komisije in pristojnih organov Nove Zelandije za dobrobit živali ter sodelovali na tem področju v okviru Svetovne organizacije za zdravje živali.
 Člen 17
 Tehnične ovire v trgovini
 1. Pogodbenici se strinjata, da je večja usklajenost standardov, tehničnih predpisov in postopkov ugotavljanja skladnosti ključnega pomena pri olajševanju trgovine z blagom.
 2. Pogodbenici prepoznavata skupni interes za zmanjšanje tehničnih ovir v trgovini in v ta namen soglašata, da bosta sodelovali v okviru Sporazuma STO o tehničnih ovirah v trgovini in Sporazuma o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti med Evropsko skupnostjo in Novo Zelandijo, podpisanega 25. junija 1998 v Wellingtonu.
 Člen 18
 Politika konkurence
 Pogodbenici ponovno potrjujeta zavezanost spodbujanju konkurence v gospodarskih dejavnostih prek svojih zakonov in predpisov na področju konkurence. Pogodbenici soglašata, da si bosta izmenjevali informacije o politiki konkurence in povezanih vprašanjih ter spodbujali sodelovanje med svojimi organi za konkurenco.
 Člen 19
 Javna naročila
 1. Pogodbenici ponovno potrjujeta zavezanost odprtim in preglednim postopkom javnega naročanja, ki v skladu z njunimi mednarodnimi obveznostmi spodbujajo najboljše razmerje med kakovostjo in ceno, konkurenčne trge in nediskriminatorne nabavne postopke, s čimer spodbujajo tudi trgovino med pogodbenicama.
 2. Pogodbenici soglašata, da bosta še okrepili posvetovanja, sodelovanje ter izmenjavo izkušenj in dobrih praks na področju javnega naročanja v zadevah skupnega interesa, vključno s svojima regulativnima okvirjema.
 3. Pogodbenici soglašata, da bosta proučili možnosti za nadaljnje spodbujanje vzajemnega dostopa do svojih trgov javnih naročil ter izmenjevali stališča o ukrepih in praksah, ki bi lahko negativno vplivali na trgovino javnih naročil med njima.
 Člen 20
 Surovine
 1. Pogodbenici bosta na zahtevo katere koli od njiju spodbujali sodelovanje o vprašanjih v zvezi s surovinami prek dvostranskega dialoga ali znotraj relevantnih večstranskih okolij in mednarodnih institucij. Namen tega sodelovanja je zlasti odstranjevanje ovir v trgovini s surovinami, krepitev na pravilih temelječega globalnega okvira za trgovino s surovinami ter spodbujanje preglednosti na globalnih trgih surovin.
 2. Sodelovanje lahko med drugim vključuje:
 (a)
 ponudbo in povpraševanje, dvostransko trgovino in naložbena vprašanja ter interesna vprašanja na področju mednarodne trgovine,
 (b)
 tarifne in netarifne ovire za surovine, povezane storitve in naložbe,
 (c)
 regulativna okvira pogodbenic ter
 (d)
 dobre prakse v zvezi s trajnostnim razvojem rudarstva, vključno s politiko glede mineralov, načrtovanjem rabe tal in postopki izdaje dovoljenj.
 Člen 21
 Intelektualna lastnina
 1. Pogodbenici ponovno poudarjata pomen svojih pravic in obveznosti glede pravic intelektualne lastnine, vključno z avtorskimi in povezanimi pravicami, blagovnimi znamkami, geografskimi označbami, modeli in patenti, ter njihovega uveljavljanja, v skladu z najvišjimi mednarodnimi standardi, ki se jih držita.
 2. Pogodbenici soglašata, da si bosta izmenjevali informacije in izkušnje o vprašanjih intelektualne lastnine, med drugim o:
 (a)
 izvajanju, spodbujanju, razširjanju, racionalizaciji, upravljanju, usklajevanju, varstvu in učinkovitem uveljavljanju pravic intelektualne lastnine;
 (b)
 preprečevanju kršitve pravic intelektualne lastnine;
 (c)
 boju proti ponarejanju in piratstvu prek ustreznih oblik sodelovanja ter
 (d)
 delovanju organov, odgovornih za varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine.
 3. Pogodbenici soglašata, da si bosta izmenjevali informacije in spodbujali dialog o varstvu genskih virov, tradicionalnega znanja in folklore.
 Člen 22
 Carine
 1. Pogodbenici spodbujata sodelovanje na področju carinskih zadev, vključno z olajševanjem trgovine, da bi nadalje poenostavili in uskladili carinske postopke ter spodbujali skupne ukrepe v okviru ustreznih mednarodnih pobud.
 2. Brez poseganja v druge oblike sodelovanja, ki jih določa ta sporazum, pogodbenici proučita možnost sprejetja instrumentov za carinsko sodelovanje in vzajemno upravno pomoč v carinskih zadevah.
 Člen 23
 Sodelovanje v davčnih zadevah
 1. Pogodbenici priznavata načela dobrega upravljanja na davčnem področju, tj. preglednost, izmenjavo informacij in pošteno davčno konkurenco, ter se zavezujeta njihovemu uresničevanju, da bi tako ob upoštevanju potrebe po razvoju ustreznega regulativnega okvira okrepili in razvijali gospodarske dejavnosti.
 2. V ta namen bosta pogodbenici v skladu s svojimi pristojnostmi izboljšali mednarodno sodelovanje na davčnem področju, poenostavili pobiranje zakonitih davčnih prihodkov in razvili ukrepe za učinkovito izvajanje načel dobrega upravljanja iz odstavka 1.
 Člen 24
 Preglednost
 Pogodbenici priznavata pomen preglednosti in ustreznih postopkov pri izvajanju svojih zakonov in drugih predpisov na področju trgovine, zato ponovno potrjujeta svoje zaveze iz sporazumov STO, vključno s členom X Splošnega sporazuma o carinah in trgovini 1994 in člena III Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami.
 Člen 25
 Trgovina in trajnostni razvoj
 1. Pogodbenici priznavata prispevek k cilju trajnostnega razvoja, ki je mogoč z medsebojnim spodbujanjem trgovinske in okoljske politike ter politike trga dela ter ponovno potrjujeta zavezanost spodbujanju svetovne in dvostranske trgovine in naložb na način, ki pripeva k temu cilju.
 2. Pogodbenici priznavata pravico vsake od njiju, da določi svojo lastno stopnjo varstva okolja in delavcev ter sprejme ali spremeni zakone in politike v skladu s svojo zavezanostjo mednarodno priznanim standardom in sporazumom.
 3. Pogodbenici priznavata, da spodbujanje trgovine ali naložb z zniževanjem ali ponujanjem nižje ravni varstva, kot ga določa nacionalna okoljska in delovna zakonodaja, ni primerno. Pogodbenici prav tako priznavata, da okoljske in delovne zakonodaje, politik in praks ni primerno izrabljati za zaščito trgovine.
 4. Pogodbenici si izmenjujeta informacije in izkušnje o svojih ukrepih za spodbujanje skladnosti in vzajemne podpore med trgovinskimi, socialnimi in okoljskimi cilji, tudi na področjih, kot so socialna odgovornost podjetij, okoljsko blago in storitve, okolju prijazni izdelki in tehnologije ter sistemi zagotavljanja trajnosti, pa tudi o drugih vidikih iz naslova VIII, okrepili pa bosta tudi dialog in sodelovanje pri vprašanjih trajnostnega razvoja, ki se lahko pojavijo v okviru trgovinskih odnosov.
 Člen 26
 Dialog s civilno družbo
 Pogodbenici spodbujata dialog med vladnimi in nevladnimi organizacijami, kot so sindikati, delodajalci, poslovna združenja in gospodarske zbornice, da bi spodbujali trgovino in naložbe na področjih skupnega interesa.
 Člen 27
 Poslovno sodelovanje
 Pogodbenici spodbujata močnejše sodelovanje med podjetji ter povezave med vlado in podjetji prek dejavnosti, ki vključujejo podjetja, tudi v okviru azijsko-evropskega srečanja.
 To sodelovanje je namenjeno zlasti izboljšanju konkurenčnosti malih in srednjih podjetij.
 Člen 28
 Turizem
 Pogodbenici ob priznavanju vrednosti turizma pri poglabljanju vzajemnega razumevanja in naklonjenosti med prebivalci Unije in Nove Zelandije ter gospodarskih koristi, ki izhajajo iz povečanja obsega turizma, soglašata, da bosta sodelovali, da bi povečali obseg turizma med Unijo in Novo Zelandijo.
 NASLOV V
 SODELOVANJE NA PODROČJU PRAVOSODJA, SVOBODE IN VARNOSTI
 Člen 29
 Pravno sodelovanje
 1. Pogodbenici soglašata, da bosta razvili sodelovanje v civilnih in gospodarskih zadevah, predvsem glede pogajanj, ratifikacije in izvajanja večstranskih konvencij o pravosodnem sodelovanju v civilnih zadevah ter zlasti Konvencije haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu na področju mednarodnega pravnega sodelovanja in sodnih postopkov ter zaščite otrok.
 2. Kar zadeva pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, pogodbenici še naprej sodelujeta v zadevah vzajemne pravne pomoči v skladu z relevantnimi mednarodnimi instrumenti.
 To lahko po potrebi vključuje pristop k relevantnim instrumentom ZN in njihovo izvajanje. Po potrebi lahko vključuje tudi podporo relevantnim instrumentom Sveta Evrope ter sodelovanje med pristojnimi organi Nove Zelandije in Eurojustom.
 Člen 30
 Sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj
 Pogodbenici se strinjata, da bosta vzpostavili sodelovanje med organi, agencijami in službami za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj ter prispevali k onemogočanju in odstranjevanju groženj mednarodnega kriminala in terorističnih groženj, ki so skupne obema. Sodelovanje med organi, agencijami in službami za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj je lahko v obliki medsebojne pomoči pri preiskavah, izmenjevanja preiskovalnih tehnik, skupnega izobraževanja in usposabljanja osebja za kazenski pregon in drugih vrst skupnih dejavnosti in pomoči, kot se o njih vzajemno dogovorita pogodbenici.
 Člen 31
 Boj proti organiziranemu kriminalu in korupciji
 1. Pogodbenici ponovno poudarjata zavezanost sodelovanju pri preprečevanju in boju proti mednarodnemu organiziranemu gospodarskemu in finančnemu kriminalu, korupciji, ponarejanju in nezakonitim transakcijam, in sicer s popolnim spoštovanjem veljavnih vzajemnih mednarodnih obveznosti na tem področju, vključno z učinkovitim sodelovanjem pri izterjavi materialnih ali finančnih sredstev, ki izvirajo iz korupcijskih dejanj.
 2. Pogodbenici spodbujata izvajanje Konvencije ZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu, ki je bila sprejeta 15. novembra 2000.
 3. Pogodbenici spodbujata tudi izvajanje Konvencije ZN proti korupciji, ki je bila sprejeta 31. oktobra 2002, ob upoštevanju načel preglednosti in udeleženosti civilne družbe.
 Člen 32
 Boj proti prepovedanim drogam
 1. Pogodbenici sodelujeta v mejah svojih pooblastil in pristojnosti, da bi zagotovili uravnotežen in celovit pristop k vprašanjem, ki so povezana z drogami.
 2. Pogodbenici sodelujeta pri uničevanju mednarodnih kriminalnih mrež, vpletenih v nedovoljen promet z drogami, med drugim prek izmenjave informacij, usposabljanja ali izmenjave dobrih praks, vključno s posebnimi preiskovalnimi tehnikami. Posebna pozornost je namenjena preprečevanju prodiranja kriminalcev v zakonite gospodarske dejavnosti.
 Člen 33
 Boj proti kibernetski kriminaliteti
 1. Pogodbenici krepita sodelovanje za preprečevanje visokotehnoloških, kibernetskih in elektronskih kaznivih dejanj ter distribucije nezakonitih vsebin prek interneta, vključno s terorističnimi vsebinami in vsebinami, povezanimi s spolno zlorabo otrok, ter boj proti njim, in sicer z izmenjavo informacij in praktičnih izkušenj v skladu s svojima nacionalnima zakonodajama ter mednarodnimi obveznostmi na področju človekovih pravic.
 2. Pogodbenici si izmenjujeta informacije na področju izobraževanja in usposabljanja preiskovalcev kibernetske kriminalitete, preiskovanja kibernetske kriminalitete in digitalne sodne medicine.
 Člen 34
 Boj proti pranju denarja in financiranju terorizma
 1. Pogodbenici ponovno potrjujeta potrebo po sodelovanju pri preprečevanju uporabe svojih finančnih sistemov za pranje dohodkov iz vseh kaznivih dejanj, vključno z nedovoljenim prometom z drogami, korupcijo ter financiranjem terorizma in boju proti njemu. To sodelovanje zajema tudi izterjavo materialnih ali finančnih sredstev, ki izvirajo iz kaznivih dejanj.
 2. Pogodbenici si izmenjujeta relevantne informacije v okviru svojih zakonodaj in izvajata ustrezne ukrepe za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma v skladu s standardi, ki so jih sprejeli ustrezni mednarodni organi, delujoči na tem področju, na primer FATF.
 Člen 35
 Migracije in azil
 1. Pogodbenici ponovno potrjujeta zavezanost sodelovanju in izmenjavi mnenj na področju migracij, vključno z nezakonitim priseljevanjem, trgovine z ljudmi, azila, integracije, mobilnosti in razvoja delovne sile, vizumov, varnosti dokumentov, biometrije in upravljanja mej.
 2. Pogodbenici soglašata, da bosta sodelovali, da bi preprečevali in nadzorovali nezakonite imigracije. V ta namen:
 (a)
 bo Nova Zelandija ponovno sprejela vse svoje državljane, ki se nezakonito zadržujejo na ozemlju države članice, in sicer na zahtevo slednje in brez nadaljnjih formalnosti ter
 (b)
 bodo vse države članice ponovno sprejele vse svoje državljane, ki se nezakonito zadržujejo na ozemlju Nove Zelandije, in sicer na zahtevo slednje in brez nadaljnjih formalnosti.
 V skladu s svojimi mednarodnimi obveznostmi, vključno na podlagi Konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu, podpisane 7. decembra 1944, bodo države članice in Nova Zelandija svojim državljanom v ta namen zagotovile ustrezne osebne dokumente.
 3. Pogodbenici bosta na zahtevo katere koli od njiju proučili možnost sklenitve sporazuma med Novo Zelandijo in Unijo o ponovnem sprejemu v skladu s členom 52(1) tega sporazuma. Navedeni sporazum bo upošteval ustrezno ureditev za državljane tretjih držav in osebe brez državljanstva.
 Člen 36
 Konzularna zaščita
 1. Nova Zelandija soglaša, da lahko diplomatski in konzularni organi katere koli države članice izvajajo konzularno zaščito na Novi Zelandiji v imenu drugih držav članic, ki nimajo stalnega predstavništva na Novi Zelandiji.
 2. Unija in države članice soglašajo, da lahko diplomatski in konzularni organi Nove Zelandije izvajajo konzularno zaščito v imenu tretje države, tretje države pa lahko izvajajo konzularno zaščito v imenu Nove Zelandije v delih Unije, kjer Nova Zelandija ali zadevna tretja država nimata stalnega predstavništva.
 3. Z odstavkoma 1 in 2 so odpravljene vse zahteve za uradna obvestila ali soglasje, ki bi lahko sicer veljale.
 4. Pogodbenici soglašata, da bosta spodbujali dialog o konzularnih zadevah med svojimi pristojnimi organi.
 Člen 37
 Varstvo osebnih podatkov
 1. Pogodbenici soglašata, da bosta sodelovali, da bi poglobili svoj odnos v skladu s sklepom Evropske komisije o ustreznem varstvu osebnih podatkov, ki ga zagotavlja Nova Zelandija, ter zagotovili visoko raven varstva osebnih podatkov v skladu z relevantnimi mednarodnimi instrumenti in standardi, vključno s smernicami Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) o varstvu zasebnosti in čezmejnem prenosu osebnih podatkov.
 2. To sodelovanje lahko med drugim vključuje izmenjavo informacij in strokovnega znanja. Vključuje lahko tudi sodelovanje med regulatornimi organi pogodbenic v telesih, kot sta delovna skupina OECD za varnost in zasebnost v digitalnem gospodarstvu ter globalna mreža za uveljavljanje zasebnosti.
 NASLOV VI
 SODELOVANJE NA PODROČJU RAZISKAV, INOVACIJ IN INFORMACIJSKE DRUŽBE
 Člen 38
 Raziskave in inovacije
 1. Pogodbenici soglašata, da bosta okrepili sodelovanje na področju raziskav in inovacij.
 2. Pogodbenici spodbujata, razvijata in pospešujeta sodelovanje na področju raziskav in inovacij v miroljubne namene v podporo ali dopolnilo Sporazumu o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in vlado Nove Zelandije, podpisanim 16. julija 2008 v Bruslju.
 Člen 39
 Informacijska družba
 1. Pogodbenici ob priznavanju, da so informacijske in komunikacijske tehnologije ključen element sodobnega življenja in da so bistvenega pomena za gospodarski in družbeni razvoj, soglašata, da si bosta izmenjevali mnenja glede svojih politik na tem področju.
 2. Sodelovanje na tem področju bo med drugim usmerjeno na:
 (a)
 izmenjavo mnenj o različnih vidikih informacijske družbe, zlasti izgradnji visokohitrostnega širokopasovnega omrežja, politikah in predpisih o elektronskih komunikacijah, vključno z univerzalnimi storitvami, izdajanjem licenc in splošnimi odobritvami, varstvom zasebnosti in osebnih podatkov, e-vlado in odprto upravo, varnostjo na internetu ter neodvisnostjo in učinkovitostjo regulativnih organov,
 (b)
 medsebojno povezljivost in interoperabilnost raziskovalnih omrežij ter računalniških in znanstvenih podatkovnih infrastruktur in storitev, tudi v regionalnem okviru,
 (c)
 standardizacijo, certificiranje in širjenje novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij,
 (d)
 vidike varnosti, zaupanja in zasebnosti informacijskih in komunikacijskih tehnologij in storitev, vključno s spodbujanjem spletne varnosti, bojem proti zlorabam informacijskih tehnologij in vsemi oblikami elektronskih medijev ter izmenjavo informacij, ter
 (e)
 izmenjavo stališč o ukrepih za obravnavo vprašanja stroškov gostovanja v mobilnih telefonskih omrežjih.
 NASLOV VII
 SODELOVANJE NA PODROČJU IZOBRAŽEVANJA IN KULTURE TER NEPOSREDNIH MEDČLOVEŠKIH POVEZAV
 Člen 40
 Izobraževanje in usposabljanje
 1. Pogodbenici priznavata ključni prispevek izobraževanja in usposabljanja k ustvarjanju kakovostnih delovnih mest in trajnostni rasti za gospodarstvo, ki temelji na znanju, zlasti prek vzgajanja državljanov, ki niso le pripravljeni na informirano in učinkovito sodelovanje v demokratičnem življenju, ampak so tudi sposobni reševati probleme in izkoristiti priložnosti, ki jih ponuja globalno povezani svet 21. stoletja. Zato pogodbenici priznavata, da imata skupni interes za sodelovanje na področju izobraževanja in usposabljanja.
 2. V skladu z vzajemnimi interesi in cilji politik na področju izobraževanja se pogodbenici zavezujeta, da bosta skupaj podpirali ustrezne dejavnosti sodelovanja na področju izobraževanja in usposabljanja. To sodelovanje bo zadevalo vse sektorje izobraževanja in lahko vključuje:
 (a)
 sodelovanje na področju učne mobilnosti posameznikov prek spodbujanja in pospeševanja izmenjave študentov, raziskovalcev, akademskega in upravnega osebja visokošolskih zavodov in profesorjev;
 (b)
 skupne projekte sodelovanja med ustanovami za izobraževanje in usposabljanje v Uniji in na Novi Zelandiji z namenom spodbujati razvoj učnih načrtov, skupne študijske programe in diplome ter mobilnost zaposlenih in študentov;
 (c)
 institucionalno sodelovanje, povezave in partnerstva, da bi okrepili izobraževalni element trikotnika znanja ter spodbujali izmenjavo izkušenj in strokovnega znanja, ter
 (d)
 podporo reformi politike prek študij, konferenc, seminarjev, delovnih skupin, primerjalnih analiz ter izmenjave informacij in dobrih praks, zlasti glede na bolonjski in københavnski proces, ter obstoječih orodij in načel, ki povečujejo preglednost in inovacije v izobraževanju.
 Člen 41
 Sodelovanje na področju kulture in medijev ter avdiovizualnem področju
 1. Pogodbenici soglašata, da bosta spodbujali tesnejše sodelovanje v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih, da bi med drugim povečali vzajemno razumevanje in poznavanje svojih kultur.
 2. Pogodbenici si prizadevata sprejeti ustrezne ukrepe za spodbujanje kulturnih izmenjav in izvajanje skupnih pobud na različnih kulturnih področjih z uporabo razpoložljivih instrumentov in okvirov za sodelovanje.
 3. Pogodbenici si prizadevata spodbujati mobilnost umetnikov, umetnin in drugih predmetov kulturne dediščine med Novo Zelandijo ter Unijo in njenimi državami članicami.
 4. Pogodbenici soglašata, da bosta prek dialoga o politiki proučili številne načine, kako je mogoče predmete kulturne dediščine, ki se hranijo izven izvorne države, dati na voljo skupnostim, iz katerih izhajajo.
 5. Pogodbenici spodbujata medkulturni dialog med organizacijami civilne družbe in posamezniki iz obeh pogodbenic.
 6. Pogodbenici soglašata, da bosta predvsem prek dialoga o politiki sodelovali v relevantnih mednarodnih forumih, zlasti Organizaciji ZN za izobraževanje, znanost in kulturo (UNESCO), z namenom uresničevanja skupnih ciljev in spodbujanja kulturne raznolikosti, tudi z izvajanjem Konvencije UNESCO o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov.
 7. Pogodbenici spodbujata, podpirata in olajšujeta izmenjavo, sodelovanje ter dialog med svojimi institucijami in delavci na avdiovizualnem področju in področju medijev.
 Člen 42
 Neposredne medčloveške povezave
 Ob priznavanju pomena neposrednih človeških povezav in njihovega prispevka k spodbujanju razumevanja med Unijo in Novo Zelandijo se pogodbenici strinjata, da bosta po potrebi spodbujali, pospeševali in poglabljali take povezave. Take povezave lahko vključujejo izmenjavo uradnikov in kratkoročna pripravništva za podiplomske študente.
 NASLOV VIII
 SODELOVANJE NA PODROČJU TRAJNOSTNEGA RAZVOJA, ENERGETIKE IN PROMETA
 Člen 43
 Okolje in naravni viri
 1. Pogodbenici soglašata, da bosta sodelovali pri okoljskih vprašanjih, vključno s trajnostnim upravljanjem naravnih virov. Namen takega sodelovanja je spodbujati varstvo okolja in okoljska vprašanja vključiti v relevantne sektorje sodelovanja, tudi na mednarodni in regionalni ravni.
 2. Pogodbenici soglašata, da lahko sodelovanje poteka prek dialoga, delavnic, seminarjev, konferenc, programov in projektov sodelovanja, izmenjave informacij, na primer dobrih praks, ter izmenjave strokovnjakov, tudi na dvostranski ali večstranski ravni. Področja in cilji sodelovanja se določijo skupno na zahtevo katere koli od pogodbenic.
 Člen 44
 Izboljševanje in varovanje zdravja ter predpisi na področju zdravstva
 1. Pogodbenici soglašata, da bosta okrepili sodelovanje na področju zdravstva, tudi glede na globalizacijo in demografske spremembe. Prizadevata si za spodbujanje sodelovanja ter izmenjave informacij in izkušenj glede:
 (a)
 varovanja zdravja,
 (b)
 nadzora nalezljivih bolezni (na primer influenca in izbruhi akutnih bolezni) in drugih dejavnosti v okviru mednarodnih zdravstvenih predpisov (2005), vključno z ukrepi na področju pripravljenosti na večje čezmejne grožnje, zlasti načrtovanje pripravljenosti in ocena tveganj,
 (c)
 sodelovanja o standardih in ocenjevanja skladnosti za upravljanje regulacije in tveganj zaradi izdelkov (vključno z zdravili in medicinskimi pripomočki),
 (d)
 vprašanj v zvezi z izvajanjem Okvirne konvencije o nadzoru tobaka Svetovne zdravstvene organizacije (STO) ter
 (e)
 vprašanj glede izvajanja globalnega kodeksa ravnanja STO v zvezi z mednarodnim zaposlovanjem zdravstvenih delavcev.
 2. Pogodbenici ponovno potrjujeta svoje zaveze k spoštovanju, spodbujanju in učinkovitemu izvajanju, kot je primerno, mednarodno priznanih zdravstvenih praks in standardov.
 3. Oblike sodelovanja lahko med drugim vključujejo posebne programe in projekte na podlagi vzajemnega dogovora ter dialog, sodelovanje in pobude o temah skupnega interesa na dvostranski in večstranski ravni.
 Člen 45
 Podnebne spremembe
 1. Pogodbenici priznavata, da so podnebne spremembe resen problem na svetovni ravni, ki zahteva skupno ukrepanje v skladu s splošnim ciljem, da se dvig povprečne temperature na svetovni ravni omeji na manj kot 2 °C nad predindustrijsko ravnjo. Pogodbenici v okviru svojih pristojnosti in brez poseganja v razprave na drugih forumih soglašata, da bosta sodelovali na področjih skupnega interesa, med drugim pri:
 (a)
 prehodu na gospodarstvo z nizkimi emisijami toplogrednih plinov prek nacionalno ustreznih strategij in ukrepov za ublažitev in prilagoditev, vključno s strategijami zelene rasti;
 (b)
 zasnovi, izvajanju in delovanju tržnih mehanizmov, zlasti sistemov za trgovanje z emisijami ogljikovega dioksida;
 (c)
 instrumentih financiranja na področju podnebnih sprememb iz javnega in zasebnega sektorja;
 (d)
 raziskavah, razvoju in uporabi tehnologije nizkih emisij toplogrednih plinov ter
 (e)
 spremljanju toplogrednih plinov in analizi njihovih učinkov, po potrebi vključno z razvojem in izvajanjem strategij za prilagajanje.
 2. Pogodbenici soglašata, da bosta še naprej sodelovali pri mednarodnemu razvoju na tem področju, zlasti kar zadeva prizadevanja za sprejetje novega mednarodnega sporazuma v okviru Okvirne konvencije ZN o podnebnih spremembah za obdobje po letu 2020 ter dopolnilne pobude za sodelovanje, ki bi pripomogle k odpravljanju vrzeli pri blaženju podnebnih sprememb pred letom 2020.
 Člen 46
 Obvladovanje tveganj naravnih nesreč in civilna zaščita
 Pogodbenici priznavata potrebo po obvladovanju tveganj naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, doma in po svetu. Pogodbenici potrjujeta skupno zavezanost izboljšanju ukrepov za preprečevanje, blaženje, pripravljenost, odzivanje in obnovo, da bi povečali odpornost svoje družbe in infrastrukture ter po potrebi sodelovali na dvostranski in večstranski politični ravni za izboljšanje rezultatov globalnega obvladovanja tveganja nesreč.
 Člen 47
 Energetika
 Pogodbenici priznavata pomen energetskega sektorja in vlogo dobro delujočega energetskega trga. Pogodbenici priznavata pomen energije za trajnostni razvoj in gospodarsko rast ter njen prispevek k doseganju mednarodno sprejetih razvojnih ciljev, pa tudi pomen sodelovanja pri obravnavi svetovnih okoljskih izzivov, zlasti podnebnih sprememb. Pogodbenici si v okviru svojih pristojnosti prizadevata za okrepitev sodelovanja na tem področju, da bi:
 (a)
 razvili politike za krepitev energetske varnosti;
 (b)
 spodbujali svetovno trgovino in naložbe na področju energetike;
 (c)
 izboljšali konkurenčnost;
 (d)
 izboljšali delovanje svetovnih energetskih trgov;
 (e)
 izmenjevali informacije in izkušnje s politiko prek obstoječih večstranskih energetskih forumov;
 (f)
 spodbujali uporabo obnovljivih virov energije ter razvoj in uvajanje čistih, raznolikih in trajnostnih energetskih tehnologij, vključno s tehnologijami energije iz obnovljivih virov in energije z nizkimi emisijami;
 (g)
 dosegli racionalno rabo energije, s pomočjo prispevkov tako na strani oskrbe kot povpraševanja prek spodbujanja energetske učinkovitosti pri proizvodnji, prenosu, distribuciji in končni rabi energije;
 (h)
 izvajali svoje mednarodne zaveze, da bosta racionalizirali in srednjeročno postopoma odpravili neučinkovite subvencije za fosilna goriva, ki spodbujajo razsipno porabo, ter
 (i)
 si izmenjevali dobre prakse pri energetskih raziskavah in proizvodnji energije.
 Člen 48
 Promet
 1. Pogodbenici sodelujeta na vseh relevantnih področjih prometne politike, vključno s politiko povezanih prevoznih storitev, da bi izboljšali pretok blaga in potnikov, spodbujali pomorsko in letalsko varnost in zaščito in varstvo okolja ter povečali učinkovitost svojih prometnih sistemov.
 2. Sodelovanje in dialog med pogodbenicama sta med drugim namenjena pospeševanju:
 (a)
 izmenjave informacij o njunih zadevnih politikah in praksah;
 (b)
 krepitvi letalskih povezav med Unijo in Novo Zelandijo za:
 (i)
 okrepitev dostopa do trga, povečanje priložnosti za naložbe ter liberalizacijo klavzul o lastništvu in nadzoru letalskih prevoznikov v sporazumih o storitvah zračnega prometa v skladu z nacionalno politiko;
 (ii)
 razširitev in poglobitev regulativnega sodelovanja na področju letalske varnosti in zaščite ter ekonomske ureditve sektorja zračnega prometa; ter
 (iii)
 podporo regulativnemu približevanju in odstranjevanju ovir za poslovanje ter sodelovanju pri upravljanju zračnega prometa;
 (c)
 ciljev neomejenega dostopa do mednarodnih pomorskih trgov in trgovine na podlagi poštene konkurence na komercialni osnovi ter
 (d)
 vzajemnemu priznavanju vozniških dovoljenj za kopenska motorna vozila.
 Člen 49
 Kmetijstvo, razvoj podeželja in gozdarstvo
 1. Pogodbenici soglašata, da bosta spodbujali sodelovanje in dialog v kmetijstvu, pri razvoju podeželja in v gozdarstvu.
 2. Področja, glede katerih bi lahko razmislili o dejavnostih, med drugim vključujejo kmetijsko politiko, politiko razvoja podeželja, strukturo sektorjev v zvezi s podeželjem in geografske označbe.
 3. Pogodbenici soglašata, da bosta sodelovali na nacionalni in mednarodni ravni pri trajnostnem gospodarjenju z gozdovi ter povezanih politikah in predpisih, vključno z ukrepi za boj proti nezakoniti sečnji in s tem povezani trgovini, ter pri spodbujanju dobrega upravljanja gozdov.
 Člen 50
 Pomorske zadeve in ribištvo
 1. Pogodbenici krepita dialog in sodelovanje pri zadevah v skupnem interesu na področju ribištva in pomorskih zadev. Pogodbenici si prizadevata za spodbujanje dolgoročnega ohranjanja in trajnostnega upravljanja živih morskih virov, za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova in boj proti njemu ter za izvajanje pristopa k upravljanju na podlagi ekosistema.
 2. Pogodbenici lahko sodelujeta in si izmenjujeta informacije v zvezi z ohranjanjem živih morskih virov prek regionalnih organizacij za upravljanje ribištva in večstranskih forumov (ZN, Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo). Pogodbenici sodelujeta zlasti, da bi:
 (a)
 prek učinkovitega upravljanja Komisije za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika in na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih dognanj zagotovili dolgoročno ohranjanje in trajnostno rabo izrazito selivskih staležev rib na njihovem celotnem življenjskem območju v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana, vključno s polnim priznanjem, v skladu z relevantnimi konvencijami ZN in drugimi mednarodnimi instrumenti, posebnih zahtev majhnih otoških držav in ozemelj v razvoju, ter z zagotovitvijo preglednega postopka odločanja;
 (b)
 zagotovili ohranjanje in racionalno rabo živih morskih virov v okviru Komisije za ohranjanje živih morskih virov na Antarktiki, vključno s prizadevanji za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu na območju, za katerega se uporablja Konvencija o ohranjanju živih morskih virov na Antarktiki;
 (c)
 zagotovili sprejetje in izvajanje učinkovitih ukrepov za ohranjanje in upravljanje staležev v okviru regionalne organizacije za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu ter
 (d)
 olajšali pristop k regionalnim organizacijam za upravljanje ribištva, če je ena od pogodbenic članica, druga pa želi pristopiti.
 3. Pogodbenici sodelujeta, da bi spodbujali celovit pristop k pomorskim zadevam na mednarodni ravni.
 4. Pogodbenici vzdržujeta reden dialog, ki poteka enkrat na dve leti, na ravni visokih uradnikov, da bi okrepili dialog in sodelovanje ter izmenjevali informacije in izkušnje o ribiški politiki in pomorskih zadevah.
 Člen 51
 Zaposlovanje in socialne zadeve
 1. Pogodbenici soglašata, da bosta okrepili sodelovanje na področju zaposlovanja in socialnih zadev, tudi glede na socialno razsežnost globalizacije in demografske spremembe. Prizadevata si za spodbujanje sodelovanja ter izmenjave informacij in izkušenj glede vprašanj s področja zaposlovanja in dela. Področja sodelovanja lahko vključujejo politike zaposlovanja, delovno pravo, vprašanja glede enakosti spolov, nediskriminacijo pri zaposlovanju, socialno vključenost, socialno varnost in politike socialne zaščite, odnose med delodajalci in delojemalci, socialni dialog, vseživljenjski razvoj spretnosti, zaposlovanje mladih, zdravje in varnost pri delu, socialno odgovornost podjetij in dostojno delo.
 2. Pogodbenici ponovno potrjujeta, da je treba podpreti proces globalizacije, ki je koristen za vse, ter spodbujati polno in produktivno zaposlenost in dostojno delo kot ključni element trajnostnega razvoja in zmanjševanja revščine. V tem okviru pogodbenici opozarjata na deklaracijo Mednarodne organizacije dela (MOD) o socialni pravičnosti za pravičnejšo globalizacijo.
 3. Pogodbenici ponovno potrjujeta zavezanost k spoštovanju, spodbujanju in uresničevanju mednarodno priznanih načel in pravic pri delu, kot so določeni predvsem v Deklaraciji MOD o temeljnih načelih in pravicah pri delu.
 4. Oblike sodelovanja lahko med drugim vključujejo posebne programe in projekte na podlagi vzajemnega dogovora ter dialog, sodelovanje in pobude o temah skupnega interesa na dvostranski in večstranski ravni.
 NASLOV IX
 INSTITUCIONALNI OKVIR
 Člen 52
 Drugi sporazumi in dogovori
 1. Pogodbenici lahko ta sporazum dopolnita, tako da skleneta posebne sporazume ali dogovore na katerem koli področju sodelovanja, ki spada na njegovo področje uporabe. Taki posebni sporazumi in dogovori, sklenjeni po podpisu tega sporazuma, so sestavni del celovitih dvostranskih odnosov, kot jih ureja ta sporazum, in del skupnega institucionalnega okvira. Obstoječi sporazumi in dogovori med pogodbenicama niso sestavni del skupnega institucionalnega okvira.
 2. Nobena določba tega sporazuma ne vpliva na razlago ali uporabo drugih sporazumov med pogodbenicama, vključno s tistimi iz odstavka 1. Določbe tega sporazuma ne nadomeščajo in nikakor ne vplivajo na reševanje sporov ali določbe o prenehanju iz drugih sporazumov med pogodbenicama.
 Člen 53
 Skupni odbor
 1. Pogodbenici s tem sporazumom ustanovita skupni odbor, ki ga sestavljajo njuni predstavniki.
 2. V skupnem odboru potekajo posvetovanja za pospešitev izvajanja in spodbujanje splošnih ciljev tega sporazuma ter ohranjanje splošne skladnosti v odnosih med Unijo in Novo Zelandijo.
 3. Naloge skupnega odbora so:
 (a)
 spodbujanje učinkovitega izvajanja tega sporazuma,
 (b)
 spremljanje razvoja celovitega odnosa med pogodbenicama,
 (c)
 po potrebi zahtevanje informacij od odborov in drugih organov, ustanovljenih v skladu z drugimi posebnimi sporazumi med pogodbenicama, ki so sestavni del institucionalnega okvira v skladu s členom 52(1), ter upoštevanje kakršnih koli poročil, ki jih ti predložijo,
 (d)
 izmenjava mnenj in dajanje predlogov glede vprašanj skupnega interesa, vključno s prihodnjimi ukrepi in viri, ki so na voljo za njihovo izvajanje,
 (e)
 določanje prednostnih nalog glede na namen tega sporazuma,
 (f)
 iskanje ustreznih metod za preprečevanje težav, ki bi se lahko pojavile na področjih, ki jih zajema ta sporazum,
 (g)
 prizadevanje za reševanje sporov, ki nastanejo pri uporabi ali razlagi tega sporazuma,
 (h)
 proučevanje informacij, ki jih predložita pogodbenici v skladu s členom 54, ter
 (i)
 dajanje priporočil in po potrebi sprejemanje odločitev za uveljavljanje določenih vidikov tega sporazuma.
 4. Skupni odbor sprejema odločitve soglasno. Sprejme svoj poslovnik. Lahko ustanavlja pododbore in delovne skupine za obravnavo določenih vprašanj.
 5. Skupni odbor se običajno sestaja enkrat letno, in sicer izmenično v Uniji in na Novi Zelandiji, razen če se pogodbenici odločita drugače. Na zahtevo ene od pogodbenic se organizirajo posebni sestanki skupnega odbora. Skupnemu odboru sopredsedujeta obe strani. Običajno se sestane na ravni visokih uradnikov.
 Člen 54
 Načini izvajanja in reševanja sporov
 1. Pogodbenici sprejmeta vse splošne ali posebne ukrepe za izpolnjevanje svojih obveznosti iz tega sporazuma.
 2. Brez poseganja v postopek in odstavkov 3 do 8 tega člena se vsi spori v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma rešujejo izključno s posvetovanji med pogodbenicama v okviru skupnega odbora. Pogodbenici relevantne informacije, ki so potrebne za podrobno proučitev zadeve, predstavita skupnemu odboru, da bi ta razrešil spor.
 3. Ob ponovni potrditvi močne skupne zavezanosti človekovim pravicam in neširjenju orožja pogodbenici soglašata, da bo pogodbenica, ki meni, da je druga pogodbenica posebej resno in znatno prekršila katero koli od obveznosti, ki so v členih 2(1) in 8(1) navedene kot bistvene določbe, kar pomeni grožnjo mednarodnemu miru in varnosti ter zahteva takojšnje ukrepanje, drugo pogodbenico takoj uradno obvestila o tem in o ustreznih ukrepih, ki jih namerava sprejeti v skladu s tem sporazumom. Pogodbenica, ki sporoči kršitev, obvesti skupni odbor, da so nujno potrebna posvetovanja o zadevi.
 4. Poleg tega je lahko posebej resna in znatna kršitev bistvenih določb podlaga za ustrezne ukrepe znotraj skupnega institucionalnega okvira iz člena 52(1).
 5. Skupni odbor predstavlja forum za dialog in pogodbenici storita vse v svoji moči, da najdeta sporazumno rešitev v malo verjetnem primeru, da nastanejo razmere iz odstavka 3. Če skupni odbor v 15 dneh od začetka posvetovanj in najpozneje 30 dni od datuma uradnega obvestila iz odstavka 3 ne najde rešitve, ki bi bila sprejemljiva za obe strani, se zadeva predloži v posvetovanja na ministrski ravni, ki potekajo nadaljnjih 15 dni.
 6. Če v 15 dneh od začetka posvetovanj na ministrski ravni ni rešitve, ki bi bila sprejemljiva za obe strani, in najpozneje 45 dni od datuma obvestila se lahko pogodbenica, ki sporoči kršitev, odloči, da bo sprejela ustrezne ukrepe, priglašene v skladu z odstavkom 3. V Uniji se odločitev o začasni prekinitvi uporabe Sporazuma sprejme soglasno. Na Novi Zelandiji sprejme odločitev o začasni prekinitvi uporabe Sporazuma vlada v skladu z zakoni in drugimi predpisi Nove Zelandije.
 7. Za namene tega člena „ustrezni ukrepi“ pomenijo delno začasno prekinitev uporabe Sporazuma, popolno začasno prekinitev uporabe ali odpoved tega sporazuma ali po možnosti drugega posebnega sporazuma, ki predstavlja del skupnega institucionalnega okvira iz člena 52(1), v skladu z relevantnimi določbami takega sporazuma. Ustrezni ukrepi, ki jih sprejme pogodbenica za delno začasno prekinitev uporabe tega sporazuma, se uporabljajo samo za določbe iz naslovov I do VIII. Pri izbiri ustreznih ukrepov je treba dati prednost ukrepom, ki najmanj vplivajo na odnose med pogodbenicama. Ti ukrepi, za katere se uporablja Člen 52(2), so sorazmerni s kršitvijo obveznosti iz tega sporazuma in so skladni z mednarodnim pravom.
 8. Pogodbenici redno spremljata razvoj razmer, ki so privedle do ukrepov iz tega člena. Pogodbenica, ki sprejme ustrezne ukrepe, jih umakne takoj, ko je to utemeljeno, v vsakem primeru pa takoj, ko okoliščine, ki so privedle do njihove uporabe, ne obstajajo več.
 NASLOV X
 KONČNE DOLOČBE
 Člen 55
 Opredelitev pojmov
 V tem sporazumu izraz „pogodbenici“ pomeni Unijo ali njene države članice oziroma Unijo in njene države članice v skladu z njihovimi pooblastili na eni strani ter Novo Zelandijo na drugi strani.
 Člen 56
 Razkritje informacij
 1. Nobena določba tega sporazuma ne vpliva na nacionalne zakone in druge predpise ali pravne akte Unije o dostopu javnosti do uradnih dokumentov.
 2. Nobena določba tega sporazuma se ne razlaga v smislu, da bi morala katera od pogodbenic predložiti informacije, za razkritje katerih meni, da je v nasprotju z njenimi bistvenimi varnostnimi interesi.
 Člen 57
 Sprememba
 Ta sporazum se lahko spremeni s pisnim dogovorom med pogodbenicama. Take spremembe začnejo veljati na datum ali datume, o katerih se dogovorita pogodbenici.
 Člen 58
 Začetek veljavnosti, trajanje in obveščanje
 1. Ta sporazum začne veljati trideseti dan po datumu, ko se pogodbenici medsebojno uradno obvestita, da so končani pravni postopki, potrebni v ta namen.
 2. Ne glede na odstavek 1 lahko Nova Zelandija in Unija do začetka veljavnosti tega sporazuma začasno uporabljata njegove določbe, ki jih določita skupaj. Taka začasna uporaba se začne na trideseti dan po datumu, ko sta se Nova Zelandija in Unija medsebojno uradno obvestili, da so končani notranji postopki, potrebni za tako začasno uporabo.
 3. Ta sporazum velja za nedoločen čas. Katera koli od pogodbenic lahko v pisni obliki uradno obvesti drugo pogodbenico o svojem namenu, da bo odpovedala ta sporazum. Odpoved začne veljati šest mesecev po datumu uradnega obvestila.
 4. Uradna obvestila v skladu s tem členom se pošljejo generalnemu sekretariatu Sveta Evropske unije oziroma Ministrstvu za zunanje zadeve in trgovino Nove Zelandije.
 Člen 59
 Območje uporabe
 Ta sporazum se uporablja na eni strani na ozemljih, na katerih se uporabljata Pogodba o Evropski uniji in Pogodba o delovanju Evropske unije, ter v skladu s pogoji iz teh pogodb, ter na drugi strani na ozemlju Nove Zelandije brez Tokelaua.
 Člen 60
 Verodostojna besedila
 Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, hrvaškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno. V primeru neskladnosti med jezikovnimi različicami tega sporazuma pogodbenici zadevo predložita v presojo skupnemu odboru.
 Съставено в Брюксел на пети октомври през две хиляди и шестнадесета година.
 Hecho en Bruselas, el cinco de octubre de dos mil dieciséis.
 V Bruselu dne pátého října dva tisíce šestnáct.
 Udfærdiget i Bruxelles den femte oktober to tusind og seksten.
 Geschehen zu Brüssel am fünften Oktober zweitausendsechzehn.
 Kahe tuhande kuueteistkümnenda aasta oktoobrikuu viiendal päeval Brüsselis.
 Έγινε στις Βρυξέλλες, στις πέντε Οκτωβρίου δύο χιλιάδες δεκαέξι.
 Done at Brussels on the fifth day of October in the year two thousand and sixteen.
 Fait à Bruxelles, le cinq octobre deux mille seize.
 Sastavljeno u Bruxellesu petog listopada godine dvije tisuće šesnaeste.
 Fatto a Bruxelles, addì cinque ottobre duemilasedici.
 Briselē, divi tūkstoši sešpadsmitā gada piektajā oktobrī.
 Priimta du tūkstančiai šešioliktų metų spalio penktą dieną Briuselyje.
 Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhatodik év október havának ötödik napján.
 Magħmul fi Brussell, fil-ħames jum ta’ Ottubru fis-sena elfejn u sittax.
 Gedaan te Brussel, vijf oktober tweeduizend zestien.
 Sporządzono w Brukseli dnia piątego października roku dwa tysiące szesnastego.
 Feito em Bruxelas, em cinco de outubro de dois mil e dezasseis.
 Întocmit la Bruxelles la cinci octombrie două mii șaisprezece.
 V Bruseli piateho októbra dvetisícšestnásť.
 V Bruslju, dne petega oktobra leta dva tisoč šestnajst.
 Tehty Brysselissä viidentenä päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattakuusitoista.
 Som skedde i Bryssel den femte oktober år tjugohundrasexton.
 Voor het Koninkrijk België
 Pour le Royaume de Belgique
 Für das Königreich Belgien
 Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.
 Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.
 Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.
 За Република България
 Za Českou republiku
 For Kongeriget Danmark
 Für die Bundesrepublik Deutschland
 Eesti Vabariigi nimel
 Thar cheann Na hÉireann
 For Ireland
 Για την Ελληνική Δημοκρατία
 Por el Reino de España
 Pour la République française
 Za Republiku Hrvatsku
 Per la Repubblica italiana
 Για την Κυπριακή Δημοκρατία
 Latvijas Republikas vārdā –
 Lietuvos Respublikos vardu
 Pour le Grand-Duché de Luxembourg
 Magyarország részéről
 Għar-Repubblika ta' Malta
 Voor het Koninkrijk der Nederlanden
 Für die Republik Österreich
 W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej
 Pela República Portuguesa
 Pentru România
 Za Republiko Slovenijo
 Za Slovenskú republiku
 Suomen tasavallan puolesta
 För Republiken Finland
 För Konungariket Sverige
 For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
 За Европейския съюз
 Por la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Za Europsku uniju
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā –
 Europos Sąjungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie
 W imieniu Unii Europejskiej
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 For New Zealand


type: other

text:
Ultimele stiri despre Sorin Vătămanu - sporttim.ro
 Arhiva etichetelor: Sorin Vătămanu
 Adelina Pastor (CSM Timișoara), pe 5 pentru România, cu record personal, în finala pe 400 metri a Campionatului European de tineret din Finlanda
 Adelina Dorina Pastor, atleta de 20 de ani de la CSM Timișoara, a înregistrat sîmbătă un nou record personal pe 400 de metri, încheind a cincea, în 52.44 secunde și la doar 22 de sutimi de podium, finala probei din cadrul celei de-a noua ediții a Campionatului European de tineret, ce se încheie astăzi la Tampere, în Finlanda.
 Publicat în Atletism | Etichete 400m, Adelina Pastor, antrenor emerit, atletism, CE tineret Tampere, CSM Timişoara, Ioan Damaschin, Mirela Lavric, România, Sorin Vătămanu, sport, www.sporttim.ro | Lasă un comentariu
 Adelina Pastor (CSM Timișoara), învingătoare detașată cu ștafeta 4×400 a României în Liga 1 a Campionatului European pe echipe din Irlanda, dar ”tricolorii” ratează promovarea în Superligă
 Excelentă cursă a ștafetei feminine de 4x400 a României în penultima dintre cele 40 de probe ale Ligii 1 a Campionatului European pe echipe, disputată ieri și azi la Dublin, în Irlanda, cu Adelina Dorina Pastor, de la CSM Timișoara, în cvartetul detașat ca învingător, dar cu toate acestea reprezentativa ”tricoloră” a ratat de puțin podiumul eșalonului secund al atletismului continental și totodată promovarea în Superligă, exact ca în 2011, la Izmir...
 Publicat în Atletism | Etichete Adelina Pastor, Angela Moroşanu, atletism, Bianca Răzor, Campionatul European pe echipe, Dublin, Ioan Damaschin, Liga 1, Mirela Lavric, rezultate, România, Sorin Vătămanu, sport, sporttim, Superliga | Lasă un comentariu
 Adelina Pastor și Sorin Vătămanu, atleții de 20 de ani de la CSM Timișoara, vor participa cu România, sîmbătă și duminică, la Campionatul European pe echipe, Liga 1, într-un lot de cîte 18 atleți respectiv atlete, în staff-ul tehnic fiind și antrenorul timișorean Ioan Damaschin.
 Publicat în Atletism, Exclusiv | Etichete 4x400m, Adelina Pastor, Alina Panainte, Angela Moroşanu, atletism, Bianca Răzor, CE pe echipe de seniori, COSR, FRA, Ioan Damaschin, Liga 1, lotul olimpic, Mirela Lavric, rezultate, România, Sorin Vătămanu, sport, sporttim, ştafetă | Lasă un comentariu
 Sorin Vătămanu (CSM Timişoara), locul I pe 400 metri la cea de-a 58-a ediţie a Campionatelor Internaţionale ale României, pe „Dinamo”
 Revenit la matcă, după o rătăcire primăvăratică, Sorin Claudiu Vătămanu (20 ani), atlet "tricolor" de la CSM Timişoara, a cîştigat în această seară cu peste o secundă avans proba de 400 metri a Campionatelor Internaţionale ale României, ajunse la cea de-a 58-a ediţie, urmînd a se alinia spre finele competiţiei de pe "Dinamo", la Bucureşti, şi în proba de 200 metri. Iar pînă la această oră atleţii Timişoarei au mai obţinut două locuri secunde...
 Publicat în Atletism | Etichete 110m garduri, 200m, 400 metri, Adelina Pastor, atletism, Campionatele Internaţionale ale României, Cosmin Dumitrache, CSM Timişoara, Ioan Damaschin, Ioana Gheorghe, rezultate, Sorin Vătămanu, sport, sporttim, stadionul Dinamo | Lasă un comentariu
 Pastor şi Vătămanu, noi recorduri personale, tocmai la Balcaniadă, Dumitrache, ca unic junior la garduri, pe 5
 Ca o revenire la rezultatele publicate ieri din cadrul Balcaniadei de atletism indoor pentru seniori, a cărei a 18-a ediţie a fost găzduită sîmbătă la Istanbul, tripleta timişoreană în reprezentativa României a înregistrat excelente rezultate pe linie. Timpii şi clasările, mai jos...
 Publicat în Atletism | Etichete Adelina Pastor, Angela Moroşanu, Balcaniada de atletism, Cosmin Dumitrache, Ioan Damaschin, Istanbul, rezultate, România, Sorin Vătămanu, sport, sporttim | Lasă un comentariu
 Publicat în Atletism | Etichete Adelina Pastor, atletism, Balcaniada de atletism, Cosmin Dumitrache, CSM Timişoara, Istanbul, rezultate, Sorin Vătămanu, sport, sporttim | 2 comentarii
 Pastor, Vătămanu şi Dumitrache, în lotul României pentru Balcaniada indoor de seniori de la Istanbul
 Adelina Pastor, Sorin Vătămanu şi Cosmin Dumitrache, care mai are încă mîine de concurat în proba de 60 metri garduri a Campionatului Naţional de sală pentru juniori 1, se vor alinia sîmbăta viitoare, pe 23 februarie, la startul celei de-a 16-a ediţii a Balcaniadei de sală pentru seniori.
 Publicat în Atletism | Etichete Adelina Pastor, atletism, Balcaniada indoor de atletism, CE indoor, Cosmin Dumitrache, Goteborg, Ioan Damaschin, România, Sorin Vătămanu, sport, sporttim, Timişoara | Lasă un comentariu
 Învingătorii de ieri pe 400 metri, Adelina Pastor şi Sorin Vătămanu, au fost odihniţi în cea de-a doua zi a etapei secunde în Campionatul Naţional de sală pentru seniori, tineret şi juniori 1, nealergînd şi în proba de 200 de metri, dar mai tinerii timişoreni aliniaţi şi sîmbătă la start în complexul Lia Manoliu din Bucureşti s-au dovedit a fi cei mai buni sau printre cei mai iuţi în probele şi categoriile lor de concurs. (în foto: hurdlerul Cosmin Ilie Dumitrache)
 Publicat în Atletism | Etichete 200m, 400 metri, 60 metri garduri, 800 m, Adelina Pastor, atletism, Cosmin Damaschin, etapa CN atletism, indoor, Ioan Damaschin, Ioana Gheorghe, LPS Banatul Timişoara, pistă, sală, seniori, Sorin Vătămanu, sport | Lasă un comentariu
 Pastor şi Vătămanu cîştigă pe 400 de metri la Bucureşti
 vineri 25 ian. 2013, de Mihai Comşulea
 Tinerii atleţi timişoreni n-au cedat nici un metru şi nici o secundă de la o săptămînă la alta, ba din contră, înregistrînd în unele cazuri timpi chiar mai buni cu ocazia sesiunii de vineri a celei de-a doua etape a Campionatului Naţional de sală pentru seniori, tineret şi juniori, găzduit de complexul "Lia Manoliu" din Bucureşti. (în foto: Adelina Pastor)
 Publicat în Atletism | Etichete Adelina Pastor, Andreea Ogrăzeanu, atletism, CSM Timişoara, etapa 2 CN atletism, indoor, Ioan Damaschin, Ioana Gheorghe, LPS Banatul, Nicolae Bărbuţ, pistă, sală, Sorin Vătămanu, sport | Lasă un comentariu
 sâmbătă 21 iul. 2012, de Mihai Comşulea


text:
Szkodliwy nakaz zapłaty w postępowaniu upominawczym
 Okazało się, że zanim wygrała sprawę, to najpierw wydany został nakaz zapłaty w postępowaniu upominawczym, któremu z kolei nadano klauzulę wykonalności, co dało możliwość prowadzenia egzekucji m.in. z wynagrodzenia za pracę.
 Zdarza się, że takiemu nakazowi zapłaty nadaje się klauzulę wykonalności, pomimo tego, iż nakaz został doręczony na nieprawidłowy adres dłużnika. W oparciu o taki tytuł wykonawczy wierzyciel, za pośrednictwem komornika, może prowadzić egzekucję świadczenia wynikającego z tego nakazu zapłaty. Wówczas dłużnik, zawiadomiony przez komornika o wszczęciu egzekucji, udaje się do sądu z informacją, że nakaz zapłaty został nieprawidłowo doręczony, tj. na adres pod którym nie mieszka np. od 6 lat. Dobrze, jeśli jednocześnie wnosi sprzeciw od nakazu zapłaty oraz domaga się prawidłowego doręczenia nakazu zapłaty na właściwy adres zamieszkania.
 Czy to faktycznie wystarczy do tego, aby komornik zaprzestał prowadzenia egzekucji ? Okazuje się, że nie zawsze, o czym przekonała się Pani z sekretariatu, której ściągano wynagrodzenie nawet po tym, jak wygrała proces.
 Opisany przypadek nie jest wcale odosobniony. Warto podkreślić, że chodzi dokładnie o sytuację, gdy nakaz zapłaty został wydany w postępowaniu upominawczym, a nie nakazowym. Adres zamieszkania pozwanego podaje powód. Może się zdarzyć, że wskazany przez niego adres zamieszkania pozwanego nie jest już aktualny. Cała złość spada na sąd, o czym świadczą pisma składane do akt sprawy. Muszę jednak wyjaśnić, że procedura rządzi się pewnymi prawami. Chodzi o to, że sąd doręczna np. nakaz zapłaty na adres podany przez powoda. Wcześniej sąd zwykle sprawdza, czy adres zamieszkania pozwanego zgadza się z jego Peselem.
 Niestety często jest tak, że mieszkańcy, potencjalni pozwani, nie aktualizują swojego adresu zamieszkania w urzędzie miasta. Konsekwencją tego jest to, że nakaz zapłaty, wysłany na adres podany przez powoda, który jednocześnie jest zgodny z danymi adresowymi podanymi w ewidencji, traktowany jest jako doręczony prawidłowo. Wtedy listonosz potwierdza na przesyłce sądowej, że adresat nie odebrał kierowanej do niego przesyłki. Listonosz czyni na kopercie znaną adnotację: "Adresata nie zastano. Zwrot przesyłki - nie podjęto w terminie". Jest to sygnał dla sądu, że adres był prawidłowy, tylko adresat nie odebrał przesyłki sądowej.
 Wtedy nakaz zapłaty staje się prawomocny. To zobowiązuje sąd - na wiosek strony powodowej - nadać klauzulę wykonalności na taki nakaz zapłaty, tzn. nakazuje potwierdzić, iż nakaz jest prawomocny (tj. nie służy od niego środek zaskarżenia) i może być skierowany do egzekucji za pośrednictwem komornika.
 Nakaz zapłaty traci moc
 Po czasie okazuje się jednak, że nakaz nie został doręczony prawidłowo. Zdarza się, że dowiadujemy się o tym dopiero od dłużnika, który z kolei został zawiadomiony przez komornika o wszczęciu egzekucji. Wówczas zszokowany dłużnik dowiaduje się o tym, że ktoś przeciwko niemu prowadzi egzekucję na podstawie jakiegoś tytułu wykonawczego, tzn. na podstawie nakazu zapłaty, którego nigdy nie widział, i po uprzednim nadaniu klauzuli wykonalności, którą widzi po raz pierwszy.
 Reakcja bardziej rozgarniętego dłużnika jest taka, że składa sprzeciw od nakazu zapłaty i jednocześnie wnosi o prawidłowe doręczenie nakazu zapłaty na aktualny jego adres zamieszkania. Jeśli okaże się, że faktycznie dłużnik nie mieszkał pod adres, na który doręczono pierwotnie nakaz zapłaty, to nie pozostaje nic innego, jak ponownie doręczyć jemu nakaz zapłaty i uznać, że sprzeciw od tego nakazu zapłaty - przy założeniu, że sprzeciw nie zawierał braków formalnych - został wniesiony prawidłowo. Wtedy, co wynika z przepisu prawa, wydany nakaz zapłaty traci moc.
 Warto jeszcze raz podkreślić, że skuteczne wniesienie sprzeciwu powoduje, iż nakaz zapłaty wydany w postępowaniu upominawczym, traci moc. Trzeba też stanowczo podkreślić, że nakaz taki traci moc z urzędu, z mocy samego prawa. Nie ma potrzeby wydawania w tym względzie żadnej decyzji. Nie trzeba nic robić. Jakie to ma znaczenie dla ewentualnie toczącego się już postępowania komorniczego ?
 Tutaj chyba pojawia się pewien zgrzyt. Zdarza się bowiem, że przychodzą do sądu pozwani, którzy twierdzą, że pomimo tego, iż nakaz zapłaty wydany w postępowaniu upominawczym stracił mocy na skutek wniesienia sprzeciwu, to i tak komornik nadal prowadzi egzekucję. Co w takiej sytuacji począć ?
 Uważam, że w opisanej sytuacji komornik z urzędu powinien co najmniej powstrzymać się od prowadzenia egzekucji, jeśli dłużnik poinformuje jego o zaistniałej sytuacji. Wynika to stąd, że przepisy prawa przewidują, iż w sytuacji gdy nakaz zapłaty stracił moc, to egzekucja polega umorzeniu.
 Warto tutaj przytoczyć przepis art. 825. pkt 2 k.p.c. który stanowi, że:
 "Organ egzekucyjny umorzy postępowanie w całości lub części na wniosek: [...] 2) jeżeli prawomocnym orzeczeniem tytuł wykonawczy został pozbawiony wykonalności albo orzeczenie, na którym oparto klauzulę wykonalności zostało uchylone lub utraciło moc [...]".
 Oznacza to, że dłużnik powinien na wszelki wypadek zawnioskować o umorzenie postępowanie egzekucyjnego, skoro utraciło moc orzeczenie - w naszym przypadku, nakaz zapłaty - na podstawie którego egzekucja była prowadzona.
 Komornik ryzykuje
 W mojej ocenie, dłużnik nie musi robić niczego więcej. Wystarczy, że uzasadni swój wniosek wskazując, że złożył skutecznie sprzeciw od nakazu zapłaty wydanego w postępowaniu upominawczym. Myślę, że komornik będzie ponosił ryzyko ewentualnej odpowiedzialności odszkodowawczej, jeśli będzie nadal prowadził egzekucję. Trzeba bowiem podkreślić, że nakaz zapłaty wydany w postępowaniu upominawczym traci mocy z urzędu w razie skutecznego wniesienia sprzeciwu. Nie trzeba zatem niczego udowadniać, choć lepiej to zrobić.
 Komornik sam powinien podjąć kroki, jeśli nie wierzy dłużnikowi, zmierzające do tego, czy faktycznie nakaz zapłaty utraci moc. Nie jest niczym kłopotliwym, w obecnej sytuacji, zadzwonić do sądu, albo wysłać faks, czy choćby list polecony z pytaniem, czy faktycznie nakaz zapłaty utracił moc. Można również uzyskać informację, czy np. sprzeciwowi nadano bieg, czy wyznaczono termin rozprawy. Tego typu informacje komornik może ustalić samodzielnie.
 W mojej ocenie nie można poprzestać na stwierdzeniu, że dłużnik nie udowodnił, iż orzeczenie utraciło moc. Wiąże się to z tym, że utrata mocy następuje z urzędu, z mocy samego prawa. To oznacza, że wszystkie organy państwa muszą samodzielnie, z urzędu ustalać, czy zaistniały przesłanki uzasadniające utratę mocy orzeczenia.
 Komornik nie uznaje racji dłużnika
 Okazuje się jednak, że zdarzają się sytuacje, w których komornik twierdzi, iż nie uchylono klauzuli wykonalności. W mojej ocenie taka argumentacja jest niewłaściwa. Skoro orzeczenie utraciło moc, to tym samym należy uznać, że i klauzula nie istnieje. Chociaż tak się dzieje, to uważam, że zupełnie nieuzasadnionym jest uchylanie postanowienia o nadaniu klauzuli wykonalności z uwagi na to, że nakaz zapłaty utracił moc.
 W razie uporu komornika, ustawodawca przyznał dłużnikowi specyficzną instytucją, z której dłużnicy korzystają jednak rzadko.
 Postanowienie stwierdzające utratę mocy nakazu zapłaty
 Zgodnie z art. 505. § 3. k.p.c. "na wniosek pozwanego sąd albo referendarz sądowy na posiedzeniu niejawnym wydaje postanowienie, w którym stwierdza utratę mocy nakazu zapłaty w całości lub w części."
 Gdyby zatem komornik nie uwzględnił racji dłużnika, należy natychmiast złożyć wniosek o wydanie postanowienia stwierdzającego utratę mocy nakazu zapłaty. Po uwzględnieniu takiego wniosku, dłużnik powinien udać się do komornika, aby ten - po ukazaniu jemu takiego postanowienia - po prostu umorzył postępowanie. Oczywiście należy to zrobić jak najszybciej, aby nie doszło do wyegzekwowania całej należności wynikającej z nakazu zapłaty, który utracił moc.
 Pani wybiegła z sekretariatu zła na sąd, sędziów i cały wymiar sprawiedliwości. Nie złożyła żadnego wniosku. Mam jednak nadzieję, że poradziła sobie sama, skoro więcej się nie pojawiła.
 W takich sytuacjach zapomina się często o jeszcze jednej kwestii. Kim był wierzyciel, który pomimo przegrania sprawy, dalej ściągał należność. Ten przypadek pokazuje również, że o tym czy dany człowiek jest uczciwy czy też nie, nie decyduje jego rola w procesie.
 o 12 października
 Anonimowy 17 stycznia 2015 18:27
 Witam, Panie Sędzio, mam pytanie w sprawie nadania klauzuli natychmiastowej wykonalności. Mój dłużnik wniósł pismo w terminie 14 dni od otrzymania nakazu zapłaty w postępowaniu nakazowym z weksla (trudno to nazwać zarzutem, bo pismo nie zawierało zarzutów ale dłużnik przepraszał w nim Sąd i mnie jako wierzyciela, że nie zapłacił długu, opisywał swoją niby ciężką sytuację rodzinną itd. i prosił o rozłożenie przez Sąd długu na raty) ja zbyt wcześnie wniosłem pismo o nadanie klauzuli wykonalności, ref.sąd. oddalił wniosek o klauzulę, stwierdzając, że w terminie wpłynęło pismo od pozwanego. 3 tyg temu wniosłem pismo o nadanie NATYCHMIASTOWEJ klauzuli wykonalności (jako, że nakaz był z weksla). Do dziś zero reakcji ze strony Sądu, czy taka procedura tak długo trwa? Czy wniesienie "bzdurnego" pisemka przez dłużnika powoduje, że Sąd nie nada mi tej klauzuli lub też będzie to bardzo długo trwało? dziękuję z góry za odp.
 pozywam.pl 20 stycznia 2015 23:19
 Odpowiedź nie jest możliwa gdyż wiązałoby się to z oceną konkretnego postępowania. Z własnego doświadczenia oraz literatury przedmiotu wiem że pismo o rozłożenie na raty może być traktowane jako odpwiedź na pozew, sprzeciw czy zarzuty. Trudna sytuacja rodzinna czy finansowa wymaga rozważenia, co uzasadniać może wyznaczenie rozprawy.
 Bardzo dziękuję za odpowiedź, w dniu wczorajszym Sąd wezwał pozwanych do uzupełnienia braków formalnych (potraktował właśnie to pismo tak jak Pan pisał jako zarzut) wzywając ich do opłacenia zarzutów i dostarczenia odpisu pisma. Jednocześnie Sąd przysłał mi odpis nakazu z klauzulą natychmiastowej wykonalności tak jak zawnioskowałem. A czy właśnie tak jak Pan Sędzia pisał, czy trudna sytuacja finansowa może spowodować, że Sąd rozłoży dług z weksla na raty? Czy Sąd może tak robić bez takiej woli wierzyciela? Czy czasami nie jest tak, że wierzyciel o tym decyduje czy rozłoży na raty dług (jeśli oczywiście jest ona bezsporny)?
 bartoszcze 27 stycznia 2015 11:31
 Trudna sytuacja finansowa pozwanych może spowodować, że Sąd rozłoży dług na raty. To, czy jest on z weksla, nie ma znaczenia.
 A jeśli np. doszłoby do rozłożenia długu na raty a dłużnik nie wpłacałby rat w terminie to czy coś zmienia? Czy wówczas mam prawo oddać wniosek do komornika aby egzekwował całość długu?
 Unknown 7 maja 2015 21:07
 Mam takie pytanie: a czy w opisanej wyżej sytuacji wniesienie powództwa opozycyjnego można by uznać za uzasadnione? (nawet jeśli trochę na wyrost)
 pozywam.pl 7 maja 2015 21:21
 Przy powództwie przeciwegzekucyjnym musi istnieć tytuł wykonawczy.
 Anonimowy 19 maja 2015 13:22
 Mam pytanie: w marcu 2015 złożyłam pozew uproszczony wzywający dewelopera do wypłaty mi należnych odsetek za nie zachowanie terminu podpisania aktu notarialnego. W dniu 05.05 otrzymała z sądu decyzję tj. nakaz zapłaty odsetek przez dewelopera w terminie 14 dni. Dzisiaj mija 14 dzień od dostarczenia nakazu? Do dnia dzisiejszego nie otrzymałam na konto odsetek. Skąd się dowiem czy pozwany wniósł sprzeciw do nakazu zapłaty?Jaki powinien być mój kolejny krok aby uzyskać zasądzoną kwotę odsetek. Bardzo proszę o informację, ponieważ jest to mój pierwszy pozew.
 pozywam.pl 19 maja 2015 20:38
 Pytanie jest ciekawe i ma charakter natury ogólnej, więc wyjaśnię to w sposób ogólny w oderwaniu od konkretnego przypadku.
 Wydany nakaz zapłaty może być przez pozwanego zaskarżony i wtedy sprawa zwykle toczy się dalej. Jeśli pozwany nakazu nie zaskarży, to wtedy nakaz staje się prawomocny.
 O tym czy nakaz zostanie zaskarżony czy też nie, sędzia zwykle się dowiaduje po upływie dłuższego czasu, niż 14 dni od wydania nakazu zapłaty. Wynika to stąd, że nakaz wydany np. 2.01.2015r. musi być najpierw wysłany, co następuje po jakimś czasie od jego wydania (np. w ciągu trzech dni). Nakaz wysłany np. 5.01.2015r. musi być skutecznie doręczony pozwanemu (co może nastąpić w ciągu kolejnych kilku dni - np. 9.01.2015r., w zależności od tego jaką drogę musi pokonać przesyłka. Może być i tak, że przesyłka będzie dwukrotnie awizowana, co wydłuży czas doręczenia nakazu o około 16 dni). Dopiero od doręczenia nakazu biegnie termin 14 dni na jego zaskarżenie.
 Najprostszą i jedynie słuszną drogą jest udanie się do sądu i ustalenie czy nakaz jest już prawomocny (czego zwykle nie ma sensu robić wcześniej, niż po upływie 1 miesiąca od wydania nakazu). Tam powinna Pani uzyskać dalszych informacji.
 Anonimowy 20 maja 2015 09:06
 Anonimowy 28 maja 2015 13:54
 Witam, bardzo proszę o informację w sprawie egzekucji U.S.
 Czy egzekucja w związku z tym , że minął rok , a wierzyciel po moich odwołaniach nie wystosował jednoznacznego stanowiska w sprawie egzekucji do Urzędu Skarbowego może być wciąż aktualna?
 Boję się ,że będę "nękana" przez U.S. jeszcze długo a tym samym wierzyciel naraża mnie na dodatkowe koszty w postaci odsetek .
 Czy wierzyciel postępuje zgodnie z prawem? Jakie mam prawo w tej sytuacji i co należy zrobić ?
 Unknown 29 maja 2015 14:41
 Czy dorosła córka może wziąć wyrok rozwodowy, na którym jej matka kilka lat wcześniej uzyskała klauzulę wykonalności i złożyć do komornika z wnioskiem o wszczęcie egzekucji orzeczonych w tym wyroku alimentów dla nieletnich dzieci?
 Czy mogę się w takiej sytuacji powoływać na art. 825 par. 2 kpc, twierdząc iż orzeczenie, na którym oparto klauzulę wykonalności, utraciło moc?
 Czy dotyczy tej sprawy art. 366 kpc mówiący o powadze rzeczy osądzonej?
 Anonimowy 30 maja 2015 00:19
 Jestem dłużnikiem. Nakaz zapłaty w postępowaniu upominawczym uzyskał klauzulę wykonalności. Sprawa nie trafiła jeszcze do komornika. Czy oprócz długu wraz z odsetkami i kosztami znajdującymi się w obu pismach (m.in.koszt postępowania w sprawie nakazu zapłaty i koszt nadania klauzuli) które zostały zasądzone jestem zobowiązany do jakiś dodatkowych kosztów? .
 Anonimowy 20 lipca 2015 18:31
 Ponawiam swoją prośbę o informację -
 pozywam.pl 20 lipca 2015 22:44
 Proszę mnie zrozumieć, ale nie udzielam porad prawnych, tj. nie udzielam odpowiedzi na pytania w konkretnych sprawach. Poza tym, niniejszy blog nie dotyczy prawa finansowego.
 Unknown 16 października 2015 12:51
 jedno pytanie - Sąd źle zaadresował nakaz zapłaty, który nigdy nie dotarł do dłużnika. Dłużnik o fakcie dowiedział się od komornika, który wszczął egzekucję. Dłużnik złożył do sądu sprzeciw z informacją o wadliwym doręczeniu i nakaz utracił moc. W tym wypadku komornik ma prawo pobrać wynagrodzenie - pomimo utraty mocy nakazu. Jak później odsykać tę kwotę i od kogo?
 Unknown 26 listopada 2015 13:11
 Witam. Proszę o podpowiedź jakie przepisy wskazują na odpowiedzialność odszkodowawczą wierzyciela lub sądu (Skarbu Państwa) w sytuacji gdy niedoszły dłużnik poniósł koszty egzekucji komorniczej prowadzonej na podst. nakazu zapłaty któremu później sąd uchylił klauzulę wykonalności, a później po raz drugi koszty egzekucji prowadzonej na podst. nadanej klauzuli wyk. w trakcie rozpatrywania sprzeciwu od nakazu ?
 Postępowanie sądowe zakończyło się ostatecznie uchyleniem nakazu zapł. i oddaleniem powództwa
 Z góry serdecznie dziękuję za jakieś sugestie w tej sprawie.
 Panie Sędzio, czy można uchylić prawomocny nakaz zapłaty wydany przeciwko osobie zmarłej przed wniesieniem pozwu?
 bartoszcze 30 listopada 2015 22:26
 Taki nakaz nigdy nie stał się prawomocny.
 Anonimowy 1 grudnia 2015 21:21
 A ja mam taką sytuację: prawomocny wyrok oddalający powództwo o zapłatę, a komornik oddala wniosek o umorzeniu postępowania...Co z tym zrobić? Czy pozostaje tylko skarga na czynności komornika?
 Anonimowy 18 stycznia 2016 20:55
 Mnie dotyczy sytuacja komiczna. Mianowicie Orange sprzedało należność wynikającą z niezapłacenia faktury za telefon z grudnia 2013 o czym rzekomo poinformowali mnie w lipcu 2015 r. po czym sprzedali moje zobowiązanie jednej "popularnej" firmie skupującej należności ( o czym oczywiście nie miałam pojęcia ponieważ po rozmowie z Orange cytuję "nie mieli numeru telefonu żeby do mnie zadzwonić"- przesłano dokumenty na adres pod którym jestem zameldowana a nie zamieszkuję ale w związku z tym, że ja nie poinformowałam o zmianie adresu to i tak moja wina. W grudniu otrzymałam pakiet dokumentów czyli nakaz zapłaty z klauzula wykonalności od komornika. Złożyłam sprzeciw i wniosek o przywrócenie terminu. Otrzymałam odpowiedź, że odrzucono wniosek o przywrócenie termin do wniesienia sprzeciwu od nakazu zapłaty ale stwierdzili skuteczne wniesienie sprzeciwu i utratę mocy nakazu zapłaty w całości, jak również przekazanie rozpoznania sprawy do Sądu Rejonowego oraz oddalili wniosek o wstrzymanie wykonania orzeczenia. I tu moje pytanie - czy jeżeli ja ureguluję należność wobec powoda czyli około 280 zł i prześlę Sądowi w Lublinie VI wydział Cywilny potwierdzenie uregulowania należności z wnioskiem o umorzenie postępowania Sądowego jest szansa, że nie będę musiała biegać po Sądach? Jak ugryźć tę sytuację? Czy może lepiej iść do Sądu, ale co z kosztami sądowymi? Proszę o pomoc mam 7 dni na ustosunkowanie się do postanowienia Sądu...
 bartoszcze 19 stycznia 2016 10:28
 Komiczne jest zaskarżenie nakazu w sytuacji gdy zasądzona nim kwota jest należna.
 Merytorycznie: nie, wysłanie potwierdzenia zapłaty do sądu nic nie zmieni - sprawę może wycofać wyłącznie powód (być może jak dostanie pieniądze to wycofa, ale zapewne będzie żądał zapłaty wszystkich odsetek i kosztów). Nie ma sensu skarżenia postanowienia o przekazaniu sprawy (bo to tylko dodatkowy koszt).
 Rozwiązywacz 24 marca 2016 12:09
 Należy złożyć do komornika wniosek o zawieszenie postępowania egzekucyjnego (wraz z zaświadczeniem z sądu) dokładnie nie dawno opisaliśmy to u nas.
 Niestety częsty proceder, to samo mieliśmy z naszym klientem, komornicy ignorują i po prostu chcą wydrzeć kasę puki jeszcze mogą.
 P.S. świetny blog, ukazujący spojrzenie jeszcze z trochej innej strony, zapraszamy również do nas -> rozwiazywacz.pl
 Małgośka 9 maja 2016 17:07
 bartoszcze 9 maja 2016 17:54
 W toku cywilnej sprawy sądowej przedawnienie nie biegnie.
 Małgośka 9 maja 2016 17:59
 Unknown 13 września 2016 16:04
 Witam ma sądowy nakaz zapłaty w postępowaniu upominawczym o nakazie zapłaty minął miesiąc a dłużnik nie oddaje pożyczki co mogę dalej zrobić dziękuje za poradę pozdrawiam
 Unknown 13 września 2016 16:05
 Witam. Pisałem juz na wiele for ale nikt nie umie mi udzielic zadowalającej mnie informacji. Zaczne od poczatku . Grudzień 2013 dostałem nakaz zapłaty z e-sądu . Pozywał Polkomtel warszwa ( Plus Gsm ) . Nakaz opiewał na 570zl w tym koszta prawnika Polkomtelu . Od nakazu się odwołałem ok marca 2014 r dostałem list z sądu rejonowego z decyzja uchylenia nakazu zapłaty . Dziś 20.09.2016 dostaje list z Plus GSM o tytule "zawiadomienie " gdzie piszą ze na podstawie nakazu zapłaty z 2013 roku przekażą sprawę do Komornika .Mam tez 7 dni na wpłatę 301 zł by uniknąć przekazania tej sprawy do komornika . Zadzwoniłem do windykacji Plusa . Tam powiedziano mi ze oni nie maja adnotacji jakoby nakaz był unieważniony ale gdy proponowałem ze wyśle skan pisma który dostałem ...była chwila przerwy i odmówiono takiej opcji. Zapytałem wiec czy mogę namiar na tego komornika stwierdzili ze dopiero za 7 dni przekażą to do komornika wiec powiedziałem ze nie wy przekazujecie a sąd a ja powinienem dostać jakieś pismo z sądu z informacja o tym fakcie...po tym facet zaczął się motać wiec podziękowałem za rozmowę i rozłączyłem się . Czy mogę mieć problemy z komornikiem jeśli nakaz zapłaty został uchylony ? Czy traktować poważnie takie pismo od Plus GSM ?
 Unknown 22 września 2016 09:44
 To pismo to bzdura, zwykły straszak na naiwnych.
 Tylko sąd może wydać tytuł egzekucyjny na podstawie którego może działać komornik, a skoro nakaz zapłaty został uchylony nie może stać się tytułem wykonawczym.
 Oczywiście w durnych, odrealnionych i zbiurokratyzowanych sądach nie takie głupoty przechodziły więc warto przejść się do sądu i przejrzeć akta (lub przynajmniej zadzwonić) aby sprawdzić czy nakazowi zapłaty nie została nadana klauzula wykonalności. Ewentualnie czy nie zapadł w sprawie wyrok zaoczny (bez powiadomienia o sprawie i tym samym bez udziału pozwanego).
 PS: nie chce mi się zbytnio wierzyć, że na forum: http://forumprawne.org/komornik-postepowanie-egzekucyjne/ nikt nie udzielił w takie jsprawie odpowiedzi ...
 Anonimowy 11 stycznia 2017 17:41
 otrzymałem z sądu postanowienie o uchyleniu na podstawie art. 359§1 k.p.c. postanowienie w przedmiocie nadania klauzuli wykonalności nakazowi zapłaty wydanemy w sprawie w postępowaniu nakazowym. Sąd uchylił postanowienie w przedmiocie nadania klauzuli wykonalności, ze względu na treś oświadczenia jakie złożyłem, które stanowi o wadliwym przypisaniu nakazowi zapłaty waloru prawomocności. Czy w związku z tym powinieniem uznać, ze postępowanie egzekucyjne nie może zostać przeprowadzone? Czy oznacza to dla mnie zamknięcie sprawy i dług przestaje istnieć? Prosze o pomoc w interpretacji.
 witam serdeczenie mam pytanie. W czerwcu tego roku dostałam pismo z e- sądu z nakazem zapłaty w postępowaniu upominawczym ( zobowiazanie w stosunku do PGE wynosiło 1.96 zl ) na kwote z wszystkimi kosztami 1299 zł. Nigdy nie dostałam zadnego wezwania, rachunku ani ponaglenia do zapłaty. Wniosłam odwołanie do Sądu . Po miesiacu komornik zajał mi konto i sciagna cała kwote. 2 dni temu dosłałąm pismo z sadu ze uchyla nakaz zapłaty. Co mam dalej robic? pisałam do komornika ale umywa rece.. Czy uda mi sie odzyskac pieniadze? co mam dalej zrobic?
 Unknown 10 października 2017 10:05
 Komornik pobrał pieniądze i je przekazał wierzycielowi (a raczej pseudo-wierzycielowi) , więc on ma oddać otrzymaną kasę dłużnikowi. Do tego komornik naliczył opłaty za swoje "usługi" i też je pobrał, a ponieważ działał na wniosek pseudo-wierzyciela , to również ten musi zwrócić całe poniesione koszty.
 W efekcie zwrotu niedoszły dłużnik nie powinien być stratny nawet o 1 grosz (oprócz straconych nerwów i kosztów wysyłek pism).
 Sporo można się dowiedzieć co robić/jak działać w tekiej sytuacji czytając posty na tym forum : https://forumprawne.org/komornik-postepowanie-egzekucyjne/
 Unknown 3 marca 2020 21:50
 Czyli pismo wysyłać do pseudowierxyciela.? Co w nim zawrzeć??
 Anonimowy 26 maja 2018 22:47
 W dniu 23.01.2016 Bank X sprzedał wierzytelność przy zbiegu egzekucji komorniczej. Bank nie wycofał, nie powiadomił komornika o tym fakcie. oczywiście komornik nadal ściąga dług. o tym, że dług został sprzedany dowiedziałem się w maju tego roku po otrzymaniu nakazu zapłaty na nowego wierzyciela/ dokumenty zawarte w pozwie wątpliwe. nie przedstawiono cesji a legitymację procesową oparto na wytworzonym przez siebie dokumncie. oczywiście wniosłem sprzeciw/. ale. w roku a dokładnie 4.11.2016 pierwotny bank zgodnie z wpisem do krajowego rejestru sądowego przejmuje inny bank czyli nie posiada jakichkolwiek praw do egzekucji ponieważ niespłacony kredyt nie mógł wejśc w portfel obecnego. mimo, że wpływają do niego pieniądze ten przekazuje je obecnemu wierzycielowi. domniemywam to na podstwie przedłożonych dokumentów/ wątpliwych/ do pozwu o nakaz zapłaty obecnego rzekomego wierzyciela. czyli rozporządza moim mieniem a rzekomy obecny właściciel długu przyjmuje pieniądze i dysponuje tymi środkami. reasumując czy obecny bank do którego wpływają pieniądze od komornika w porozumieniu z obecnym wierzycielem lub sam bank lub obecny wierzyciel wyczerpali znamiona przestępstwa polegającego na art 284KK i286 KK w zw. z art. 11 § 2 k.k. czy jest sens składać zawiadomienie o możliwości popełnienia przestępstwa?
 Anonimowy 27 maja 2018 10:41
 w uzupełnieniu do mojego komentarza z dnia 26 maja 2018 z godziny 22.47 pragnę dodać jeszcze moje przemyślenia dot. komornika i nie tylko. fakt przejęcia banku uważam /wg mnie/ za powszechnie znany a już napewno w szeroko rozumianym świecie finansów. czy zatem na podstawie art 818 i 824 kpc ów komornik powinien umorzyć postępowanie z urzędu? poza tym ważnym jest w całej tej historii to, że wszystkie wymienione instytucje posiadają "armię" wyspecjalizowanych prawników a mimo to działają w ten sposób. zatem skoro są świadomi bo napewno powinni zdawać sobie sprawę z faktu, że nie posiadają jakichkolwiek praw do wspomnianej wierzytelności. samo domniemanie, że posiadają jakieś prawa nie stanowi wg mnie prawa dysponowania śrokami pieniężnymi.
 Anonimowy 29 maja 2018 07:04
 art 296 KK byłby bardziej odpowiedni?
 Monika Zawadzka 17 stycznia 2019 20:00
 Monika Zawadzka 17 stycznia 2019 20:01
 Kiedyś się zastanawiałam czy tego typu zapłaty można robić poprzez systemy jak https://www.cashbill.pl/platnosci/natychmiastowe czyli systemy szybkich płatności. Jest to także system, który pozwala na zrobienie opłat i do tego jeszcze w sposób błyskawiczny, więc de facto pieniądze są w moment na wskazanym koncie.