type: other

text:
Naslov: prosilec - Komisija za preprečevanja korupcije
 Številka: 090-312/2017
 Kategorija: Ali gre za inf. javnega značaja?, Kazenski postopek, Poslovna skrivnost
 Organ je delno ugodil zahtevi, s katero je prosilec zahteval dokumente iz vseh zadev organa, poveznih z bankami oziroma bančnim sistemom, vse popisne liste teh zadev, podatke o uporabi in uporabnikih teh podatkov ter kopije vseh ovojnih listov teh zadev. IP je v pritožbenem postopku najprej popravil pomanjkljivosti postopka na prvi stopnji in pozval v postopek stranske udeležence ter pridobil mnenja pristojnih organov v zvezi z relevantnimi kazenskimi postopki. IP je ugotovil, da sta vsebina določenih dokumentov in identifikacija prijavitelja neločljivo povezani, zato teh dokumentov, skladno s 23. členom ZIntPK, ni mogoče šteti za informacije javnega značaja. IP je pritožbi delno ugodil in organu naložil posredovanje dokumentov, ki so informacije javnega značaja in hkrati ne vsebujejo nobene izmed zatrjevanih izjem od prostega dostopa (varstvo kazenskega postopka, varovani osebni podatki in poslovna skrivnost).
 Številka: 090-312/2017/34
 Informacijski pooblaščenec po informacijski pooblaščenki Mojci Prelesnik (v nadaljevanju IP) izdaja na podlagi 2. člena Zakona o Informacijskem pooblaščencu (Ur. l. RS, št. 113/05, 51/07 - ZUstS-A), tretjega in četrtega odstavka 27. člena Zakona o dostopu do informacij javnega značaja (Ur. l. RS, št. 51/06 – uradno prečiščeno besedilo, 117/06 – ZDavP-2, 23/14, 50/14, 19/15 – odl. US, 102/15 in 7/18; v nadaljevanju ZDIJZ) ter prvega, drugega in tretjega odstavka 248. člena ter prvega odstavka 252. člena Zakona o splošnem upravnem postopku (Ur. l. RS, 24/06 – uradno prečiščeno besedilo, 105/06 – ZUS-1, 126/07, 65/08, 8/10 in 82/13; v nadaljevanju ZUP) o pritožbi ... (v nadaljevanju prosilec), z dne 18. 12. 2017, zoper delno odločbo Komisije za preprečevanje korupcije, Dunajska cesta 56, 1000 Ljubljana (v nadaljevanju organ) št. 0900-23/2017-9 z dne 23. 11. 2017, v zadevi dostopa do informacije javnega značaja, naslednjo
 1. Pritožbi prosilca z dne 18. 12. 2017 se delno ugodi in se delna odločba Komisije za preprečevanje korupcije odločbo št. 0900-23/2017-9 z dne 23. 11. 2017 delno odpravi ter se odloči, da mora organ prosilcu v roku 31 (enaintridesetih) dni od prejema te odločbe v elektronski obliki posredovati:
 - dokument št. 242-672/2011-1, brez prilog, na način, da:
 - v prvem odstavku besedila prekrije besedilo od vključno druge besede v drugi vrstici do pike in za piko prvi dve besedi,
 - v drugem odstavku prekrije celotno besedilo v drugi in tretji vrstici;
 - dokument št. 242-672/2011-58 s prilogo »dopis Agencije za upravljanje kapitalskih naložb RS št. 02-01/2012-057 z dne 11. 1. 2012« in brez priloge »dopis družbe Optima Leasing d.o.o., Zagreb, naslovljen na Agencijo za upravljanje kapitalskih naložb RS«;
 - dokument št. 242-672/2011-64 s prilogo »dopis Ministrstva za finance RS št. 403-24/2011/6 z dne 26. 1. 2012« in brez priloge »elektronsko sporočilo in dopis družbe Optima Leasing d.o.o., Zagreb, naslovljen na Ministrstvo za finance RS«;
 - dokument št. 242-672/2011-79, brez prilog, pri čemer je organ dolžan prekriti ime in priimek posameznika, s katerim je drugi stranski udeleženec sklenil pogodbo;
 - dokumenta z naslovoma Opis delovnega mesta in Job description, ki sta kot prilogi navedeni v tretji in četrti alineji dokumenta št. 242-672/2011-94, pri čemer je organ v obeh dokumentih dolžan v delu, ki vsebuje kontaktne podatke, prekriti: elektronske naslove vseh treh fizičnih oseb ter imeni in priimka druge in tretje navedene fizične osebe;
 - dokument št. 242-672/2011-109 brez prilog, pri čemer je organ dolžan prekriti vse elektronske naslove fizičnih oseb;
 - priponko z naslovom »20121013-Hobotnica.jpg«, ki je priloga k dokumentu št. 242-672/2011-124;
 - dokument št. 242-672/2011-125;
 - dokument št. 242-672/2011-128;
 - dokument št. 242-672/2011-130.
 Prosilec je dne 17. 7. 2017 na organ naslovil zahtevo, da mu organ na podlagi ZDIJZ posreduje seznam vseh evidentiranih/spisovnih zadev organa, poveznih z bankami oziroma bančnim sistemom in vse popisne liste posameznih zadev/spisov iz stalne, tekoče in evidenčne zbirke predmetnih (t. im. bančnih) zadev, podatke o uporabi in uporabnikih podatkov iz evidenčne zbirke stalne in tekoče zbirke zadev ter kopije zunanjih in notranjih strani vseh ovojnih listov vsake posamezne zadeve oziroma spisa. Prosilec je zahteval, da se mu zahtevane informacije javnega značaja posredujejo na elektronski naslov v elektronski obliki.
 Dne 19. 7. 2017 je organ prosilca pozval k dopolnitvi zahteve v smislu konkretizacije zahteve. Organ je namreč kot »bančne« obravnaval zadeve, ki se nanašajo na odobravanje ugodnih kreditov posameznim vidnim predstavnikom oblasti, prenose slabih terjatev na DUTB, podeljevanje kreditov pravnim osebam, ne nazadnje pa ključno besedo »banka« lahko vsebujejo tudi zadeve, ki jih je organ obravnaval v okviru drugih institutov ZlntPK, in je pri obravnavi zadev pridobival podatke od bank, vendar se nujno ne nanašajo na vsebino, ki je predmet zahteve prosilca.
 Prosilec je vlogo dopolnil dne 20. 7. 2017. Navedel je, da zaradi načina evidentiranja in obdelave podatkov v zbirkah dokumentarnega gradiva organa, ne more uporabiti drugačnega poimenovanja, zaradi tveganja zoženja pojma poimenovanja z besedno zvezo »zadeve KPK z bankami in bančnim sistemom«, ki ne bi zajel tudi predmetnih informacij javnega značaja iz zahteve po dostopu. V tej zvezi je prosilec pojasnil, da zadeve, ki se nanašajo na DUTB, niso predmet njegovega zahtevka. Prosilec je dodal, da poleg vseh že zaprošenih evidenčnih in spisovnih informacij javnega značaja, ki so vsebinsko ali spisovno povezane z zadevami v zbirkah dokumentarnega gradiva organa, in se nanašajo na poslovanje NLB ter drugih bank, ki jih je organ kot zavezance v obdobju oktober 2010 do konca septembra leta 2014 evidentiral oziroma obravnaval v povezavi z domnevno nepravilnim bančnim poslovanjem oziroma kreditnimi posli, zahteva, da mu organ posreduje vse informacije javnega značaja, iz vseh zadev, katerih predmet je tudi NLB d.d., v celoti. Informacije želi prejeti v elektronski obliki.
 O zahtevi prosilca je organ odločil z odločbo št. 0900-23/2017-9, z dne 23. 11. 2017, v kateri je pojasnil, da je vpogledal v zbirko dokumentarnega gradiva, ki jo upravlja z aplikacijo SPIS. Iskanje v aplikaciji je bilo izvedeno z uporabo ključnih besed »NLB«, »banka«, »bančna zadeva«, »pranje denarja«, »Nova Ljubljanska Banka«, »bančni posli«. Iskalnik aplikacije SPIS je omejen na iskanje po ključnih besedah, ki so jih strokovni sodelavci v aplikacijo vpisali v času dela na zadevi (ključne besede) in besedilo dokumentov. Z namenom, da bi zajeli vse zadeve oziroma dokumente, ki bi morda zanimale prosilca, so po lastnem spominu morebitne zadeve posredovali tudi posamezni uslužbenci organa. Na navedeni način je prvostopenjski organ kot zahtevane identificiral naslednje spise oz dokumente: spis št. 06210-421/2012 (ovoj spisa, popisni list, vsi dokumenti v spisu (dokumenti št 1-16 s prilogami)), spis št 242-672/2011 - Prijava - NLB d d (ovoj spisa, popisni list, vsi dokumenti v spisu (dokumenti št. 1-288 s prilogami), spis št. 242-1005/2010 (ovoj spisa, popisni list, vsi dokumenti v spisu (dokumenti št. 1-161 s prilogami)), spis št. 0311-36/2010 (ovoj spisa, popisni list, ugotovitve o konkretnem primeru (0311-36/2010-139), izjasnitev na osnutek ugotovitev organa o konkretnem primeru (0311-36/2010-130), izjasnitev na osnutek ugotovitev organa o konkretnem primeru (0311-36/2010-131), dokumenti št. 122, 124), spis št. 06210-878/2012 (ovoj spisa, popisni list), dokument Banke in druge družbe v državni lasti in dokument Ocena stanja v slovenskem bančnem sistemu z vidika sistemske korupcije. Navedena dokumentacija obsega več tekočih metrov gradiva in avdio posnetke razgovorov pred senatom. Glede na veliko količino dokumentacije, ki jo prosilec zahteva, bo zahteva rešena v obliki več delnih odločb, kot to določa prvi odstavek 219 člena ZUP. Pri zahtevanih dokumentih gre za zadeve, v katerih je postopek pred organom zaključen, zato ne pride v poštev določba drugega odstavka 23 člena ZlntPK, ki za nezaključene zadeve izključuje uporabo določb ZDIJZ. Skladno s 4 členom ZDIJZ gre za informacije javnega značaja. Organ je najprej odločal o dostopu do spisa št. 06210-421/2012 in odločil, da se prosilcu v celoti posredujejo naslednji dokumenti: kopija prednje in zadnje strani ovojnega lista, popisni list in dokumenti št. 06210-421/2012-2, 06210-421/2012-3, 06210-421/2012-5, 06210-421/2012-9, 06210-421/2012-10, 06210-421/2012-13 in 06210-421/2012-15. Pri pregledu spisovne dokumentacije je organ ugotovil, da:
 - sta dokumentu št. 06210-421/2012-1 priloženi revizijski poročili, ki sta označeni kot zaupni;
 - gre pri dokumentu št. 06210-421/2012-4 za odgovor NLB na zahtevo za posredovanje podatkov (pod dokumentom št. 3), dokument je označen kot zaupen;
 - gre pri dokumentih št 06210-421/2012-6 in 06210-421/2012-7 za odgovor NLB na zahtevo za posredovanje podatkov (št. 5), dokumenta sta označena kot zaupna.
 Organ je povzel 2 točko prvega odstavka 6 člena ZDIJZ in drugi odstavek 6. člena ZDIJZ ter zaključil, da se prosilcu posreduje dokument št. 06210-421/2012-1 brez prilog, zahteva prosilca pa se zavrne v delu, ki se nanaša na dokumente št. 06210-421/2012-4, 06210-421/2012-6 in 06210-421/2012-7. Glede na to, da o vsebini navedenih dokumentov ne poteka nikakršna javna razprava, da je zahtevek prosilca usmerjen splošno v vse zadeve, povezane z NLB, in da gre pri navedenem drugem odstavku 6 člena za izjemo od izjeme in jo je zato treba po mnenju organa razlagati restriktivno, je organ presodil, da pogoji za razkritje niso podani. Nadalje je organ pri pregledu spisovne dokumentacije ugotovil, da:
 - gre pri dokumentu št. 06210-421/2012-8 za odstop zadeve in naznanilo kaznivega dejanja, ki ga je organ postal na Nacionalni preiskovalni urad,
 - gre pri dokumentih št. 06210-421/2012-11 in 06210-421/2012-12 za posredovanje podatkov na podlagi pisne prijave organa in za uradni zaznamek o predaji dokumentacije;
 - gre pri dokumentu št. 06210-421/2012-14 za uradni zaznamek o odstopu prijave SNAP;
 - gre pri dokumentu št. 06210-421/2012-16 za obvestilo o podaji kazenske ovadbe.
 Organ je povzel 6. in 9. točko prvega odstavka 6 člena in pojasnil, da je bila navedena dokumentacija izdelana v zvezi s kazenskim pregonom, zato se zahteva prosilca v delu zavrne. V nadaljevanju je organ odločil, da se iz spisa št. 242-672/2011 prosilcu v celoti posredujejo naslednji dokumenti: kopija prednje in zadnje strani ovojnega lista, dva neknjižena uradna zaznamka z dne 15. 10. 2011 in 2. 11. 2011, dokumenti št. 242-672/2011-2, 242-672/2011-3, 242-672/2011-4, 242-672/2011-5, 242-672/2011-6, 242-672/2011-17, 242-672/2011-18, 242-672/2011-21, 242-672/2011-22, 242-672/2011-24, 242-672/2011-25, 242-672/2011-30, 242-672/2011-33, 242-672/2011-34, 242-672/2011-35, 242-672/2011-36, 242-672/2011-37, 242-672/2011-38, 242-672/2011-60, 242-672/2011-65, 242-672/2011-80, 242-672/2011-83, 242-672/2011-92, 242-672/2011-95, 242-672/2011-97, 242-672/2011-100, 242-672/2011-101, 242-672/2011-105, 242-672/2011-107, 242-672/2011-108, 242-672/2011-112, 242-672/2011-114, 242-672/2011-115, 242-672/2011-116, 242-672/2011-117, 242-672/2011-118, 242-672/2011-119, 242-672/2011-138 in 242-672/2011-139.
 Pri pregledu spisovne dokumentacije je organ ugotovil, da posamezni dokumenti v spisu št 242-672/2011 vsebujejo osebne podatke, katerih razkritje bi pomenilo kršitev varstva osebnih podatkov v skladu z zakonom, ki ureja varstvo osebnih podatkov. Skladno z določili 7. člena ZDIJZ je v zvezi s temi dokumenti dovolil delni dostop, in sicer:
 - dokument št. 242-672/2011-7 se posreduje tako, da se prikrije e-poštni naslov prejemnika,
 - dokument št. 242-672/2011-8 se posreduje tako, da se prikrije naslov prejemnika,
 - dokument št. 242-672/2011-10 se posreduje tako, da se prikrije e-poštni naslov pošiljatelja,
 - dokument št. 242-672/2011-11 se posreduje tako, da se prikrije e-poštni naslov prejemnika,
 - dokument št. 242-672/2011-12 se posreduje tako, da se prikrije e-poštni naslov prejemnika,
 - dokument št. 242-672/2011-13 se posreduje tako, da se prikrije e-poštni naslov prejemnika,
 - dokument št. 242-672/2011-14 se posreduje tako, da se prikrije e-poštni naslov pošiljatelja,
 - dokument št. 242-672/2011-15 se posreduje tako, da se prikrije e-poštni naslov prejemnika,
 - dokument št. 242-672/2011-16 se posreduje tako, da se prikrije e-poštni naslov pošiljatelja,
 - dokument št. 242-672/2011-20 se posreduje tako, da se prikrije e-poštni naslov pošiljatelja in prejemnikov,
 - dokument št. 242-672/2011-23 se posreduje tako, da se prikrije e-poštni naslov pošiljatelja,
 - dokument št. 242-672/2011-28 se posreduje tako, da se prikrije e-poštni naslov pošiljatelja,
 - dokument št. 242-672/2011-29 se posreduje tako, da se prikrije e-poštni naslov prejemnika,
 - dokument št. 242-672/2011-32 se posreduje tako, da se pri odgovoru, ki je knjižen pod isto številko, prikrije e-poštni naslov pošiljatelja,
 - dokument št. 242-672/2011-39 se posreduje tako, da se prikrije e-poštni naslov pošiljatelja,
 - dokument št. 242-672/2011-40 se posreduje tako, da se prikrije e-poštni naslov pošiljatelja,
 - dokument št. 242-672/2011-41 se posreduje tako, da se prikrije e-poštni naslov pošiljatelja,
 - dokument št. 242-672/2011-42 se posreduje tako, da se prikrije e-poštni naslov pošiljatelja,
 - dokument št. 242-672/2011-43 se posreduje tako, da se na obeh listih prikrije e-poštni naslovi prejemnikov,
 - dokument št. 242-672/2011-44 se posreduje tako, da se prikrije e-poštni naslov pošiljatelja,
 - dokument št. 242-672/2011-45 se posreduje tako, da se prikrije e-poštni naslov pošiljatelja,
 - dokument št. 242-672/2011-46 se posreduje tako, da se prikrije e-poštni naslov pošiljatelja,
 - dokument št. 242-672/2011-47 se posreduje tako, da se prikrije e-poštni naslov prejemnika,
 - dokument št. 242-672/2011-49 se posreduje tako, da se prikrije e-poštni naslov pošiljatelja,
 - dokument št. 242-672/2011-50 se posreduje tako, da se prikrije rojstni datum, EMŠO, prebivališče in začasno prebivališče,
 - dokument št. 242-672/2011-51 se posreduje tako, da se prikrije e-poštni naslov prejemnika,
 - dokument št. 242-672/2011-53 se posreduje tako, da se na prvi strani prikrijejo podatki o prijavitelju (ime in e-poštni naslov), na tretji strani se prikrijejo podatki o prijavitelju (ime in e- poštni naslov) in e-poštni naslov oseb, ki so sodelovale v korespondenci, na četrti strani se prikrijejo e-poštni naslovi, na peti strani se prikrijejo podatki o prijavitelju (ime in e-poštni naslov) m e-poštni naslov oseb, ki so sodelovale v korespondenci, na sedmi strani se prikrijejo podatki o prijavitelju (ime in e-poštni naslov) in e-poštni naslov oseb, ki so sodelovale v korespondenci, na osmi strani se prikrijejo podatki o prijavitelju (ime in e-poštni naslov) in e-poštni naslov oseb, ki so sodelovale v korespondenci, na deseti strani se prikrijejo e-poštni naslov oseb, ki so sodelovale v korespondenci, na enajsti strani se prikrijejo podatki o prijavitelju (ime in e-poštni naslov), na dvanajsti strani se prikrijejo podatki o prijavitelju (ime m e-poštni naslov) in e-poštni naslov oseb, ki so sodelovale v korespondenci, priloga dokumenta se posreduje v celoti,
 - dokument št. 242-672/2011-55 se posreduje tako, da se prikrije e-poštni naslov pošiljatelja,
 - dokument št. 242-672/2011-56 se posreduje tako, da se prikrije e-poštni naslov prejemnika,
 - dokument št. 242-672/2011-57 se posreduje tako, da se prikrije e-poštni naslov pošiljatelja m zasebni e-poštni naslov nekdanjega predsednika organa,
 - dokument št. 242-672/2011-62 se posreduje tako, da se prikrije e-poštni naslov pošiljatelja,
 - dokument št. 242-672/2011-69 se posreduje tako, da se na 5 strani prikrijejo e-poštni naslovi v prvi alineji 3 točke, na 14 strani pa se prikrijejo e-poštni naslovi v zadnjem odstavku na strani,
 - dokument št. 242-672/2011-72 se posreduje tako, da se prikrije e-poštni naslov prejemnika,
 - dokument št. 242-672/2011-82 se posreduje tako, da se prikrije e-poštni naslov prejemnika,
 - dokument št. 242-672/2011-106 se posreduje tako, da se prikrije naslov pošiljatelja
 - dokument št. 242-672/2011-109 se posreduje tako, da se prikrije e-poštni naslov pošiljatelja,
 - popisni list spisa št. 242-672/2011 vsebuje podatke o e-poštnem naslovu prijavitelja, ki je v nekaterih primerih zapisan v celoti, v drugih pa delno (samo ime računa - psevdonim, brez e-poštne domene). Gre za podatke o prijaviteljih, ki skladno z drugim odstavkom 23 člena ZlntPK tudi po zaključku postopka niso informacija javnega značaja in ki jih je organ dolžan varovati na podlagi določb ZlntPK o zaščiti prijaviteljev, zato se popisni list posreduje tako, da se prikrije e-poštni naslov (zapisan v celoti ali delno).
 Pri pregledu spisovne dokumentacije je bilo ugotovljeno, da posamezni dokumenti v spisu št. 242-672/2011 vsebujejo podatke, ki so varovani kot poslovna skrivnost po zakonu, ki ureja gospodarske družbe, kar predstavlja izjemo od dostopa do želenih informacij, kot jo določa 2. točka prvega odstavka 6 člena. Zaradi tega je bilo treba zavrniti dostop do posameznih dokumentov iz spisa št 242-672/2011, oziroma, kjer je to mogoče, uporabiti institut delnega dostopa:
 - dokument št. 242-672/2011-19 se posreduje tako, da se prikrije naslov pošiljatelja, dokument se posreduje skupaj s prilogo št. 1010-232, vendar brez priloge »Sklic 27 redne seje nadzornega sveta NLB d. d. «,
 - dokument št 242-672/2011-31 - gre za posredovanje podatkov NLB, dokument je označen kot zaupen, zato se zahteva za posredovanje dokumenta zavrne,
 - dokument št. 242-672/2011-54 - gre za poročilo o ukrepih v zvezi z uhajanjem zaupnih podatkov v NLB, dokument je označen kot zaupen, zato se zahteva za posredovanje dokumenta zavrne,
 - dokument št. 242-672/2011-61 - gre za posredovanje podatkov NLB o notranji preiskavi uhajanja notranjih informacij, dokument je označen kot zaupen, zato se zahteva za posredovanje dokumenta zavrne,
 - dokument št. 242-672/2011-75 se prosilcu posreduje brez priloge, ki je podjemna pogodba, sklenjena med NLB in prokuristom družbe Optima Leasing, Zagreb, dokument je označen kot zaupen,
 - dokument št. 242-672/2011-76 - gre za odgovor NLB na zahtevo za posredovanje podatkov, ki je označen kot zaupen, zato se zahteva za posredovanje dokumenta zavrne,
 - dokument št. 242-672/2011-79 - gre za dodatek k podjemni pogodbi med NLB Leasing in ..., zahteva za posredovanje dokumenta se zavrne,
 - dokument št. 242-672/2011-81 - dokument se posreduje brez prilog,
 - dokument št. 242-672/2011-85 - gre za odgovor NLB na zahtevo za posredovanje podatkov, dokument je označen kot zaupen, zato se zahteva za posredovanje dokumenta zavrne,
 - dokument št. 242-672/2011-87 - gre za poročilo o pregledu investicije NLB d. d. v Finančni center Sarajevo, dokument je označen kot zaupen, zato se zahteva za posredovanje dokumenta zavrne,
 - dokument št. 242-672/2011-90 - dokument se posreduje brez prilog, pri prilogah gre za pogodbi o prokuri,
 - dokument št. 242-672/2011-94 - dokument se posreduje tako, da se posreduje spremni dopis ter uradni zaznamek, ne posredujejo pa se priloge,
 - dokument št. 242-672/2011-96 se posreduje tako, da se posreduje spremni dopis, ne posredujejo pa se priloge, pri prilogah gre za pogodbo o zaposlitvi med NLB Leasing in ...,
 - dokument št. 242-672/2011-110 - gre za posredovanje dokumentacije NLB, ki je označena kot zaupna, zato se zahteva za posredovanje dokumenta zavrne,
 - dokument št. 242-672/2011-120 - gre za posredovano dokumentacijo NLB, zahteva za posredovanje dokumenta se zavrne,
 - dokument št. 242-672/2011-140 - gre za posredovanje pojasnil NLB, dokument je označen kot zaupen, zato se zahteva za posredovanje dokumenta zavrne.
 Organ je povzel 2. točko prvega odstavka 6 člena ZDIJZ in drugi odstavek 6. člena ZDIJZ. Pojasnil je, da o vsebini dokumentov, naštetih zgoraj, ne poteka nikakršna javna razprava in glede na to, da je zahtevek prosilca usmerjen splošno v vse zadeve, povezane z bankami in NLB ter glede na to, da gre pri drugem odstavku 6 člena za izjemo od izjeme in jo je zato treba po mnenju organa razlagati restriktivno, je organ presodil, da pogoj za razkritje dokumentov oziroma posameznih prilog dokumentov niso podani, kot navedeno zgoraj. Pri pregledu spisovne dokumentacije je organ ugotovljeno, da so posamezni dokumenti v spisu št 242-672/2011 pridobljeni ali sestavljeni zaradi kazenskega pregona ali v zvezi z njim, ali postopka s prekrški in bi njihovo razkritje škodovalo njegovi izvedbi, kar predstavlja izjemo od obveznosti posredovanja podatkov, kot jo določa 6. točka prvega odstavka 6. člena ZDIJZ. V zvezi s tem je bilo treba zavrniti zahtevo prosilca v delu, ki se nanaša na naslednje dokumente:
 - dokument št. 242-672/2011-58 - gre za dopis, s katerim Agencija za upravljanje kapitalskih naložb RS obvešča pristojne organe o ugotovljenih sumih kaznivih dejanj in drugih nepravilnostih,
 - dokument št. 242-672/2011-59 - gre za dokument, s katerim je organ odstopil prijavo in naznanila sum kaznivega dejanja policiji,
 - dokument št. 242-672/2011-64 - gre za dopis, s katerim Agencija za upravljanje kapitalskih naložb RS obvešča pristojne organe o ugotovljenih sumih kaznivih dejanj in drugih nepravilnostih,
 - dokument št. 242-672/2011-66 - gre za dopis, s katerim Nacionalni preiskovalni urad organ obvešča o ukrepanju v zvezi z odstopljeno prijavo,
 - dokument št. 242-672/2011-67 - gre za dopis s katerim policija organ obvešča o ukrepanju v zvezi z odstopljeno prijavo,
 - dokument št. 242-672/2011-125 - gre za dopis, s katerim je organ povpraševal po ugotovitvah v postopku, ki ga vodi policija,
 - dokument št. 242-672/2011-128 - gre za dopis, s katerim je PU Ljubljana posredovala zahtevo organa (127) Policijski postaji Ljubljana Center,
 - dokument št. 242-672/2011-129 - gre za dopis, s katerim je organ odstopil dokumentacijo o primeru NPU,
 - dokument št. 242-672/2011-130 - gre za dopis, s katerim je Policijska postaja Ljubljana Center obvestila organ o ukrepih v zvezi z zadevo.
 Pri pregledu spisovne dokumentacije je bilo ugotovljeno, da je posamezne dokumente v okviru preiskave posredoval prikriti prijavitelj. Organ je povzel prvi odstavek 5 a člena ZDIJZ in osmi odstavek 23. člena ZlntPK. Organ je ugotovil, da je zaradi varovanja prijavitelja treba zavrniti dostop do posameznih dokumentov v spisu št. 242-672/2011, saj je iz vsebine dopisov in posredovane dokumentacije mogoče ugotoviti identiteto zaščitenega prijavitelja Gre za naslednje dokumente:dokument št. 242-672/2011-1, dokument št. 242-672/2011-70, dokument št. 242-672/2011-73, dokument št. 242-672/2011-74, dokument št. 242-672/2011-77, dokument št. 242-672/2011-78, dokument št. 242-672/2011-84, dokument št. 242-672/2011-86, dokument št. 242-672/2011-88, dokument št. 242-672/2011-89, dokument št. 242-672/2011-91, dokument št. 242-672/2011-93, dokument št. 242-672/2011-98, dokument št. 242-672/2011-99, dokument št. 242-672/2011-102, dokument št. 242-672/2011-103, dokument št. 242-672/2011-104, dokument št. 242-672/2011-111, dokument št. 242-672/2011-113, dokument št. 242-672/2011-121, dokument št 242-672/2011-122, dokument št. 242-672/2011-123, dokument št. 242-672/2011-124, dokument št. 242-672/2011-126, dokument št. 242-672/2011-127, dokument št. 242-672/2011-131, dokument št. 242-672/2011-132, dokument št. 242-672/2011-133, dokument št. 242-672/2011-134, dokument št. 242-672/2011-135, dokument št. 242-672/2011-136, dokument št. 242-672/2011-137.
 Organ je preveril prosilčevo pritožbeno navedbo, da naj bi se na zahtevo nanašal tudi spis 242-999/2010. Pri pregledu zadeve, ki jo organ vodi pod navedeno spisovno številko, je bilo ugotovljeno, da gre za zadevo, v kateri je bila obravnavana gradnja hiše nekdanje vodje kabineta predsednika republike Simone Dimic. Zadeva je vsebinsko povezana z zadevo, ki jo organ vodi pod spisovno številko 242-1005/2010, v kateri se je obravnavalo podeljevanje ugodnih kreditov s strani NLB. V zadevi 242-999/2010 ni knjiženih dokumentov, ki se nanašajo na NLB in ugodne kredite, ki naj bi jih ta banka podeljevala, zaradi česar s postopkom iskanja dokumentov, opisanim v uvodu navedene zadeve ni bilo mogoče identificirati kot zahtevane. Dalje je organ navedel, da dokumenta z naslovom Banke in druge družbe v državni lasti in Ocena stanja v slovenskem bančnem sistemu z vidika sistemske korupcije sta kot izvlečka iz Letnega poročila oz. Ocene stanja, objavljena na spletnih straneh organa in se prosilcu posredujeta v celoti. Dokumenti Ugotovitve o konkretnem primeru (št 0311-36/2010-139), Izjasnitev na osnutek ugotovitev organa o konkretnem primeru (0311-36/2010-130) in Izjasnitev na osnutek ugotovitev organa o konkretnem primeru (0311-36/2010-131) se prosilcu posredujejo v celoti. Prosilec je zahteval tudi podatke o uporabi in uporabnikih podatkov iz evidenčne zbirke, stalne in tekoče zbirke zadev. V zvezi z zahtevo je bil izveden vpogled v informacijski sistem organa, iz katerega so razvidni naslednji podatki:
 - pri spisu št. 06210-421/2012: spis je bil signiran na javnega uslužbenca ...., z vsebino pa je bila seznanjena tudi javna uslužbenka ...,
 - pri spisu št. 06210-878/2012: spis je bil signiran na javno uslužbenko ..., z vsebino pa seje seznanil tudi javni uslužbenec ...,
 - pri spisu št. 242-672/2011: spis je bil signiran na javno uslužbenko ..., 12. 12. 2011 je bil presigniran na javno uslužbenko ...,
 - pri spisu št. 242-1005/2010: spis je bil signiran na javnega uslužbenca ... in dne 3. 1. 2012 presigniran na javno uslužbenko ...,
 - pri spisu št. 0311-36/2010: spis je bil signiran na javno uslužbenko ..., 30. 11. 2011 je bil presigniran na javnega uslužbenca ..., dne 10. 1. 2012 pa je bil presigniran na javno uslužbenko ....
 Z vsemi navedenimi spisi in spisovno dokumentacijo so bili seznanjeni še:
 - vsakokratni vodja Službe za nadzor (..., ..., ..., ...),
 - oba senata (..., ..., ..., ..., ..., ...),
 - javni uslužbenec ... za namen odločanja v postopku po ZDIJZ,
 - dokumentacija je bila odstopljena v obravnavo naslednjim organom:
 - 242-672/2011 - Policija,
 - 242-1005/2010 - Policija (z oceno korupcijskih tveganj, ki je nastala v okviru obravnave zadeve so bili seznanjeni tudi Banka Slovenije, Ministrstvo za finance, banke, Računsko sodišče),
 - 0311 -36/2010 - Policija in Specializirano državno tožilstvo,
 - 06210-421 - Policija - NPU,
 - 06210-878/2012 - Policija – NPU.
 Dne 18. 12. 2017 je organ prejel pritožbo, v kateri je prosilec navedel, da pritožbo vlaga, ker meni, da mu je organ nepravilno in neupravičeno (delno) ali v celoti zavrnil dostop oziroma posredovanje zahtevanih informacij, navedenih v prvi točki (spis št. 06210-421/2012) in drugi točki (spis št. 242-672/2011) izreka te odločbe. Pod točko A/c na str. 5 obrazložitve prerekane delne odločbe organ navaja le številke posameznih dokumentov iz zadeve 06210-421/2012, in sicer dokumente št. 8, 11, 12, 14 in 16, do katerih je zavrnil dostop iz razloga, da gre za podatke, ki so bili pridobljeni ali sestavljeni zaradi kazenskega pregona ali v zvezi z njim, ali postopka s prekrški in bi njegovo razkritje škodovalo njegovi izvedbi. Pavšalna navedba razloga, ki je zgolj prepisano besedilo 6. točke prvega odstavka 6. člena ZDIJZ, ne omogoča presoje utemeljenosti zavrnitve zahteve niti preizkusa pravilnosti odločitve organa o zavrnitvi zahtevanih informacij v teh dokumentih s pravnim sredstvom. Organ v odločbi odločitve o zavrnitvi ne obrazloži/utemelji niti ne poskuša obrazložiti, da bi z razkritjem zahtevanih informacij javnega značaja nastala določena dejanska in ne zgolj hipotetična škoda konkretni izvedbi kazenskega postopka. Organ tudi ne navede/obrazloži, zakaj je potrebna zavrnitev v celoti, oziroma zakaj ni mogoč vsaj delen dostop do zahtevanih informacij s prekritjem tistega dela podatkov/informacij, katerih razkritje bi škodovalo interesom kazenskega postopka. S takim nezakonitim in očitno nestrokovnim – podstandardnim postopanjem, organ očitno krši upravičeno pričakovano dolžnostno ravnanje po ZDIJZ, s tem pa tudi integriteto javnega sektorja kot jo opredeljuje ZIntPK, in bi jo v okviru svojih zakonskih dolžnosti in poslanstva moral uveljavljati in izvajati nadzor nad spoštovanjem pri drugih subjektih javnega sektorja. Skratka, o dolžnostni izvedbi t.i. škodnega testa v prerekani delni odločbi ni ne duha ne sluha, kaj šele o ugotovitvi, da bi bila škoda, storjena izvedbi konkretnega postopka, večja od pravice javnosti, da se delno ali v celoti seznani z zahtevanimi informacijami javnega značaja. Organ v svojem neprofesionalnem in nezakonitem ravnanju, ki izhaja iz te nezakonite delne odločbe, ne navede niti tega, da je v skladu s kogentnimi predpisi dolžnostno pridobil mnenje pristojnega državnega tožilca ali sodišča, ki v tem času morebiti vodi oziroma odloča o naznanitvi kaznivega dejanja oziroma obstoju kaznivega dejanja in krivdni odgovornosti storilca. Odsotnost navedbe vsaj obstoja mnenja pristojnega pravosodnega organa, ob ostalih nestrokovnih in nezakonitih ravnanjih pri odločanju organa v tej zadevi, zgolj utrjuje zgornjo navedbo o zavestni kršitvi dolžnostnega ravnanja organa in s tem integritete javnega sektorja, ki ima za posledico tudi neupravičeno omejevanje pravice dostopa prosilca do informacij javnega značaja in kršitev oziroma ravnanje organa v nasprotju z javnim interesom, ki ga izraža ZDIJZ. Iz enakih razlogov se prosilec pritožuje tudi zoper zavrnitev dostopa do dokumentov, navedenih na str. 9, pod točko »d«, obrazložitve prerekane odločbe. Pod tč. A/b na str. 4 in 5 prerekane odločbe, organ navaja številke dokumentov iz zadeve 06210-421/2012, in sicer revizijski poročili kot prilogi dokumenta pod zaporedno št. 1 in dokumente št. 4, 6 in 7 in zavrnitve dostopa ne obrazloži oziroma se zgolj pavšalno sklicuje na izjemo obstoja poslovne skrivnosti iz 2. točke 6. člena ZDIJZ. Ob tem tudi pri navedbi oziroma opredelitvi prilog dokumenta št. 06210-421/2012-1, razen pavšalne navedbe, da gre za zaupni revizijski poročili, ne navede niti tega, ali poročili vsebujeta podatke in informacije, ki so varovane kot poslovna skrivnost, bančna tajnost ali kakšna druga vrsta tajnosti. Z ozirom na sklicevano izjemo iz 2. točke 6. člena ZDIJZ je mogoče sklepati, da vsebujeta poročili podatke, ki so poslovna skrivnost, a to je le ugibanje, ker ob vseh nepravilnostih in nezakonitostih pri izdaji te delne odločbe ni mogoče sklepati z gotovostjo. Ne glede na to pa je pomembno dejstvo, da organ v obrazložitvi zavrnitve dostopa do teh dokumentov oziroma zahtevanih informacij ni navedel nobenega razloga, zakaj je potrebna zavrnitev v celoti, oziroma zakaj ni mogoč vsaj delni dostop do zahtevanih informacij v predmetnih poročilih, ki sta v zadevi 06210-421/2012 prilogi spisovnega dokumenta pod zaporedno št. 1. Odsotnost škodnega testa, ki bi ga organ po uradni dolžnosti moral opraviti in na podlagi testa svojo odločitev o zavrnitvi obrazložiti v prerekani odločbi, vsekakor ne opravičuje zgolj pavšalna navedba organa, da o vsebini navedenih dokumentov ne poteka nikakršna javna razprava, in da je drugi odstavek 6. člena ZDIJZ izjema in jo je zato treba razlagati restriktivno. Ker organ niti z besedo za vsako od predmetnih poročil posebej ne navede, na kaj se nanaša vsebina poročila oziroma revizija, ali se vsebina poročil nanaša na notranje poslovanje banke ali poslovanje na trgu, namreč področij poslovanja in poslovodenja banke, ki je lahko predmet revizije, je veliko, ni mogoče vedeti oziroma preizkusiti, da o vsebini, ki ju zajemata zahtevani poročili, ne poteka javna razprava, čeprav slednje ni nujno odločilno za zavrnitev ali delno zavrnitev oziroma dostop do zahtevanih informacij. Že nekaj let trajajo številne javne razprave, polemike, objave in nenazadnje tudi parlamentarna preiskava o poslovanju državnih bank. Vzroki in posledice slabih naložb zlasti v državnih bankah, kar NLB je, in to v 100% državni lasti, ugotavljanje odgovornosti, vključno s politično odgovornostjo državnih funkcionarjev, kažejo na obstoj pomembnosti vsebine teh poročil tudi z vidika pravice do informacij javnega značaja, zlasti pa funkcije in namena te pravice, ki jo vsakemu posamezniku zagotavlja tudi ustava. NLB d.d., na katero se nanaša oziroma katere last sta zahtevani poročili, je v 100% državni lasti, torej poslovni subjekt iz 1.a člena ZDIJZ in s tem tudi javnosti podatkov kot jih inter alia opredeljujejo določbe 4.a in 6.a člena ZDIJZ. Organ se do tega zakonskega dejstva ni opredelil, oziroma v odločbi ni obrazložil, da kljub dejstvu, da gre za dokumente zavezanca iz 1.a člena ZDIJZ, zahtevani poročili ne vsebujeta niti javnih podatkov, kot jih opredeljujejo določila 4.a in 6.a člena istega zakona. Iz navedenih razlogov prosilec meni, da je delna odločba tudi v tem delu nezakonita, saj mu kot prosilcu ne omogoča seznanitve s konkretnimi upravičenimi/zakonitimi razlogi zavrnitve dostopa, odsotnost konkretizirane obrazložitve pa onemogoča tudi preizkus pravilnosti odločitve organa oziroma onemogoča pravico do učinkovitega pravnega sredstva, kar je ravno tako nezakonito in kršitev temeljnih pravic. Iz enakih razlogov se pritožuje tudi za zavrnitev dokumentov, navedenih pod točko »c«, na str. 8 prerekane odločbe. Pod točko »b«, na str. 6 in 7 obrazložitve odločbe, organ navaja dokumente, do katerih zavrača dostop iz razloga varstva osebnih podatkov, ki jih vsebujejo zahtevani dokumenti. Organ izjemo varstva osebnih podatkov navede pavšalno, ne da bi v obrazložitvi za vsak naveden zavrnjen dokument posebej obrazložil in utemeljil, da gre za varovan osebni podatek in da je interes zasebnosti teh posameznikov, na katere se podatki nanašajo, močnejši od interesa javnosti po razkritju teh podatkov. Namreč, če gre za osebne podatke (imena, priimke, funkcije oziroma položaje) zavezancev (uradnih oseb kot jih opredeljuje ZintPK), ne gre za varovane osebne podatke, vendar zaradi pavšalnega sklicevanja na varstvo osebnih podatkov kot izjemo dostopa do informacij javnega značaja, kot jo opredeljuje ZlntPK, pravilnosti odločitve oziroma utemeljenosti zavrnitve dostopa do teh podatkov sploh ni mogoče preizkusiti, kar pomeni, da je zavrnitev tudi v tem delu neobrazložena in kot takšna nezakonita. Organ v razdelku C na 11. strani obrazložitve delne odločbe med drugim navaja uslužbence organa, na katere so bile signirane posamezne zadeve oziroma zaposlene pri organu, ki so bili seznanjeni s posameznimi zadevami. Ni pa organ odločil o zahtevi za dostop do informacij javnega značaja, ki se nanaša na uporabnike, kot jih opredeljuje drugi odstavek 32. člena v povezavi s 24. členom ZVOP-1. Namreč zahteva za dostop se nanaša na tiste organizacije in organe, katerim so bili posamezni dokumenti, ki vsebujejo osebne podatke, tudi posredovani iz zbirke podatkov organa npr. Uradu za preprečevanje pranja denarja, policiji, Banki Slovenije, oziroma je bil omogočen vpogled, dostop do zbirke podatkov, ki jih vodi in upravlja organ. O dokumentu oziroma obstoju evidentiranih vpogledov in posredovanj podatkov iz te zbirke dokumentarnega gradiva organa, ni bilo odločeno in jih prosilec ni prejel in gre v tem delu zahteve ponovno za dejanski molk organa, kar je nedopustno in nezakonito. Organ svoje delne odločitve, formalno izražene v obliki prerekane odločbe, dejansko sploh ni uresničil, saj prosilcu do dneva vložitve te pritožbe, ni posredoval dokumentov in podatkov niti fizično po redni pošti niti v elektronski obliki, kot je bilo zahtevano v vlogi in do katerih je v 1. in 2. točki izreka odločbe sicer zgolj formalno omogočil dostop v celoti ali delno. Defacto je organ torej zavrnil dostop tudi do vseh v celoti ali delno odobrenih informacij javnega značaja, kar pomeni kršitev pravice dostopa do informacij javnega značaja in nezakonito ravnanje organa kot zavezanca po ZDIJZ. Na ta način je prosilcu tudi onemogočena celovita in sklepčna uporaba pravnega sredstva, preizkus pravilnosti prerekane odločbe, predvsem pa nezakonito zavrnjen oziroma defacto onemogočen dostop tudi do sicer dovoljenega dostopa do, v prerekani odločbi konkretiziranih, informacij javnega značaja. Tako postopanje organa je po vedenju prosilca brez primere v dosedanjem postopanju in praksi odločanja organa, o vlogah prosilcev po ZDIJZ. Glede nato, da:
 - organ o vlogi/zahtevi odloča že od sredine julija 2017,
 - da je organ po skoraj petih mesecih od prejema zahteve izdal samo delno odločbo, ker po navedbi pooblaščene osebe organa za odločanje o dostopu do informacij javnega značaja v prerekani delni odločbi, da zahtevana dokumentacija obsega več tekočih metrov gradiva (velika količina),
 je takšno dolgotrajno postopanje in delno odločanje, še posebej sporno in nerazumljivo, predvsem pa neverodostojno tudi v luči javnih izjav predsednika organa, ki je že 16. 6. 2016, samo en dan po izjavi bivšega predsednika organa, da je organ sum pranja denarja v NLB, v t.i. zadevi Farokh naznanil oziroma podal ovadbo Policiji, v izjavah za medije sporočil in zatrdil, da v zbirkah dokumentarnega gradiva organa ni evidentiranega nobenega naznanila oziroma ovadbe o tem sumu pranja denarja. Torej je predsednik organa uspel pregledati več metrov dokumentarnega gradiva o postopkih in ukrepih organa v zvezi s posli v državnih bankah in torej tudi NLB, d.d. v enem dnevu, medtem, ko o zahtevi za dostop v tej zadevi, zaradi obsežnosti (več metrov) dokumentarnega gradiva, kot sedaj organ navaja v svoji delni odločbi, tega istega gradiva ne uspe pregledati in odločiti že po preteku skoraj petih mesecev. Sodeč po dosedanjem tempu odločanja in navedbah organa v prerekani delni odločbi, pa bo ta postopek, pregledovanje in odločanje o zahtevi z delnimi odločbami, sklicujoč se na 219. člen ZUP, trajal še najmanj mesec ali dva, kar je v nasprotju tudi z odločbo IP št. 090-217/2017/2, z dne 20. 10. 2017, po kateri bi organ moral o zahtevi odločiti brez odlašanja, najpozneje pa v 30 dneh od prejema te odločbe. Zaradi vseh navedenih dejstev in razlogov je prerekana delna odločba nezakonita in v celoti neuresničena oziroma neizvršena, pričujoča pritožba pa upravičena in utemeljena. Prosilec predlaga, da IP oziroma organ v skladu z zakonom presodi, ali so vse zahtevane in zavrnjene informacije javnega značaja tudi zaradi prevladujočega javnega interesa dostopne v celoti in odločbo spremeni ter v skladu z zakonom omogoči dostop do zahtevanih informacij, še posebej pa, da prosilcu dejansko posreduje dokumente v elektronski obliki.
 Organ je ugotovil, da je pritožba pravočasna, dovoljena in da jo je vložila upravičena oseba ter da odločbe ne bo nadomestil z novo, zato jo je, na podlagi 245. člena ZUP, z dopisom št. 0900-23/2017-11, z dne 22. 12. 2017 poslal IP.
 Zaradi razjasnitve dejanskega stanja je IP, z dopisom št. 090-312/2017/2, z dne 27. 12. 2017, organ pozval, da mu posreduje dokumente, ki so predmet zahteve, in dodatna pojasnila. Organ je odgovoril z dopisom št. 0900-23/2017-13, z dne 8. 1. 2018. IP je dne 15. 1. 2018 in dne 12. 2. 2018 z namenom razjasnitve dejanskega stanja pri organu opravil ogled in camera na podlagi 11. člena ZInfP.
 IP je, na podlagi četrtega odstavka 246. člena ZUP, stranskim udeležencem (družbe Amrop Adria d.o.o. (v nadaljevanju prvi stranski udeleženec), NLB Leasing d.o.o. – v likvidaciji (v nadaljevanju drugi stranski udeleženec) in Nova Ljubljanska banka d.d. (v nadaljevanju tretji stranski udeleženec)) poslal izpodbijano odločbo in pritožbo ter jih pozval, da podajo morebitne ugovore in se pisno izrečejo o pritožbi. Vsi trije stranski udeleženci so odgovorili in priglasili stransko udeležbo, in sicer prvi stranski udeleženec z dopisom z dne 6. 3. 2018, drugi stranski udeleženec z dopisom z dne 28. 2. 2018 in tretji stranski udeleženec z dopisom z dne 7. 3. 2018.
 1. Predmet presoje
 1.1. Ali dokument obstaja?
 IP je najprej ugotavljal, ali so glede vseh zahtevanih informacij kumulativno izpolnjeni vsi trije pogoji, ki izhajajo iz definicije informacije javnega značaja (prvi odstavek 4. člena ZDIJZ), in sicer:
 Prosilec je v zahtevi z dne 17. 7. 2018, dopolnjeni dne 20. 7. 2108, zahteval, da mu organ v elektronski obliki posreduje vse dokumente oziroma informacije javnega značaja v vseh spisih, ki so povezani s poslovanjem in kreditnimi posli bank, v celoti. Prosilec je zahteval tudi podatke o uporabi in uporabnikih podatkov iz evidenčne zbirke, stalne in tekoče zbirke zadev. Ker gre za obsežno dokumentacijo, je organ odločil, da bo zahteva rešena v obliki več delnih odločb, kot to določa prvi odstavek 219. člena ZUP. Prosilec se sicer s takšno odločitvijo organa ne strinja, vendar ta del pritožbenih navedb ni pravno relevanten za odločitev o konkretni pritožbi, saj je IP kot pritožbeni organ pristojen odločati le o pravilnosti izpodbijane odločbe. Z izpodbijano odločbo je organ zato odločal glede celotnega spisa št. 06210-421/2012, dela spisa št. 242-672/2011(ovoj spisa, popisni list, del dokumentov v spisu (dokumenti št. 1-140), dokumenta Banke in druge družbe v državni lasti in dokumenta Ocena stanja v slovenskem bančnem sistemu z vidika sistemske korupcije, dokumenta Ugotovitve o konkretnem primeru (0311-36/2010-139), dokumenta Izjasnitev na osnutek ugotovitev organa o konkretnem primeru (0311-36/2010-130), dokumenta Izjasnitev na osnutek ugotovitev organa o konkretnem primeru (0311-36/2010-131) in podatkov o uporabi in uporabnikih podatkov iz evidenčne zbirke, stalne in tekoče zbirke zadev. Ni sporno, da navedeni dokumenti izpolnjujejo vse kriterije za opredelitev informacije javnega značaja. Sporno pa je, ali je organ odločal o vseh podatkih o uporabi in uporabnikih podatkov iz evidenčne zbirke, stalne in tekoče zbirke zadev, s katerimi razpolaga. Prosilec je namreč v pritožni navedel, da je organ v zvezi s tem navedel uslužbence organa, na katere so bile signirane posamezne zadeve oziroma zaposlene pri organu, ki so bili seznanjeni s posameznimi zadevami, ni pa navedel uporabnikov, kot jih opredeljuje drugi odstavek 32. člena v povezavi s 24. členom ZVOP-1. Pojasnil je, da se njegova zahteva nanaša na tiste organizacije in organe, katerim so bili posamezni dokumenti, ki vsebujejo osebne podatke, tudi posredovani iz zbirke podatkov organa npr. Uradu za preprečevanje pranja denarja, policiji, Banki Slovenije, oziroma je bil omogočen vpogled, dostop do zbirke podatkov, ki jih vodi in upravlja organ. Glede teh pritožbenih navedb je organ na ogledu in camera dne 15. 1. 2018 pojasnil, da iz informacijskega sistema izhaja, da so evidentirana le dejanja, ki so navedena v odločbi, in se zavezal, da bo preveril, ali obstajajo še kakšni drugi podatki o uporabi in uporabnikih obravnavanih podatkov. V dopisu št. 0900-23/2017-16, z dne 17. 1. 2018 je organ pojasnil, da iz spisov, obravnavanih v izpodbijani odločbi, ni posredoval drugim uporabnikom, razen tem, ki so navedeni v odločbi, prav tako ni prejel nobenih zahtev, na katere se nanašajo osebni podatki glede dopolnitev, popravkov, blokiranja ali izbrisa. Organ o takšnih zahtevah zato tudi ni obveščal nobenih uporabnikov teh podatkov.
 IP poudarja, da je treba smisel dostopa do informacij javnega značaja iskati v javnem in odprtem delovanju zavezanca, preko katerega se lahko preizkusi tudi pravilnost in zakonitost delovanja. Upoštevati je treba, da se lahko zagotovi prost dostop zgolj do informacij, ki dejansko že obstajajo. Pritožbeni postopek ne more biti namenjen prisili ustvarjanja ali pridobivanja informacij ali ugotovitvi, da bi določene informacije pri organu morale obstajati. IP je namreč organ, ki je, na podlagi prvega odstavka 2. člena ZInfP, pristojen za odločanje o pritožbi zoper odločbo, s katero je organ zavrgel ali zavrnil zahtevo ali drugače kršil pravico do dostopa ali ponovne uporabe informacije javnega značaja ter v okviru postopka na drugi stopnji tudi za nadzor nad izvajanjem zakona, ki ureja dostop do informacij javnega značaja, in na njegovi podlagi izdanih predpisov. Zato IP, skladno z načelom zakonitosti, organu ne more naložiti, naj prosilcu posreduje dokumentacijo, s katero ne razpolaga.
 IP ne vidi razlogov, zaradi katerih bi podvomil v navedbe organa, da so bili prosilcu posredovani vsi podatki o uporabi in uporabnikih podatkov iz evidenčne zbirke, stalne in tekoče zbirke zadev, s katerimi organ razpolaga. IP poudarja, da v pritožbenem postopku glede dostopa do informacij javnega značaja nima pristojnosti, da bi se spuščal v presojo zakonitosti in smotrnosti ravnanja organa ter v vprašanje, zakaj organ ne razpolaga še z drugimi podatki, za katere prosilec domneva, da bi jih organ moral imeti. Upoštevaje navedeno je IP zaključil, da je organ prosilcu posredoval vse informacije javnega značaja v zvezi z uporabo in uporabniki podatkov iz evidenčne zbirke, stalne in tekoče zbirke zadev, s katerimi organ razpolaga, zato je pritožbo prosilca, na podlagi prvega odstavka 248. člena ZUP, v tem delu zavrnil, kot izhaja iz 2. točke izreka te odločbe.
 1. 2. Ali gre za informacijo javnega značaja?
 Glede dela dokumentov v spisu št. 242-672/2011 (ime in elektronski naslov prijavitelja, ki se večkrat pojavita v dokumentu št. 242-672/2011-53, elektronski naslov prijavitelja v popisnem listu spisa in 32 dokumentov, navedenih v točki B/e obrazložitve izpodbijane odločbe (dokumenti s št. 242-672/2011-1, 242-672/2011-70, 242-672/2011-73, 242-672/2011-74, 242-672/2011-77, 242-672/2011-78, 242-672/2011-84, 242-672/2011-86, 242-672/2011-88, 242-672/2011-89, 242-672/2011-91, 242-672/2011-91, 242-672/2011-93, 242-672/2011-98, 242-672/2011-99, 242-672/2011-102, 242-672/2011-103, 242-672/2011-104, 242-672/2011-111, 242-672/2011-113, 242-672/2011-121, 242-672/2011-122, 242-672/2011-123, 242-672/2011-124, 242-672/2011-126, 242-672/2011-127, 242-672/2011-131, 242-672/2011-132, 242-672/2011-133, 242-672/2011-134, 242-672/2011-135, 242-672/2011-136, 242-672/2011-1137)) se je organ skliceval na izjemi po 3. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ in po prvem odstavku 5.a člena ZDIJZ, pri čemer je zatrjeval, da gre za podatke o prijaviteljih in je obe izjemi povezal s 23. členom ZIntPK, ki ureja zaščito prijaviteljev.
 V konkretni zadevi je pomemben drugi odstavek 23. člena ZIntPK, ki določa, da se za dokumente, dosjeje, evidence in drugo dokumentarno gradivo iz postopka, ki ga komisija izvaja v zvezi s prijavo suma korupcije, do zaključka postopka pred komisijo, ne uporabljajo določbe zakona, ki ureja dostop do informacij javnega značaja. Podatki o zaščitenem prijavitelju korupcije tudi po zaključku postopka niso informacija javnega značaja. Ta določba velja tudi v primeru, ko je gradivo iz tega odstavka odstopljeno drugemu organu. Prijavo, ki vsebuje podatke, za katere je z zakonom določena stopnja tajnosti, sme prijavitelj posredovati le organom odkrivanja in pregona kaznivih dejanj ali komisiji.
 Organ je v izpodbijani odločbi pojasnil, da se obravnavani dokumenti nanašajo na postopka, ki sta pri njem zaključena, zato prvi del citirane določbe v konkretnem primeru ne pride v poštev, se je pa organ smiselno skliceval na drugi del te določbe, ki se nanaša na podatke o zaščitenem prijavitelju. IP zato najprej na kratko pojasnjuje zaščito prijaviteljev po določbah III. poglavja ZIntPK. Iz četrtega odstavka 23. člena ZIntPK izhaja, da identitete prijavitelja iz prvega odstavka tega člena, ki je prijavo podal v dobri veri oziroma je utemeljeno sklepal, da so njegovi podatki v zvezi s prijavo resnični, kar ocenjuje komisija, ni dovoljeno ugotavljati ali razkrivati. Ob tem je treba poudariti, da je samo sodišče tisto, ki lahko odloči, da se razkrijejo podatki in identiteta oseb iz četrtega odstavka 23. člena ZIntPK, če je to nujno potrebno za zavarovanje javnega interesa ali pravic drugih (osmi odstavek 23. člena ZIntPK). Organ torej varuje identiteto vsakega prijavitelja, ne glede na to, ali je zahteval zaščito ali ne. Glede podatkov zaščitenega prijavitelja pa iz drugega odstavka 23. člena ZIntPK izrecno izhaja, da podatki o zaščitenem prijavitelju korupcije tudi po zaključku postopka niso informacija javnega značaja in da ta določba velja tudi v primeru, ko je gradivo iz tega odstavka odstopljeno drugemu organu.
 Določba navedenega člena ZIntPK, da podatki o prijavitelju korupcije niso informacija javnega značaja, je jasna in drugačna interpretacija ni mogoča, kar izhaja tudi iz obrazložitve Predloga zakona o integriteti in preprečevanju korupcije, ki ga je Vlada sprejela na seji 25. 2. 2010. Kot navaja predlagatelj, so prijavitelji, ki so prijavo podali komisiji ali drugim pristojnim, v dobri veri in utemeljeno sklepali, da so njihovi podatki v zvezi s prijavo resnični, kar ocenjuje komisija, zaščiteni z anonimnostjo oziroma prepovedjo odkrivanja njihove identitete. Le-to namreč lahko izključno, če je to potrebno za zavarovanje javnega interesa in pravic drugih, razkrije, ob zakonsko predpisanih pogojih, samo sodišče (kar izhaja nadalje iz osmega odstavka 23. člena ZIntPK). Varovanje vira prijave izhaja tudi iz prekrškovnih določb ZIntPK, saj se za prekršek kaznuje posameznik, odgovorna oseba državnega organa, organa lokalne skupnosti, nosilca javnih pooblastil in pravne osebe javnega ali zasebnega prava, ki v nasprotju z določbo četrtega odstavka 23. člena ZIntPK ugotavlja identiteto prijavitelja oziroma jo razkrije.
 IP je na ogledu in camera dne 12. 2. 2018 z vpogledom v dokumente, ki so predmet presoje v tej točki, ugotovil, da bi bilo mogoče iz navedb oziroma podatkov v posameznih dokumentih prijavitelja identificirati, kljub temu da se ne pojavlja vedno z imenom in priimkom (to ne velja za popisni list, na katerem za zaščito prijavitelja zadostuje le prekritje elektronskega naslova prijavitelja, kar je pravilno ugotovil že organ v izpodbijani odločbi). Pri tem je treba upoštevati, da je vsebina obravnavanih dokumentov (z izjemo popisnega lista) takšna, da je iz njihove vsebine bodisi mogoče prepoznati, kdo jih je napisal (npr. elektronska sporočila, v katerih so opisi dogodkov in dejanj, ki so znani le omejenemu številu oseb) bodisi gre za dokumente, s katerimi razpolaga le ozka skupina oseb, kar pomeni, da bi seznanitev s to vsebino omogočila identifikacijo prijavitelja. Zato sta vsebina teh dokumentov in identifikacija prijavitelja neločljivo povezani. Obravnavanih dokumentov zato ni mogoče šteti za informacije javnega značaja, saj je določba drugega odstavka 23. člena ZIntPK specialna določba in izključuje uporabo določb ZDIJZ tudi po tem, ko je postopek pred organom zaključen.
 IP še poudarja, da v konkretnem primeru ne bi bil mogoč delni dostop na način, da identitete prijavitelja ne bi bilo mogoče ugotoviti, oziroma delni dostop zaradi tega niti ne bi bil smiseln, saj bi prosilec dobil razkrite zgolj nekatere posamične podatke, iztrgane iz konteksta ostale vsebine posameznega dokumenta, kar pomeni, da bi bili razkriti podatki brez posebne vrednosti za prosilca oz. javnost. Možnost delnega dostopa ureja ZDIJZ v 7. členu, v skladu s katerim se zahtevane informacije izločijo iz dokumenta ter se prosilca seznani z vsebino, če dokument ali njegov del le delno vsebuje informacije javnega značaja in jih je mogoče izločiti iz dokumenta, se tako prosilcu omogoči delni dostop do posameznih zahtevanih dokumentov. Pri tem se upošteva tudi Uredba o posredovanju in ponovni uporabi informacij javnega značaja (Uradni list RS, št. 24/16; v nadaljevanju Uredba). 19 člen Uredbe namreč določa, da če dokument ali njegov del le delno vsebuje informacije iz 5.a ali 6. člena ZDIJZ, se šteje, da jih je mogoče izločiti iz dokumenta, ne da bi to ogrozilo njegovo zaupnost, če jih je mogoče:
 Ker bi bilo v konkretnem primeru kljub prekrivanju imena in priimka prijavitelja mogoče informacije o prijavitelju razbrati iz drugih informacij v obravnavanih dokumentih (z izjemo popisnega lista, kot je navedeno že zgoraj), IP ugotavlja, da delni dostop v obravnavanem primeru v skladu z drugim odstavkom 19. člena Uredbe ni mogoč. Posledično je IP, upoštevaje drugi odstavek 23. člena ZIntPK, glede celotne vsebine obravnavanih dokumentov in elektronskega naslova prijavitelja na popisnem listu odločil, da niso informacije javnega značaja. Navedeno ne velja le za naslednje dokumente, glede katerih je IP na podlagi ugotovitev na ogledu in camera ugotovil, da niti neposredno niti posredno ne vsebujejo podatkov o prijaviteljih:
 - dokument št. 242-672/2011-113 s prilogama (dokument je elektronsko sporočilo fizične osebe organu in vsebuje dve prilogi (prva priloga je poročilo podjetja, specializiranega za iskanje in selekcijo vodilnih in vodstvenih kadrov, o konkretni fizični osebi, ki je bila predlagana za konkretno delovno mesto; druga priloga je zapis razgovora med dvema fizičnima osebama; nobena izmed navedenih fizičnih oseb ni prijavitelj).
 - priloga k dokumentu št. 242-672/2011-124, in sicer priponka z naslovom »20121013-Hobotnica.jpg«, ki je izrezek iz časopisa.
 - dokument št. 242-672/2011-1 (brez prilog), ki ga je Ministrstvo za zunanje zadeve poslalo organu (dokument sicer vsebuje podatke o prijavitelju, vendar je z izvedbo delnega dostopa na način, kot izhaja iz 1. točke izreka te odločbe, podatke o prijavitelju mogoče izločiti iz dokumenta).
 O tem, ali so ti dokumenti prosto dostopne informacije javnega značaja, je IP odločal v nadaljevanju obrazložitve te odločbe.
 IP še pojasnjuje, da zaradi določbe drugega odstavka 23. člena ZIntPK tudi drugega odstavka 6. člena ZDIJZ (test interesa javnosti) v konkretnem primeru ni mogoče uporabiti, ker so določbe ZDIJZ v celoti izključene. Pritožbi prosilca v tem delu torej ni mogoče ugoditi niti na podlagi testa interesa javnosti.
 Na podlagi vsega navedenega je IP ugotovil, da je organ napačno uporabil materialno pravo s tem, ko je zahtevo prosilca v tem delu zavrnil s sklicevanjem na izjemi po 5.a oziroma 6. členu ZDIJZ, namesto, da bi se skliceval na izključitev uporabe določb ZDIJZ na podlagi 23. člena ZIntPK. To pomeni, da je izrek v izpodbijani odločbi zakonit, vendar obrazložen z napačnimi razlogi. IP je navedel pravilne razloge, pritožbo pa v tem delu zavrnil, na podlagi tretjega odstavka 248. člena ZUP, kot izhaja iz 2. točke izreka te odločbe. V delu, ki se nanaša na dokumente, ki jih je IP obravnaval v tej točki in ugotovil, da jih je organ dolžan razkriti, je IP pritožbi prosilca ugodil na podlagi prvega odstavka 252. člena ZUP, kot izhaja iz 1. točke izreka te odločbe.
 1.3. Ali gre za prosto dostopne informacije javnega značaja?
 Kot izhaja iz izpodbijane odločbe, je organ zahtevi prosilca v celoti ugodil tudi v delu, ki se nanaša na dokument Banke in druge družbe v državni lasti, dokument Ocena stanja v slovenskem bančnem sistemu z vidika sistemske korupcije, dokument Ugotovitve o konkretnem primeru (0311-36/2010-139), dokument Izjasnitev na osnutek ugotovitev organa o konkretnem primeru (0311-36/2010-130), dokument Izjasnitev na osnutek ugotovitev organa o konkretnem primeru (0311-36/2010-131). Delno pa je organ ugodil zahtevi prosilca glede dokumentov iz spisa št. 06210-421/2012 in iz dela spisa št. 242-672/2011. Upoštevaje vse, kar je navedeno v prejšnjih točkah, je IP v nadaljevanju presojal dokumente iz navedenih dveh spisov, do katerih je organ prosilcu delno ali v celoti zavrnil dostop, kot izhaja iz 1. in 2. točke obrazložitve te odločbe, pri čemer je izločil dokumente, ki upoštevaje 23. člen ZIntPK sploh niso informacije javnega značaja. Edini razlog za zavrnitev dostopa do informacij javnega značaja je le morebitni obstoj kakšne izmed izjem, ki so določene v 5.a členu ali 6. členu ZDIJZ. IP je zato presojal, ali v konkretnem primeru obstaja katera izmed teh izjem.
 2. Izjeme od prostega dostopa do informacij javnega značaja
 2.1. Spis št. 06210-421/2012
 2.1.1. Izjema po 2. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ
 Organ je zavrnil dostop do prilog dokumenta št. 06210-421/2012-1, do dokumentov št. 06210-421/2012-4, št. 06210-421/2012-6 in št. 06210-421/2012-7 v celoti, sklicujoč se na izjemo od prostega dostopa po 2. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ. Na podlagi navedene določbe organ prosilcu zavrne dostop do zahtevane informacije, če se zahteva nanaša na podatek, ki je opredeljen kot poslovna skrivnost v skladu z zakonom, ki ureja gospodarske družbe. Po prvem odstavku 39. člena ZGD-1 se za poslovno skrivnost štejejo podatki, za katere tako določi družba s pisnim sklepom (subjektivni kriterij), po drugem odstavku istega člena pa podatki, za katere je očitno, da bi nastala občutna škoda, če bi zanje izvedela nepooblaščena oseba (objektivni kriterij).
 Organ je za vse navedene dokumente navedel le to, da gre za dokumente tretjega stranskega udeleženca, ki so označeni kot zaupni. Na podlagi takšne obrazložitve IP ugotavlja, da je organ v zvezi z zatrjevano izjemo v postopku na prvi stopnji nepopolno ugotovil dejstva, kar pravilno navaja prosilec v pritožbi, zato je IP moral dopolniti postopek in odpraviti omenjene pomanjkljivosti. Zaradi razjasnitve dejanskega stanja je IP pridobil pojasnilo tretjega stranskega udeleženca, ki je v dopisu z dne 7. 3. 2018 navedel, da svojo poslovno skrivnost opredeljuje v internem aktu Pravilnik o varovanju informacij, oseb in premoženja v NLB (v nadaljevanju Pravilnik), in sicer določa, da je poslovna skrivnost vsak pravni posel, ki ga banka sklene, ne glede na obliko, v kateri je sklenjen in je hkrati na kakršenkoli način označen kot poslovna skrivnost. Prav tako so skladno s Pravilnikom poslovna skrivnost banke vse informacije, ki so označene s stopnjo zaupnosti »Zaupno-poslovna skrivnost« in »Strogo zaupno-poslovna skrivnost«. Relevantna je tudi ureditev v internih Navodilih za ravnanje z informacijami različnih stopenj zaupnosti (v nadaljevanju Navodila), v skladu s katerimi kot zaupne štejejo informacije, vključno s poslovnimi skrivnostmi banke, katerih odkrivanje nepooblaščenim osebam ima ali bi lahko imelo za posledice informacije, ki so posredovane s strani tretjih oseb, ne glede n ato, ali imajo ali nimajo oznake stopnje zaupnosti. Tretji stranski udeleženec je še pojasnil, da del zahtevanih informacij predstavlja tudi zaupne bančne podatke, torej podatke o strankah, kot jih opredeljuje zakon, ki ureja bančništvo. Zaupne bančne podatke je po mnenju tretjega stranskega udeleženca treba šteti kot vrsto poslovnih skrivnosti banke, saj jih je banka dolžna v skladu z zakonskimi določbami varovati oziroma jih lahko razkrije le izjemoma in le v primerih, ki jih navaja zakon. Če banka svoje dolžnosti varovanja zaupnih bančnih podatkov ne bi dosledno upošteval, bi s tem neposredno škodovala svojim strankam, katerih podatki bi bili na tak način razkriti. S tem bi bilo omajano tudi zaupanje v banko kot institucijo, katere poslovanje temelji na zaupnosti razmerja s stranko. Tretji stranski udeleženec je opozoril še, da del informacij v obravnavanih dokumentih vsebuje tudi osebne podatke fizičnih oseb.
 Po pregledu obravnavanih dokumentov je IP ugotovil, da sta prilogi dokumenta št. 06210-421/2012-1, ki sta revizijski poročili Centra za notranje revizije NLB na prvi strani označeni z oznako »Strogo zaupno«, dokumenti št. 06210-421/2012-4, št. 06210-421/2012-6 in št. 06210-421/2012-7, ki so odgovori na pozive organa, pa so na vsaki strani označeni z oznako »Zaupno«. Upoštevaje določbe Pravilnika in Navodil navedeno ustreza zakonski določbi po prvem odstavku 39. člena ZGD-1, kar pomeni, da gre za poslovno skrivnost po subjektivnem kriteriju. IP je opravil še preizkus z vidika tretjega odstavka 39. člena ZGD-1, na podlagi katerega se za poslovno skrivnost ne morejo določiti podatki, ki so po zakonu javni ali podatki o kršitvah zakona ali dobrih poslovnih običajev. Po pregledu vsebine obravnavanih dokumentov je IP ugotovil, da ne vsebujejo te vrste podatkov, zato je izjema od prostega dostopa po 2. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ podana. Kot izhaja iz 2. točke izreka te odločbe, je IP v tem delu pritožbo prosilca zavrnil na podlagi drugega odstavka 248. člena ZUP, saj je spoznal, da so bile v postopku na prvi stopnji sicer pomanjkljivosti, ki pa za odločitev niso bistvene.
 2.1.2. Izjema po 6. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ
 V zavrnilnem delu, ki se nanaša na spis št. 06210-421/2012, je organ navedel, da:
 Organ se je skliceval na obstoj izjeme po 6. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ. Po navedeni izjemi se prosilcu zavrne dostop do zahtevane informacije, če se zahteva nanaša na podatek, ki je bil pridobljen ali sestavljen zaradi kazenskega pregona ali v zvezi z njim, in bi njegovo razkritje škodovalo njegovi izvedbi.
 V zvezi z navedeno izjemo je treba najprej pojasniti pojem »kazenski pregon«, ki v slovenskem pravnem redu ni jasno definiran. Posredno iz Zakona o kazenskem postopku (Uradni list RS št. 32/12 – uradno prečiščeno besedilo, s spremembami in dopolnitvami; v nadaljevanju ZKP) in Zakona o državnem tožilstvu (Uradni list RS št. 58/11, 21/12 – ZDU-1F, 47/12, 15/13 – ZODPol, 47/13 – ZDU-1G, 48/13 – ZSKZDČEU-1 in 19/15, v nadaljevanju ZDT-1) lahko razberemo, da gre za pregon storilcev kaznivih dejanj in drugih kaznivih ravnanj v najširšem smislu. Obsega vse ukrepe za odkrivanje kaznivih dejanj in njihovih storilcev (predkazenski postopek), vlaganje in zastopanje kazenske obtožbe ter vsa druga procesna dejanja upravičenega tožilca po ZKP. Na podlagi navedenega IP ocenjuje, da je zakonodajalec pri sprejemu ZDIJZ s tem, ko je uporabil izraz kazenski pregon, dopustil možnost, da se po 6. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ varujejo vsi podatki, iz vseh faz postopka kazenskega pregona. Navedena izjema se lahko deloma pokriva z 8. točko prvega odstavka 6. člena ZDIJZ, s katero ZDIJZ varuje podatke, ki so bili pridobljeni ali sestavljeni zaradi pravdnega, nepravdnega ali drugega sodnega postopka, torej tudi kazenskega (opomba IP). Tako je uporaba ene ali druge izjeme odvisna od organa, od katerega se informacija zahteva ter od faze, v kateri je postopek kazenskega pregona. Namen izjeme po 6. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ pa je zagotoviti nemoteno izvedbo postopka kazenskega pregona.
 Organ ni ugotavljal obstoja nobenega izmed navedenih pogojev, kar pomeni, da je v zvezi z zatrjevano izjemo v postopku na prvi stopnji nepopolno ugotovil dejstva, kar pravilno navaja prosilec v pritožbi. IP je zato moral dopolniti postopek in odpraviti omenjene pomanjkljivosti tako, da je za vsak presojani dokument od pristojnih organov pridobil mnenja na podlagi 13. člena Uredbe o posredovanju in ponovni uporabi informacij javnega značaja (Uradni list RS, št. 24/16; v nadaljevanju Uredba).
 Glede vprašanja, ali so postopki kazenskega pregona v zvezi z zahtevanimi dokumenti še v teku, IP ugotavlja, da iz mnenj pristojnih organov izhaja, da:
 1. dokument št. 06210-421/2012-8 (odstop zadeve in naznanilo kaznivega dejanja, ki ga je organ poslal na Nacionalni preiskovalni urad), je bil kot priloga št. 1 priložen kazenski ovadbi št. 2311-532/2012/328 (227-53) D2365497/K1306631/K1436683/7352813/2012, ki jo je NPU dne 17. 6. 2015 vložil na Specializirano državno tožilstvo RS; kot priloga št. 2 pa je bil priložen tudi kazenski ovadbi št. 2311-532/2012/48 (227-68) D2365497/K1321893/6518121/2012, ki jo je NPU dne 11. 9. 2013 vložil na Specializirano državno tožilstvo RS; Vrhovno državno tožilstvo RS je v mnenju št. Tu-9-5/15/2018, z dne 16. 3. 2018 navedlo, da je bila v zadevi vložena zahteva za preiskavo, o kateri preiskovalni sodnik še ni odločil, hkrati pa se ta dokument obravnava tudi v zadevi, v kateri je v teku glavna obravnava pred Okrajnim sodiščem v Mariboru;
 2. dokument št. 06210-421/2012-11 (elektronsko sporočilo, podatki o posredovanju podatkov na podlagi pisne prijave organa) po pojasnilu NPU kazenski ovadbi ni bil priložen, ker ne gre za gradivo z neposredno dokazno vrednostjo, temveč za dokument, ki je nastal v poslovanju med NPU in organom. Vrhovno državno tožilstvo RS je v mnenju št. Tu-9-5/15/2018 z dne 20. 4. 2018 navedlo, da je bila v zadevi, s katero je povezan ta dokument, bila vložena zahteva za preiskavo, o kateri preiskovalni sodnik še ni odločil;
 3. dokument št. 06210-421/2012-12 (uradni zaznamek NPU o predaji dokumentacije) po pojasnilu NPU kazenski ovadbi ni bil priložen, ker ne gre za gradivo z neposredno dokazno vrednostjo, temveč za dokument, ki je nastal v poslovanju med NPU in organom. Vrhovno državno tožilstvo RS je v mnenju št. Tu-9-5/15/2018 z dne 20. 4. 2018 navedlo, da je bila v zadevi, s katero je povezan ta dokument, bila vložena zahteva za preiskavo, o kateri preiskovalni sodnik še ni odločil;
 4. dokument št. 06210-421/2012-14 (uradni zaznamek organa o odstopu prijave SNAP) po pojasnilu NPU kazenski ovadbi ni bil priložen, ker ne gre za gradivo z neposredno dokazno vrednostjo, temveč za dokument, ki je nastal v poslovanju med NPU in organom. Vrhovno državno tožilstvo RS je v mnenju št. Tu-9-5/15/2018 z dne 20. 4. 2018 navedlo, da je bila v zadevi, s katero je povezan ta dokument, bila vložena zahteva za preiskavo, o kateri preiskovalni sodnik še ni odločil;
 5. dokument št. 06210-421/2012-16 (obvestilo NPU organu o podaji kazenske ovadbe) po pojasnilu NPU kazenski ovadbi ni bil priložen, ker ne gre za gradivo z neposredno dokazno vrednostjo, temveč za dokument, ki je nastal v poslovanju med NPU in organom. Vrhovno državno tožilstvo RS je v mnenju št. Tu-9-5/15/2018 z dne 20. 4. 2018 navedlo, da je bila v zadevi, s katero je povezan ta dokument, bila vložena zahteva za preiskavo, o kateri preiskovalni sodnik še ni odločil.
 Iz navedenega izhaja, da je glede vseh dokumentov izpolnjen prvi pogoj glede obstoja izjeme po 6. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ, ker so postopki kazenskega pregona še v teku.
 Drugi pogoj za obstoj izjeme po 6. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ zavezuje organ k uporabi tako imenovanega škodnega testa, po katerem mora organ izkazati, da bi bila z razkritjem prizadeta varovana pravna dobrina, oz., da bi nastala določena škoda, konkretno izvedbi postopka kazenskega pregona. Dostop do informacije je tako mogoče zavrniti le, če se tehtnica med škodo na izvedbi postopka in razkritjem informacije nagne proti škodi oz., če bi bila škoda, storjena izvedbi postopka, večja od pravice javnosti, da se seznani z informacijo. Ogrozitev izvedbe predkazenskega oz. kazenskega postopka pa mora biti dejanska, ne le hipotetična. Zavezani organ tako dostop do informacij lahko zavrne, če bi njihovo razkritje ogrozilo izvedbo določenih dejanj v postopku do takšne mere, da se ne bi mogla izvesti ali bi bila njihova izvedba zaradi razkritja težja oz. povezana z nesorazmernimi stroški ali težavami (prim. tudi Komentar Zakona o dostopu do informacij javnega značaja, Inštitut za javno upravo pri Pravni fakulteti, Ljubljana, 2005, stran 128).
 Zaradi uresničitve načela materialne resnice, ki ga določa prvi odstavek 8. člena ZUP in po katerem je treba v postopku ugotoviti resnično dejansko stanje ter v ta namen ugotoviti vsa dejstva, ki so pomembna za zakonito in pravilno odločbo, je IP v nadaljevanju sam izvedel t.i. škodni test. Ob tem je IP tudi vpogledal v dokument, ki je predmet presoje. Upoštevajoč navedbe NPU in VDT ter glede na fazo postopka kazenskih pregonov, v katerih se nahaja konkretni postopek, je IP ugotovil, da bi razkritje lahko povzročilo, nepopravljive posledice za samo izvedbo kazenskih postopkov, sodnih preiskav in glavnih obravnav (če bo do njih prišlo), ker se v obeh obravnavanih primerih dokazi še zbirajo, niso še bile zaslišane vse priče, izvedejo se lahko še drugi dokazi. Dokazni postopek je dinamičen in zato ni moč predvideti vseh procesnih in dejanskih situacij. Pred pravnomočnostjo postopka je praviloma nemogoče z gotovostjo ugotoviti, kateri deli zahtevanih dokumentov so oziroma niso pomembni za nadaljnji postopek. Določen dokument je v trenutni fazi postopka lahko povsem brez pomena, tekom postopka pa se lahko izkaže, da gre za enega glavnih obremenilnih ali razbremenilnih dokazov, poleg tega pa se dokazi in podatki, ki utegnejo biti koristni za nadaljnji postopek, presojajo v samem postopku, pri čemer pa se postopek z izdajo pisne sodbe na prvi stopnji nujno ne zaključi. V primeru (uspešno) vložene pritožbe lahko namreč višje sodišče odločitev prvostopenjskega sodišča razveljavi in zadevo vrne v ponoven postopek, ki se nato (ponovno na prvi stopnji) začne znova, skupaj z dokaznim postopkom. To pomeni, da se ponovno izvedejo vsi dokazi (isti ali drugi). Da je pred pravnomočnostjo kazenske zadeve podana izjema po 6. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ je IP odločil že v več primerih, npr. v odločbi št. 090-129/2015, z dne 28. 5. 2015, v odločbi št. 090-252/2012/6, z dne 17. 12. 2012 in v odločbi št. 090-2/2016, z dne 10. 2. 1016, takšna pa je tudi praksa Upravnega sodišča RS, npr. v sodbi št. IU 658/2009-10 z dne 27. 10. 2010, kjer je sodišče oceno, da ni podana škoda za izvedbo konkretnega kazenskega postopka, vezalo na dejstvo, da je postopek pravnomočno zaključen.
 V konkretnem primeru je zato treba upoštevati navedbe VDT, iz katerih izhaja, da morajo biti v konkretni zadevi opravljena še določena povsem konkretna preiskovalna dejanja oziroma opravila (npr. predlagano je zaslišanje 31 prič). Iz mnenja VDT tako izhaja, da bi razkritje obravnavanega dokumenta lahko vplivalo na pristnost, nepristranskost ali resničnost izpovedbe prič, kar bi lahko škodovalo ugotavljanju dejanskega poteka dogodkov in kazenske odgovornosti osumljencev ter s tem nadaljnji izvedbi postopka. Upoštevaje vse navedeno je IP zaključil, da bi izvedbi obravnavanih kazenskih postopkov lahko nastala nepopravljiva škoda, če zaradi razkritja zahtevanih kazenskih ovadb, določenih preiskovalnih opravil (tudi zaslišanje prič) ne bi bilo mogoče več opraviti ali pa rezultati postopkov ne bi odražali dejanskega stanja. Zaradi tega tudi ne bi bilo mogoče pravilno, popolno, objektivno in nepristransko opraviti in zaključiti kazenskega postopka, s čimer bi nedvomno nastala škoda pri izvedbi tega postopka. Na podlagi vsega navedenega IP v nasprotju s pritožbenimi navedbami prosilca zaključuje, da sta v konkretnem primeru izpolnjena oba pogoja, ki se zahtevata za obstoj izjeme po 6. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ. V zvezi s podatki v obravnavanem dokumentu ni mogoča izvedba delnega dostopa na podlagi 7. člena ZDIJZ, ker bi z razkritjem kateregakoli dela teh dokumentov ogrozili zaupnost podatkov, ki so varovani zaradi interesa vodenja postopka kazenskega pregona.
 Kot izhaja iz 2. točke izreka te odločbe, je IP v tem delu pritožbo prosilca zavrnil na podlagi drugega odstavka 248. člena ZUP, saj je spoznal, da so bile v postopku na prvi stopnji sicer pomanjkljivosti, ki pa za odločitev niso bistvene.
 2.1.3. Izjema po 9. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ
 Organ je v zvezi z dokumenti iz prejšnje točke povzel tudi 9. točko prvega odstavka 6. člena ZDIJZ, ki določa, da lahko organ prosilcu zavrne dostop do zahtevane informacije, če se zahteva nanaša na podatek iz dokumenta, ki je v postopku izdelave in je še predmet posvetovanja v organu, njegovo razkritje pa bi povzročilo napačno razumevanje njegove vsebine. Takšna opredelitev ima tri elemente, ki morajo biti podani kumulativno:
 Organ z ničemer ni ugotavljal, ali so ti elementi sploh podani, zato je IP, skladno z načelom materialne resnice, po katerem je treba v postopku ugotoviti resnično dejansko stanje ter v ta namen ugotoviti vsa dejstva, ki so pomembna za zakonito in pravilno odločbo, to ugotavljal sam. Podrobnejši kriteriji za opredelitev te izjeme so navedeni v Uredbi, ki v prvem odstavku 4. člena določa, da se za podatke iz dokumenta, ki je v postopku izdelave in je še predmet posvetovanja v organu, štejejo podatki v dokumentu, ki ga še ni podpisala in odposlala ali kako drugače zaključila uradna oseba organa, ki je v skladu z veljavnimi predpisi pooblaščena za odločanje.
 Po vpogledu v vse dokumente, ki so obravnavani v tej točki, je IP ugotovil, da je vsakega izmed njih podpisala oziroma zaključila uradna oseba organa (prilogi dokumenta št. 06210-421/2012-1 so podpisali direktorica in člani revizijskega tima, poslana pa sta bil predsednikom in članom uprave; dokument št. 06210-421/2012-8 je podpisal predsednik organa, poslan pa je bil NPU; dokument št. 06210-421/2012-11 je poslano elektronsko sporočilo, torej je že po naravi stvari zaključen dokument; dokument št. 06210-421/2012-12 je uradni zaznamek, ki ga je podpisala oseba, ki ga je pripravila, vsebuje pa tudi podpisa osebe, ki je ta dokument predala in osebe, ki ga je prevzela; dokument št. 06210-421/2012-14 je podpisal predsednik organa, vložen pa je bil v zbirko dokumentarnega gradiva; dokument št. 06210-421/2012-16 je podpisal direktor NPU, poslan pa je bil organu). Navedeno pomeni, da ti dokumenti niso več v postopku izdelave, iz česar sledi, da že prvi element ni izpolnjen. Ker morajo biti za obstoj obravnavane izjeme podani vsi trije elementi hkrati, ta ugotovitev zadošča za zaključek, da obravnavana izjema ni podana. IP na tem mestu zgolj pripominja, da je se po stališču Upravnega sodišča RS v sodbi pod opr. št. I U 392/2009-11 z dne 10. 6. 2010, da se za obstoj izjeme po 9. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ ne zahteva obstoj oz. izkaz nastanka škode, »ampak je z vidika tega določila bistveno, ali bi razkritje povzročilo napačno razumevanje«. Upravno sodišče RS je že večkrat zavzelo stališče, da v primeru, ko tožeča stranka ne izpolni svojega dokaznega bremena in pavšalno navaja, da je podana izjema iz določene točke prvega odstavka 6. člena ZDIJZ, velja predpostavka, da javni interes po zagotavljanju javnosti, odprtosti (transparentnosti) in čim večji obveščenosti javnosti, tudi javni nadzor nad delovanjem javnopravnih subjektov, pretehta. Organ, na čigar strani je dokazno breme, z ničemer tudi ni dokazoval, niti ali so obravnavani dokumenti še predmet posvetovanja v organu, niti ali bi njihovo razkritje povzročilo napačno razumevanje njihove vsebine, zato tudi drugi in tretji element obravnavane izjeme zagotovo nista podana. V postopku po ZDIJZ namreč ni in ne sme biti »generalnih« odločitev, temveč je odločitev, upoštevaje konkretne okoliščine, vedno vezana na konkretni primer, na konkretno informacijo in na njeno vsebino. Ker gre za omejitev dostopa, dokazovanje ne more biti splošno, kot je splošna dostopnost do informacij javnega značaja, temveč mora biti konkretizirana za vsako zahtevano informacijo posebej.
 Zatrjevana izjema torej v konkretnem primeru ni podana, vendar pa to ne vpliva na odločitev IP glede zavrnitve dostopa do dokumentov, ki so obravnavani v tej točki obrazložitve, ker za zavrnitev dostopa zadošča že obstoj ene izmed zatrjevanih izjem (glej točko 2.1.2. obrazložitve te odločbe).
 2.2. Spis št. 06210-421/2012
 2.2.1. Izjema po 2. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ
 S sklicevanjem na izjemo po 2. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ je organ zavrnil zahtevo prosilca v delu, ki se nanaša na dokumente oziroma priloge dokumentov, navedenih v točki B/c obrazložitve izpodbijane odločbe. Za vsak dokument oziroma prilogo dokumenta je organ zelo skopo navedel nekaj dejstev, vendar IP po preučitvi celotne zadeve ugotavlja, da je organ v zvezi z zatrjevano izjemo v postopku na prvi stopnji nepopolno ugotovil dejstva, kar pravilno navaja prosilec v pritožbi. Zato je IP moral dopolniti postopek in odpraviti omenjene pomanjkljivosti. Zaradi razjasnitve dejanskega stanja je IP tudi v zvezi s temi dokumenti pridobil pojasnila stranskih udeležencev.
 Iz vsebine presojanih dokumentov in iz pojasnil tretjega stranskega udeleženca v dopisu z dne 7. 3. 2018 (vsebina je povzeta že v točki 2.1.1. obrazložitve te odločbe) izhaja, da je dokument »Sklic 27. redne seje nadzornega sveta NLB d.d.«, ki je priloga dopisa tretjega stranskega udeleženca št. 1010-232 z dne 21. 11. 2011, ta pa je priloga dokumenta št. 242-672/2011-19, označen z oznako »Strogo zaupno«. Dokument št. 242-672/2011-31 je dopis (s prilogami) št. 4474-20111209-1/MT, z dne 9. 12. 2011, ki ga je tretji stranski udeleženec poslal organu kot odgovor na zahtevo za posredovanje podatkov št. 242-672/2011-24 z dne 29. 11. 2011, in je na vsaki strani označen z oznako »Zaupno«, to oznako imajo tudi nekatere priloge, druge pa imajo celo oznako »Strogo zaupno«. Dokument št. 242-672/2011-54 je dopis št. 4-1010 z dne 11. 1. 2011, ki ga je tretji stranski udeleženec poslal organu in je na vsaki strani označeni z oznako »Zaupno«, enako oznako ima priloga dokumenta. Dokument št. 242-672/2011-61 je dopis (s prilogami) št. 4474-20120130-1/MT, z dne 30. 1. 2012, ki ga je tretji stranski udeleženec poslal organu kot odgovor na zahtevo za posredovanje podatkov št. 242-672/2011-56 z dne 18. 1. 2012, in je na vsaki strani označen z oznako »Zaupno«. Dokument št. 242-672/2011-76, ki je dopis (s prilogo) št. VL/4474_01_20120406, z dne 6. 4. 2012, ki ga je tretji stranski udeleženec poslal organu kot odgovor na zahtevo za posredovanje podatkov št. 242-672/2011-72 z dne 30. 3. 2012, in je na vsaki strani označen z oznako »Zaupno«, takšno oznako ima tudi priloga. Dokument št. 242-672/2011-85 je dopis (s prilogo) št. 4474/VL_01_20120509, z dne 9. 5. 2012, ki ga je tretji stranski udeleženec poslal organu kot odgovor na zahtevo za posredovanje podatkov št. 242-672/2011-82, z dne 4. 5. 2012, in je označen z oznako »Zaupno«, takšno oznako ima tudi priloga. Dokument št. 242-672/2011-87 dopis (s prilogo) št. 1010-75, z dne 10. 5. 2012, ki ga je tretji stranski udeleženec poslal organu v skladu s telefonskim klicem organa, in je označen z oznako »Zaupno«, takšno oznako ima tudi priloga. Dokument št. 242-672/2011-110, ki je dopis št. 3161/VL_55_20120831, z dne 31. 8. 2012 (s prilogo), ki ga je tretji stranski udeleženec poslal organu kot odgovor na zahtevo za posredovanje podatkov št. 242-672/2011-108 z dne 24. 8. 2012, in je označen z oznako »Strogo zaupno«, enako oznako ima priloga. Dokument št. 242-672/2011-120 je sestavljen iz več dokumentov, ki se nanašajo na preiskavo v zvezi s poslovanjem s konkretnim komitentom, in so označeni z oznako »Zaupno«. Dokument št. 242-672/2011-140 je dopis št. 1011-45, z dne 24. 12. 2012, ki ga je tretji stranski udeleženec poslal organu v zvezi z dopisom organa z dne 2. 8. 2012, in je označen z oznako »Strogo zaupno«.
 Upoštevaje določbe Pravilnika in Navodil navedene oznake na obravnavanih dokumentih tretjega stranskega udeleženca ustrezajo zakonski določbi po prvem odstavku 39. člena ZGD-1, kar pomeni, da gre za poslovno skrivnost po subjektivnem kriteriju. IP je opravil še preizkus z vidika tretjega odstavka 39. člena ZGD-1, na podlagi katerega se za poslovno skrivnost ne morejo določiti podatki, ki so po zakonu javni ali podatki o kršitvah zakona ali dobrih poslovnih običajev. Po pregledu vsebine obravnavanih dokumentov je IP ugotovil, da ne vsebujejo te vrste podatkov, zato je izjema od prostega dostopa po 2. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ podana.
 Organ je, sklicujoč na izjemo po 2. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ, zavrnil tudi dostop do dokumentov, ki se nanašajo na drugega stranskega udeleženca, ki je v dopisu z dne 28. 2. 2018 navedel, da prosilec ni upravičen do informacij, ki izhajajo iz predmetne dokumentacije, ki je predmet presoje. V predmetnih dokumentih oz. prilogah gre za osebne podatke, katerih razkritje bi pomenilo kršitev določil zakona, ki ureja varstvo osebnih podatkov. Gre za izjemo od prostega dostopa do informacij javnega značaja, saj gre za osebne podatke, ki uživajo pravno varstvo. Prav tako ne gre za podatke oziroma informacije, za katere je javni interes razkritja močnejši od interesa drugih oseb za omejitev dostopa do zahtevane informacije oziroma podatkov. Dne 7. 5. 2018 je drugi stranski udeleženec navedel še, da so obravnavani dokumenti tudi poslovna skrivnost družbe, IP pa je posredoval tudi Pravilnik o varovanju poslovne skrivnosti, oseb, informacij in premoženja v družbi NLB Leasing d.o.o.(v nadaljevanju Pravilnik drugega stranskega udeleženca). Navedeno se nanaša na naslednje dokumente:
 - priloga dokumenta št. 242-672/2011-75, ki je podjemna pogodba, sklenjena med drugim stranskim udeležencem in fizično osebo (prokuristom, ki na podlagi te pogodbe zastopa gospodarsko družbo iz tujine) z dne 8. 3. 2012, ki je bila priloga dopisa brez številke z dne 6. 4. 2012, ki ga je drugi stranski udeleženec poslal organu kot odgovor na dopis št. 242-672/2011-72, z dne 30. 3. 2012;
 - dokument št. 242-672/2011-79 je dopis (s prilogo – dodatek k podjemni pogodbi iz prejšnje alineje) brez številke z dne 12. 4. 2012, ki ga je drugi stranski udeleženec poslal organu v povezavi z dopisom organa št. 242-672/2011-72, z dne 30. 3. 2012;
 - priloge (dokazila o izvedenih nakazilih drugega stranskega udeleženca za namen prokure in poročilo prokurista o opravljeni pogodbeni obveznosti ter dokument, ki določa interno delovanje prokurista v tuji gospodarski družbi) k dokumentu št. 242-672/2011-81, ki je dopis brez številke z dne 25. 4. 2012, ki ga je drugi stranski udeleženec poslal organu kot odgovor na dopis št. 242-672/2011-80, z dne 17. 4. 2012;
 - priloge (pogodba o prokuri, sklenjena med tujo gospodarsko družbo in fizično osebo, in dodatki k tej pogodbi) k dokumentu št. 242-672/2011-90, ki je dopis brez številke z dne 10. 5. 2012, ki ga je drugi stranski udeleženec poslal organu kot odgovor na dopis z dne 4. 5. 2012;
 - priloga (pogodba o zaposlitvi med drugim stranskim udeležencem in fizično osebo) dokumentu št. 242-672/2011-96, ki je dopis brez številke z dne 31. 5. 2012, ki ga je drugi stranski udeleženec poslal organu kot odgovor na dopis št. 242-672/2011-95 z dne 29. 5. 2012.
 Pravilnik drugega stranskega udeleženca v 2. členu določa, da poslovno skrivnost družbe predstavljajo vse informacije, ne glede na obliko zapisov in faze obdelave ter informacijska sredstva, katerih uporaba bi lahko imela za posledico poslabšanje konkurenčnega položaja družbe in škodljive posledice za družbo, stranke in delavce družbe, če bi bili na voljo nepooblaščeni fizični ali pravni osebi. Nadalje so kot poslovna skrivnost opredeljeni tudi dokumenti in informacije, za katere splošni ali posamični akt tako določa, in notranje informacije. Iz 4. člena Pravilnika drugega stranskega udeleženca izhaja, da so praviloma informacije, ki so poslovna skrivnost, označene s stopnjo zaupnosti (»strogo zaupno« in »zaupno«), v zadnjem odstavku 3. člena pa je navedeno, da morajo delavci z vsemi informacijami, ki prihajajo v družbo ali so nastale v družbi in nimajo oznake stopnje zaupnosti, ravnati tako, kot z informacijami, ki imajo stopnjo zaupnosti »zaupno«.
 Ker je dejstvo, da je določba 2. člena Pravilnika drugega stranskega udeleženca po vsebini podobna drugemu odstavku 39. člena ZGD-1, na podlagi katerega so poslovna skrivnost podatki, za katere je očitno, da bi nastala občutna škoda, če bi zanje izvedela nepooblaščena oseba (objektivni kriterij), je IP presojal, ali gre za poslovno skrivnost po tem kriteriju in na ta način utemeljil obstoj poslovne skrivnosti po obeh kriterijih. Medtem ko je pri subjektivnem načinu določitve poslovne skrivnosti vrsta podatka odvisna od volje podjetja, pa mora biti pri objektivnem kriteriju potreba po varstvu očitna – gre le za tiste podatke, za katere je očitno, da bi nastala občutna škoda, če bi zanje izvedela nepooblaščena oseba (Zakon o gospodarskih družbah s komentarjem, GV Založba, Ljubljana, 2002 - Komentar ZGD, str. 194 in 196). Označitev podatkov za poslovno skrivnost po objektivnem kriteriju je torej podvržena preizkusu škodnega testa. Predmet poslovne skrivnosti po objektivnem kriteriju so lahko samo podatki, ki pomenijo konkurenčno prednost podjetja v kakršnemkoli pogledu in katerih sporočanje neupravičeni osebi bi škodilo konkurenčnemu položaju podjetja. Ne morejo pa biti kot poslovna skrivnost zajeti podatki, ki ne vplivajo na tržni konkurenčni položaj (več o tem glej Komentar ZGD, 39. člen, str. 194 in 195).
 Dokument št. 242-672/2011-79, brez prilog, nima oznake stopnje zaupnosti in ni poslovna skrivnost, ker ne vsebuje podatkov, ki bi jih glede na določbe ZGD-1 in Pravilnika drugega stranskega udeleženca lahko opredelili kot poslovno skrivnost. Vsebuje namreč le navedbo dokumentov, ki jih je drugi stranski udeleženec poslal organu v povezavi z dopisom organa št. 242-672/2011-72 z dne 30. 3. 2012. Zagotovo ne gre za vsebino, katere razkritje bi lahko imelo za posledico nastanek občutne škode oz. poslabšanje konkurenčnega položaja družbe in škodljive posledice za družbo, stranke in delavce družbe. Poudariti pa je treba, da so v tem dokumentu zapisani tudi varovani osebni podatki, kot to izhaja iz točke 2.2.2. obrazložitve te odločbe
 Tudi na ostalih obravnavanih dokumentih sicer ni vidne oznake stopnje zaupnosti, gre pa po vsebini za pogodbe (priloga dokumenta št. 242-672/2011-75 je podjemna pogodba; priloga dokumenta št. 242-672/2011-79 je dodatek k podjemni pogodbi; priloge dokumenta št. 242-672/2011-90 so pogodba o prokuri in dodatki k tej pogodbi; priloga dokumenta št. 242-672/2011-96 je pogodba o zaposlitvi med drugim stranskim udeležencem in fizično osebo), dokazila o izvedenih nakazilih drugega stranskega udeleženca za namen izvajanja prokure in poročilo prokurista o opravljeni pogodbeni obveznosti ter dokument, ki določa interno delovanje prokurista v tuji gospodarski družb (priloge k dokumentu št. 242-672/2011-81). Gre torej za istovrstne podatke, ki jih tudi druge gospodarske družbe praviloma prepoznavajo kot svojo poslovno skrivnost, saj kažejo na njihov način poslovanja in posledično tudi tržni položaj. IP je odločil, da bi razkritje obravnavanih podatkov lahko imelo za posledico nastanek občutne škode za gospodarsko družbo, na katero se nanašajo, zato je izpolnjen objektivni kriterij za opredelitev poslovne skrivnosti. IP je opravil še preizkus z vidika tretjega odstavka 39. člena ZGD-1, na podlagi katerega se za poslovno skrivnost ne morejo določiti podatki, ki so po zakonu javni ali podatki o kršitvah zakona ali dobrih poslovnih običajev. Po pregledu vsebine obravnavanih dokumentov je IP ugotovil, da ne vsebujejo te vrste podatkov, zato je izjema od prostega dostopa po 2. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ podana.
 IP je v postopek pozval tudi prvega stranskega udeleženca, in sicer v zvezi z dokumentoma št. 242-672/2011-94 in št. 242-672/2011-113. IP pripominja, da je na ogledu in camera dne 12. 2. 2018 ugotovil, da dokument št. 242-672/2011-113 ne vsebuje podatkov o prijavitelju, kot je zmotno navedel organ v izpodbijani odločbi (več o tem v 1.2. točki obrazložitve te odločbe). Ker se priloga (zaupno poročilo z dne 14. 11. 2011, ki ga je prvi stranski udeleženec izdelal za tujo banko v zvezi s fizično osebo, predlagano za pozicijo: Namestnik direktorja – Član uprave) tega dokumenta nanaša na prvega stranskega udeleženca, ga je IP pozval v postopek tudi glede dostopa do tega dokumenta. Prvi stranski udeleženec je v dopisu z dne 6. 3. 2018 navedel, da vse priloge k dokumentu št. 242-672/2011-94 (tj. dopis z dne 23. 5. 2012, ki ga je prvi stranski udeleženec poslal organu kot odgovor na zahtevo za posredovanje dokumentacije št. 242-672/2011-92 z dne 17. 5. 2012) predstavljajo izjemi iz 2. in 3. točke prvega odstavka 6. člena ZDIJZ, razen prilog iz tretje in četrte alineje (dokument opis delovnega mesta in dokument job description), ki ne predstavljata izjem. Prilogi iz prve in druge alineje kot celota predstavljata poslovno skrivnost po 39. členu ZGD-1, predvsem pa kot takšni štejejo podatki, ki predstavljajo znanja (know-how), strategijo in metodologijo podjetja, pri čemer je prvi stranski udeleženec tudi navedel, v katerih delih obravnavane ponudbe/pogodbe se ti podatki nahajajo. Pojasnil je še, da bi razkritje kateregakoli od navedenih podatkov nepooblaščeni osebi predstavljalo razkritje dolgoletne uspešne poslovne prakse, ki ga uvršča v vrh ponudnikov istovrstnih storitev in bi mu predstavljalo škodo v izgubi položaja vodilnega podjetja pri zagotavljanju tovrstnih storitev na področju Slovenije in Balkana. Navedeno bi lahko pomenilo upad prometa podjetja, tako da morebitno škodo ob razkritju teh informacij širšemu krogu oseb v poslovnem okolju delovanja podjetja prvi stranski udeleženec ocenjuje na najmanj 490.000 EUR, kar je 50% celotnega letnega prometa v letu 2017. Med drugim poslovno skrivnost predstavljajo tudi pogoji poslovanja in višina honorarja za opravljene storitve in način izplačila tega, kot je določen v predmetni ponudbi/pogodbi. Razkritje navedenih informacij nepooblaščenim osebam bi lahko vplivalo na pritisk za prilagoditev cen storitev podjetja drugim naročnikom in prvega stranskega udeleženca oškodovalo za vsaj 400.000 EUR, saj je na trgu tovrstnih storitev prepoznan kot vrhunski ponudnik v butičnem segmentu zagotavljanja kakovosti in zaupanja, zato dosega za okvirno 40% višje cene kot podobni ponudniki sorodnih storitev. Enako kot ponudba/pogodba je kot poslovna skrivnost označen tudi dokument »aneks«, ki prav tako vsebuje istovrstne informacije, ki vsaka zase predstavljajo poslovno skrivnost. Razkritje navedenih informacij nepooblaščenim osebam bi prvega stranskega udeleženca, poleg neprecenljive škode zaradi izgube dobrega imena podjetja, oškodovalo za vsaj 200.000 EUR, kar je potencialni obseg poslovanja z obravnavanim naročnikom. V vseh nadaljnjih prilogah dopisa z dne 23. 5. 2012 pa se nahajajo osebni podatki potencialnih kandidatov, ki k morebitnemu razkritju njihovih osebnih podatkov niso dali jasnega soglasja. Ti podatki se nahajajo v tabelah prilog iz 6., 7. in 8. alineje dopisa, kjer sta navedena ime in priimek potencialnega kandidata ter položaj, ki ga je ta zasedal. Tudi v tabeli priloge iz 5 alineje predmetnega dopisa so podatki, ki se skladno s 6. členom ZVOP-1 nanašajo na posameznika. Iz podatkov o položaju kandidata, ki ga ta zaseda pri določeni »banki« je namreč mogoče točno določiti kandidata. Glede na to, da je šlo za tajen postopek, soglasja kandidatov za razkritje podatkov tretjim osebam (razen osebi naročnika) prvi stranski udeleženec ni pridobil. Zlasti pa je treba varovati zasebnost zaupnega poročila z dne 14.11. 2011 (priloga k dokumentu št. 242-672/2011-113), katerega ime že samo po sebi pojasni, da je dokument kot celota izjema. V njem se nahajajo osebni podatki kandidata, nekateri izmed njih pa predstavljajo celo občutljive osebne podatke po ZVOP-1, saj ti vsebujejo podatke o zakonskem stanu kandidata, otrocih, prebivališču, dosedanji karieri in delovnih izkušnjah, prepričanjih, stilu, izobrazbi... Dokument je v celoti prepreden z osebnimi podatki, tako da anonimizacija do mere, v kateri podatkov ne bi bilo mogoče povezati s posameznikom, niti ni mogoča. Tudi ta kandidat ni izrecno dovolil vpogleda v omenjeni dokument, saj bi lahko že sama omemba njegovega imena lahko povzročila osebno diskreditacijo. Višina škode v primeru razkritja predmetnih podatkov nepooblaščeni osebi je odvisna predvsem od zahtevka kandidata, na katerega se poročilo nanaša, hkrati pa bi s tovrstnim razkritjem padlo tudi zaupanje kandidatov oziroma strank do podjetja, zato prvi stranski udeleženec višino škode z razkritjem predmetnih podatkov ocenjuje na 600.000 EUR, kar je več kot 50% letnega prometa. Prvi stranski udeleženec ocenjuje, da javni interes glede razkritja osebnih podatkov in podatkov, ki predstavljajo poslovno skrivnost (zlasti glede naše metodologije in strategije ter postopka) ni močnejši od interesa podjetja in omenjenih kandidatov za omejitev dostopa do zahtevane informacije.
 Iz navedene izjave prvega stranskega udeleženca izhaja, da prilogi, ki sta v dopisu z dne 23. 5. 2012 navedeni v tretji in četrti alineji (dokumenta z naslovoma Opis delovnega mesta in Job description), ne predstavljata izjeme od prostega dostopa. Po pregledu vsebine teh dokumentov, je IP ugotovil, da vsebujeta varovane osebne podatke, kot je to podrobneje pojasnjeno v točki 2.2.2. obrazložitve te odločbe. Nedvomno pa ne vsebujeta podatkov, ki bi bili poslovna skrivnost, kot je to pavšalno zatrjeval organ v izpodbijani odločbi.
 Ostale priloge, ki so v dopisu z dne 23. 5. 2012 navedene v 1. (Ponudba/Pogodba), 2. (Aneks), 5. (Razširjen spisek kandidatov), 6., 7. in 8.(Poročila o poteku iskanja in selekcije) alineji, so označene z oznakama »Strogo zaupno« ali »Zaupno« in vsebujejo opozorilo, iz katerega izhaja, je vsebina teh dokumentov namenjena samo osebi oz. organizaciji, za katero je dokument pripravljen in vsebujejo podatke zaupne narave, vsak pregled, posredovanje, razkritje ali kakršnakoli drugačna uporaba navedenih podatkov s strani nepooblaščenih oseb je prepovedana in kazniva. IP ugotavlja, da navedene oznake na obravnavanih dokumentih prvega stranskega udeleženca ustrezajo zakonski določbi po prvem odstavku 39. člena ZGD-1, kar pomeni, da gre za poslovno skrivnost po subjektivnem kriteriju. Glede na pojasnila prvega stranskega udeleženca, ki jim IP v celoti pritrjuje, pa ti dokumenti predstavljajo tudi poslovno skrivnost po objektivnem kriteriju. IP je opravil še preizkus z vidika tretjega odstavka 39. člena ZGD-1, na podlagi katerega se za poslovno skrivnost ne morejo določiti podatki, ki so po zakonu javni ali podatki o kršitvah zakona ali dobrih poslovnih običajev. Po pregledu vsebine v tem delu obravnavanih dokumentov je IP ugotovil, da ne vsebujejo te vrste podatkov, zato je izjema od prostega dostopa po 2. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ podana.
 IP je ugotovil, da poslovno skrivnost po objektivnem kriteriju predstavljata tudi prilogi dokumentov št. 242-672/2011-58 in št. 242-672/2011-64, ki ju je Ministrstvu za finance in Agenciji za upravljanje kapitalskih naložb RS poslala družba Optima Leasing d.o.o., Zagreb in ki vsebujeta občutljive podatke o poslovanju družbe in nekaterih njenih poslovnih partnerjih. Razkritje teh dokumentov neupravičeni osebi bi nedvomno škodilo konkurenčnemu položaju družba Optima Leasing d.o.o., Zagreb in njenih poslovnih partnerjev, zato gre za poslovno skrivnost po objektivnem kriteriju. Po pregledu vsebine teh dokumentov je IP ugotovil, da ne vsebujejo podatkov, ki so javni na podlagi tretjega odstavka 39. člena ZGD-1, zato je izjema od prostega dostopa po 2. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ v tem delu podana. Prosto dostopnost dokumentov št. 242-672/2011-58 in št. 242-672/2011-64 brez prilog je IP ugotavljal v točki 2.2.3. obrazložitve te odločbe, ker se je organ v zvezi s temi dokumenti skliceval na izjemo po 6. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ.
 IP je v tem delu pritožbi prosilca delno ugodil ter na podlagi prvega odstavka 252. člena ZUP odločbo organa delno odpravil in sam rešil zadevo tako, kot izhaja iz 1. točke izreka te odločbe. V preostalem delu je IP, pritožbo prosilca zavrnil na podlagi drugega odstavka 248. člena ZUP, saj je spoznal, da so bile v postopku na prvi stopnji sicer pomanjkljivosti, ki pa za odločitev niso bistvene.
 2.2.2. Izjema po 3. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ
 Glede dela dokumentov, ki jih je organ obravnaval v točki B/b obrazložitve izpodbijane odločbe, se je organ skliceval na izjemo po 3. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ, na podlagi katere organ zavrne dostop do zahtevane informacije, če se zahteva nanaša na osebni podatek, katerega razkritje bi pomenilo kršitev varstva osebnih podatkov v skladu z zakonom, ki ureja varstvo osebnih podatkov. ZDIJZ pri ugotavljanju navedene izjeme napotuje na določbe Zakona o varstvu osebnih podatkov (Uradni list RS, št. 94/07 - uradno prečiščeno besedilo; v nadaljevanju ZVOP-1).
 Na podlagi 6. člena ZVOP-1 je osebni podatek katerikoli podatek, ki se nanaša na posameznika, ne glede na obliko, v kateri je izražen, posameznik pa je določena ali določljiva fizična oseba, na katero se nanaša osebni podatek. IP je z vpogledom v obravnavane dokumente ugotovil, da ti vsebujejo osebne podatke posameznih fizičnih oseb, kot so ime in priimek, elektronski naslov, EMŠO, prebivališče, ...
 IP je v nadaljevanju presojal, ali obstaja pravna podlaga za razkritje osebnih podatkov, ki jih je organ v skladu z izpodbijano odločbo prekril. Po pregledu dokumentov, ki so predmet presoje, je IP ugotovil, da je organ prekril naslednje osebne podatke:
 - v dokumentu št. 242-672/2011-7 elektronski naslov prejemnika, ki je fizična oseba, vabljena na sejo organa;
 - v dokumentu št. 242-672/2011-8 elektronski naslov prejemnika, ki je fizična oseba, vabljena na sejo organa;
 - v dokumentu št. 242-672/2011-10 elektronski naslov pošiljatelja, ki je fizična oseba, vabljena na sejo organa;
 - v dokumentu št. 242-672/2011-11 elektronski naslov prejemnika, ki je fizična oseba, vabljena na sejo organa;
 - v dokumentu št. 242-672/2011-12 elektronski naslov prejemnika, ki je fizična oseba, vabljena na sejo organa;
 - v dokumentu št. 242-672/2011-13 elektronski naslov prejemnika, ki je fizična oseba, vabljena na sejo organa;
 - v dokumentu št. 242-672/2011-14 elektronski naslov pošiljatelja, ki je fizična oseba, vabljena na sejo organa;
 - v dokumentu št. 242-672/2011-15 elektronski naslov prejemnika, ki je fizična oseba, vabljena na sejo organa;
 - v dokumentu št. 242-672/2011-16 elektronski naslov pošiljatelja, ki je fizična oseba, vabljena na sejo organa;
 - v dokumentu št. 242-672/2011-19 elektronski naslov pošiljatelja ki je fizična oseba, zaposlena pri gospodarski družbi, na naslov katere je bilo naslovljeno vabilo na sejo organa (na prekritje tega podatka se sicer nanaša točka B/c, v kateri je organ obravnaval izjemo po 2. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ, vendar je IP ob odsotnosti kakršnihkoli pojasnil organa v zvezi s prekrivanjem tega podatka ugotovil, da gre za varovan osebni podatek, torej za izjemo po 3. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ);
 - v dokumentu št. 242-672/2011-20 elektronski naslov pošiljatelja, ki je fizična oseba, vabljena na sejo organa;
 - v dokumentu št. 242-672/2011-23 elektronski naslov pošiljatelja, ki je fizična oseba, vabljena na sejo organa;
 - v dokumentu št. 242-672/2011-28 elektronski naslov pošiljatelja, ki je fizična oseba, zaposlena pri gospodarski družbi, na naslov katere je bilo naslovljeno vabilo na sejo organa;
 - v dokumentu št. 242-672/2011-29 elektronski naslov prejemnika, ki je fizična oseba, vabljena na sejo organa;
 - v dokumentu št. 242-672/2011-32 elektronski naslov pošiljatelja, ki je fizična oseba, zaposlena pri gospodarski družbi, na naslov katere je bilo naslovljeno vabilo na sejo organa;
 - v dokumentu št. 242-672/2011-39 elektronski naslov pošiljatelja, ki je fizična oseba, zaposlena pri gospodarski družbi, na naslov katere je bilo naslovljeno vabilo na sejo organa;
 - v dokumentu št. 242-672/2011-40 elektronski naslov pošiljatelja, ki je fizična oseba, zaposlena pri gospodarski družbi, na naslov katere je bilo naslovljeno vabilo na sejo organa;
 - v dokumentu št. 242-672/2011-41 elektronski naslov pošiljatelja, ki je fizična oseba, vabljena na sejo organa;
 - v dokumentu št. 242-672/2011-42 elektronski naslov pošiljatelja, ki je fizična oseba, vabljena na sejo organa;
 - v dokumentu št. 242-672/2011-43 elektronska naslova prejemnikov, ki sta fizični osebi, vabljeni na sejo organa;
 - v dokumentu št. 242-672/2011-44 elektronski naslov pošiljatelja, ki je fizična oseba, vabljena na sejo organa;
 - v dokumentu št. 242-672/2011-45 elektronski naslov pošiljatelja, ki je fizična oseba, zaposlena pri gospodarski družbi, na naslov katere je bilo naslovljeno vabilo na sejo organa;
 - v dokumentu št. 242-672/2011-46 elektronski naslov pošiljatelja, ki je fizična oseba, vabljena na sejo organa;
 - v dokumentu št. 242-672/2011-47 elektronski naslov prejemnika, ki je fizična oseba, zaposlena pri gospodarski družbi, na naslov katere je bilo naslovljeno vabilo na sejo organa;
 - v dokumentu št. 242-672/2011-49 elektronski naslov pošiljatelja, ki je fizična oseba, zaposlena pri gospodarski družbi, na naslov katere je bilo naslovljeno vabilo na sejo organa;
 - v dokumentu št. 242-672/2011-50rojstni datum, EMŠO, prebivališče in začasno prebivališče fizične osebe, ki je podala izjavo v zvezi z zadevo, ki jo vodi organ;
 - v dokumentu št. 242-672/2011-51 elektronski naslov prejemnika, ki je fizična oseba, vabljena na sejo organa;
 - v dokumentu št. 242-672/2011-53 elektronski naslovi fizičnih oseb, ki so sodelovale v korespondenci (organ je v tem dokumentu prekril tudi ime in elektronski naslov prijavitelja, ki pa ju je treba prekriti že zato, ker sploh nista informacija javnega značaja, kot to izhaja iz točke 1.2. obrazložitve te odločbe, in ne zaradi izjeme po 3. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ);
 - v dokumentu št. 242-672/2011-55 elektronski naslov pošiljatelja, ki je fizična oseba, s katero je organ imel telefonski razgovor;
 - v dokumentu št. 242-672/2011-56 elektronski naslov prejemnika, ki je fizična oseba, od katere je organ zahteval posredovanje določene dokumentacije;
 - v dokumentu št. 242-672/2011-57 zasebni elektronski naslov nekdanjega predsednika organa in elektronski naslov pošiljatelja, ki je fizična oseba, ki je organu posredovala določeno dokumentacijo;
 - v dokumentu št. 242-672/2011-62 elektronski naslov pošiljatelja, ki je fizična oseba, ki je organu posredovala določeno dokumentacijo;
 - v dokumentu št. 242-672/2011-69 elektronske naslove fizičnih oseb, v zvezi s katerimi je organ ugotovil določena dejstva in okoliščine, navedene na strani 5 (prva alineja 3. točke) in na strani 14 (zadnji odstavek);
 - v dokumentu št. 242-672/2011-72 elektronski naslov prejemnika, ki je fizična oseba, od katere je organ zahteval posredovanje določene dokumentacije;
 - v dokumentu št. 242-672/2011-82 elektronski naslov prejemnika, ki je fizična oseba, od katere je organ zahteval posredovanje določene dokumentacije;
 - v dokumentu št. 242-672/2011-106 naslov pošiljatelja, ki je fizična oseba, ki je odgovorila na zahtevo organa za posredovanje dokumentacije;
 - v dokumentu št. 242-672/2011-109 elektronski naslov pošiljatelja, ki je fizična oseba, ki je odgovarjala na poziv za posredovanje dokumentacije, ki je bil naslovljen na gospodarsko družbo.
 Iz zgornjih ugotovitev izhaja, da osebni podatki, katerih prekritje je organ določil v izpodbijani odločbi, niso osebni podatki, ki bi bili povezani z delom javnih uslužbencev ali z izvajanjem javne funkcije niti ne drugi osebni podatki, ki bi bili po zakonu javni, kar smiselno zatrjuje prosilec v pritožbi s tem, ko navaja, da gre za »osebne podatke (imena, priimke, funkcije oziroma položaje) zavezancev (uradnih oseb kot jih opredeljuje ZintPK)«. Po oceni IP zato v obravnavanem primeru ni podana pravna podlaga za dostop do osebnih podatkov posameznikov, ki jih je organ prekril na način, kot izhaja iz prejšnjega odstavka. To pa pomeni, da so vsi obravnavani osebni podatki varovani in zato predstavljajo izjemo od prostega dostopa po 3. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ.
 Poleg zgoraj navedenih dokumentov vsebuje varovane osebne podatke tudi dokument št. 242-672/2011-109. Ta dokument je elektronsko sporočilo z dvema prilogama: zaupno poročilo o kandidatu in zapis o razgovoru med dvema fizičnima osebama. Elektronsko sporočilo vsebuje elektronske naslove fizičnih oseb, ki so vsi varovani osebni podatki in jih je organ dolžan prekriti, kot to izhaja iz 1. točke izreka te odločbe. Prilogi pa sta v celoti izjemi od prostega dostopa do informacij javnega značaja po 3. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ, saj sta dokumenta v celoti prepredena z osebnimi podatki, tako da anonimizacija do mere, v kateri podatkov ne bi bilo mogoče povezati s posameznikom, niti ni mogoča in posledično delni dostop ni mogoč.
 Varovane osebne podatke vsebujeta tudi dokumenta z naslovoma Opis delovnega mesta in Job description, ki sta kot prilogi navedeni v tretji in četrti alineji dopisa prvega stranskega udeleženca z dne 23. 5. 2012, ta pa ima v obravnavani zadevi št. 242-672/2011-94. In sicer so varovani osebni podatki v obeh dokumentih: elektronski naslovi vseh treh posameznikov, ki so navedeni kot kontakti, ter imeni in priimka drugega in tretjega posameznika, ki sta navedena kot kontakta. Organ je te osebne podatke dolžan prekriti, kot to izhaja iz 1. točke izreka te odločbe
 Varovane osebne podatke, in sicer ime in priimek posameznika, s katerim je drugi stranski udeleženec sklenil pogodbo, vsebuje tudi dokument št. 242-672/2011-79, brez prilog. Organ je te osebne podatke dolžan prekriti, kot to izhaja iz 1. točke izreka te odločbe.
 IP je v tem delu pritožbi prosilca delno ugodil ter na podlagi prvega odstavka 252. člena ZUP odločbo organa delno odpravil in sam rešil zadevo tako, kot izhaja iz 1. točke izreka te odločbe. V preostalem delu je IP, na podlagi prvega odstavka 248. člena ZUP, pritožbo prosilca v tem delu zavrnil, kot izhaja iz 1. točke izreka te odločbe.
 2.2.3. Izjema po 6. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ
 Glede dokumentov, ki jih je organ navedel v točki B/d obrazložitve izpodbijane odločbe, se je organ skliceval na obstoj izjeme po 6. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ (več o tej izjemi je navedeno že v točki 2.1.2. obrazložitve te odločbe). Organ ni ugotavljal obstoja nobenega izmed pogojev, ki izhajajo iz navedene določbe kar pomeni, da je v zvezi z zatrjevano izjemo v postopku na prvi stopnji nepopolno ugotovil dejstva, kar pravilno navaja prosilec v pritožbi. IP je zato moral dopolniti postopek in odpraviti omenjene pomanjkljivosti tako, da je za vsak presojani dokument od pristojnih organov pridobil mnenja na podlagi 13. člena Uredbe.
 Glede vprašanja, ali so postopki kazenskega pregona v zvezi z zahtevanimi dokumenti še v teku, IP ugotavlja, da iz mnenj pristojnih organov izhaja:
 - dokument št. 242-672/2011-58 (dopis, s katerim Agencija za upravljanje kapitalskih naložb RS obvešča pristojne organe o ugotovljenih sumih kaznivih dejanj in drugih nepravilnostih) se nanaša na postopek, ki ga je NPU zaključil s poročilom po desetem odstavku 148. člena ZKP, št. 2311-561/2012/26 (227-34) D2255163/K1243013/6436060/2011 z dne 7. 5. 2013, in ga je poslal SDT RS kot prilogo poročila št. 3; iz pojasnila VDT izhaja, da tožilska odločitev v zvezi s tem poročilom še ni sprejeta, zato se zadeva še vedno nahaja v predkazenskem postopku;
 - dokument št. 242-672/2011-59 (dokument, s katerim je organ odstopil prijavo in naznanil sum kaznivega dejanja policiji), se nanaša na postopek, ki ga je NPU zaključil s poročilom po desetem odstavku 148. člena ZKP, št. 2311-213/2011/93 (227-68) D2246456/K1260297/K1238248/7586025/2011 z dne 6. 1. 2016, in ga je poslal SDT RS kot prilogo poročila št. 1; iz pojasnila VDT izhaja, da predkazenski postopek v tej zadevi še ni končan zaradi pridobivanja dodatne dokumentacije iz tujine;
 - dokument št. 242-672/2011-64 (dopis, s katerim Agencija za upravljanje kapitalskih naložb RS obvešča pristojne organe o ugotovljenih sumih kaznivih dejanj in drugih nepravilnostih), se nanaša na postopek, ki ga je NPU zaključil s poročilom po desetem odstavku 148. člena ZKP, št. 2311-561/2012/26 (227-34) D2255163/K1243013/6436060/2011 z dne 7. 5. 2013, in ga je poslal SDT RS kot prilogo poročila št. 6; iz pojasnila VDT izhaja, da tožilska odločitev v zvezi s tem poročilom še ni sprejeta, zato se zadeva še vedno nahaja v predkazenskem postopku;
 - dokument št. 242-672/2011-66 (dopis, s katerim Nacionalni preiskovalni urad organ obvešča o ukrepanju v zvezi z odstopljeno prijavo), iz pojasnila VDT izhaja, da predkazenski postopek v tej zadevi še ni končan zaradi pridobivanja dodatne dokumentacije iz tujine;.
 - dokument št. 242-672/2011-67 (dopis, s katerim policija organ obvešča o ukrepanju v zvezi z odstopljeno prijavo), iz pojasnila VDT izhaja, da predkazenski postopek v tej zadevi še ni končan zaradi pridobivanja dodatne dokumentacije iz tujine;
 - dokumenti št. 242-672/2011-125 (dopis, s katerim je organ povpraševal po ugotovitvah v postopku, ki ga vodi policija), št. 242-672/2011-128 (dopis, s katerim je PU Ljubljana posredovala zahtevo organa Policijski postaji Ljubljana Center) in št. 242-672/2011-130 (dopis, s katerim je Policijska postaja Ljubljana Center obvestila organ o ukrepih v zvezi z zadevo) so bili po pojasnilu NPU in ODT v Ljubljani del predkazenskega postopka, končanega s kazensko ovadbo PP Ljubljana Center št. D2270855 (3E692-2633856-1789877) z dne 4. 6. 2012, ki je bila podana ODT v Ljubljani, na podlagi katere je pristojna državna tožilka odločila, da ni pravne podlage za nadaljnje ukrepanje državnega tožilstva, zato je zadeva zaključena.
 Prvi pogoj glede obstoja izjeme po 6. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ ni izpolnjen za naslednje dokumente, v zvezi s katerimi postopki kazenskega pregona niso (več) v teku: dokument št. 242-672/2011-125, dokument št. 242-672/2011-128 in dokument št. 242-672/2011-130. Navedeno pomeni, da zatrjevana izjema glede teh dokumentov ni podana. IP je po pregledu vsebine teh dokumentov ugotovil, da ne predstavljajo nobene druge izjeme od prostega dostopa do informacij javnega značaja, zato jih je organ dolžan posredovati prosilcu, kot izhaja iz 1. točke izreka te odločbe.
 Glede ostalih dokumentov pa je izpolnjen prvi pogoj glede obstoja izjeme po 6. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ, ker so postopki (pred)kazenskega pregona še v teku. Drugi pogoj za obstoj izjeme po 6. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ zavezuje organ k uporabi tako imenovanega škodnega testa, ki je podrobneje predstavljen že v točki 2.1.2. obrazložitve te odločbe. IP je v okviru izvedbe škodnega testa vpogledal v dokumente, ki so predmet presoje v tej točki, se seznanil z mnenji pristojnih organov in ugotovil, da dokumenta št. 242-672/2011-58 in št. 242-672/2011-64 glede na pojasnilo VDT RS nista pomembna za nadaljnje tožilsko delo, z njunim razkritjem pa ne bi nastala škoda za izvedbo kazenskega postopka. Drugi pogoj za opredelitev izjeme po 6. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ zato v konkretnem primeru ni izpolnjen, kar pomeni, da zatrjevana izjema ni podana. IP je po pregledu obeh dokumentov ugotovil, da ne vsebujeta drugih izjem od prosto dostopnih informacij javnega značaja in ju je organ dolžan posredovati prosilcu v skladu s 1. točko izreka te odločbe, kar pa ne velja za njuni prilogi. VDT je namreč v svojem mnenju opozoril, da imata oba dokumenta prilogi, ki ju je Agenciji za upravljanje kapitalskih naložb RS in Ministrstvu za finance RS priložila gospodarska družba Optima Leasing d.o.o., Zagreb in bi lahko vsebovali podatke, ki so poslovna skrivnost ali varovani osebni podatki, zato je IP ti dve prilogi presojal tudi v točki 2.2.1. obrazložitve te odločbe.
 Drugi pogoj za opredelitev izjeme po 6. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ pa je izpolnjen glede dokumentov št. 242-672/2011-59, št. 242-672/2011-66, št. 242-672/2011-67 in št. 242-672/2011-129, ki so glede na pojasnila VDT RS predkazenski postopek v tej zadevi še ni končan zaradi pridobivanja dodatne dokumentacije iz tujine. Dokumenti so pomembni za nadaljnji postopek, ker bi parcialno razkritje vsebine tožilskega spisa lahko v javnosti ustvarilo napačen vtis o obravnavanih poslih ter o zanje pravno relevantnih dejstvih, morebitnim osumljencem pa bi bila s tem kršena tudi pravica do domneve nedolžnosti, razkritje bi lahko vplivalo na zaslišanje prič v morebitnih kasnejših fazah postopka, saj le-te pred sodiščem še niso bile zaslišane. Upoštevajoč navedbe VDT ter glede na fazo postopka kazenskih pregonov, v katerih se nahaja konkretni postopek, je IP ugotovil, da bi razkritje teh dokumentov lahko povzročilo, nepopravljive posledice za samo izvedbo predkazenskega postopka, kazenskih postopkov, sodnih preiskav in glavnih obravnav (če bo do njih prišlo), ker se v dokazi še zbirajo, niso še bile zaslišane vse priče, izvedejo se lahko še drugi dokazi. Dokazni postopek je dinamičen in zato ni moč predvideti vseh procesnih in dejanskih situacij. Pred pravnomočnostjo postopka je praviloma nemogoče z gotovostjo ugotoviti, kateri deli zahtevanih dokumentov so oziroma niso pomembni za nadaljnji postopek. Določen dokument je v trenutni fazi postopka lahko povsem brez pomena, tekom postopka pa se lahko izkaže, da gre za enega glavnih obremenilnih ali razbremenilnih dokazov, poleg tega pa se dokazi in podatki, ki utegnejo biti koristni za nadaljnji postopek, presojajo v samem postopku, pri čemer pa se postopek z izdajo pisne sodbe na prvi stopnji nujno ne zaključi. V primeru (uspešno) vložene pritožbe lahko namreč višje sodišče odločitev prvostopenjskega sodišča razveljavi in zadevo vrne v ponoven postopek, ki se nato (ponovno na prvi stopnji) začne znova, skupaj z dokaznim postopkom. To pomeni, da se ponovno izvedejo vsi dokazi (isti ali drugi). Da je pred pravnomočnostjo kazenske zadeve podana izjema po 6. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ je IP odločil že v več primerih, npr. v odločbi št. 090-129/2015, z dne 28. 5. 2015, v odločbi št. 090-252/2012/6, z dne 17. 12. 2012 in v odločbi št. 090-2/2016, z dne 10. 2. 1016, takšna pa je tudi praksa Upravnega sodišča RS, npr. v sodbi št. IU 658/2009-10 z dne 27. 10. 2010, kjer je sodišče oceno, da ni podana škoda za izvedbo konkretnega kazenskega postopka, vezalo na dejstvo, da je postopek pravnomočno zaključen.
 V konkretnem primeru je zato treba upoštevati navedbe VDT, iz katerih izhaja, da morajo biti v konkretni zadevi opravljena še določena povsem konkretna preiskovalna dejanja oziroma opravila (npr. pridobivanje dokumentacije iz tujine in zaslišanje prič). Iz mnenja VDT tako izhaja, da bi razkritje obravnavanega dokumenta lahko vplivalo na pristnost, nepristranskost ali resničnost izpovedbe prič, kar bi lahko škodovalo ugotavljanju dejanskega poteka dogodkov in kazenske odgovornosti osumljencev ter s tem nadaljnji izvedbi postopka. Upoštevaje vse navedeno je IP zaključil, da bi izvedbi obravnavanih kazenskih postopkov lahko nastala nepopravljiva škoda, če zaradi razkritja zahtevanih kazenskih ovadb, določenih preiskovalnih opravil (tudi zaslišanje prič) ne bi bilo mogoče več opraviti ali pa rezultati postopkov ne bi odražali dejanskega stanja. Zaradi tega tudi ne bi bilo mogoče pravilno, popolno, objektivno in nepristransko opraviti in zaključiti kazenskega postopka, s čimer bi nedvomno nastala škoda pri izvedbi tega postopka. Na podlagi vsega navedenega IP v nasprotju s pritožbenimi navedbami prosilca zaključuje, da sta v konkretnem primeru izpolnjena oba pogoja, ki se zahtevata za obstoj izjeme po 6. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ. V zvezi s podatki v dokumentih št. 242-672/2011-59, št. 242-672/2011-66, št. 242-672/2011-67 in št. 242-672/2011-129 ni mogoča izvedba delnega dostopa na podlagi 7. člena ZDIJZ, ker bi z razkritjem kateregakoli dela teh dokumentov ogrozili zaupnost podatkov, ki so varovani zaradi interesa vodenja postopka kazenskega pregona.
 IP je v tem delu pritožbi prosilca delno ugodil ter na podlagi prvega odstavka 252. člena ZUP odločbo organa delno odpravil in sam rešil zadevo tako, kot izhaja iz 1. točke izreka te odločbe. Kot izhaja iz 2. točke izreka te odločbe, je IP v preostalem delu pritožbo prosilca zavrnil na podlagi drugega odstavka 248. člena ZUP, saj je spoznal, da so bile v postopku na prvi stopnji sicer pomanjkljivosti, ki pa za odločitev niso bistvene.
 3. Informacije javnega značaja po 4.a in 6.a členu ZDIJZ
 Prosilec v pritožbi izpostavlja, da je tretji stranski udeleženec (NLB d.d.) zavezanec iz 1.a člena ZDIJZ in zato javnost podatkov opredeljujejo določbe 4.a in 6.a člena ZDIJZ. Prosilec očita organu, da se do tega zakonskega dejstva ni opredelil oziroma v odločbi ni obrazložil, zahtevani poročili, ki sta prilogi dokumenta št. 06210-421/2012-1, ne vsebujeta javnih podatkov, kot jih opredeljujejo določbe 4.a in 6.a člena ZDIJZ.
 Da je tretji stranski udeleženec zavezanec po 1. a členu ZDIJZ, ni sporno. Glede na pritožbene navedbe pa je IP moral presojati, ali zahtevani poročili, ki sta prilogi dokumenta št. 06210-421/2012-1, vsebujeta informacije javnega značaja, kot so opredeljene v 4.a členu ZDIJZ, saj so pri poslovnih subjektih pod prevladujočim vplivom oseb javnega prava informacije javnega značaja le tiste informacije, ki jih ZDIJZ taksativno navaja, in sicer:
 1. informacija iz sklenjenega pravnega posla, ki se nanaša na (1. alineja prvega odstavka 4.a člena ZDIJZ):
 2. informacija o vrsti zastopnika oziroma članstvu v poslovodnem organu, organu upravljanja ali organu nadzora, informacija o višini dogovorjenega ali izplačanega prejemka ali bonitete člana poslovodnega organa, organa upravljanja, drugega zastopnika poslovnega subjekta, člana nadzornega organa in informacija v zvezi z zaposlitvijo ali imenovanjem navedenih oseb, iz katere je razvidno izpolnjevanje pogojev in meril za zaposlitev ali imenovanje (2. alineja prvega odstavka 4.a člena ZDIJZ);
 3. informacija, ki je nastala na podlagi pravnih poslov iz 1. alineja prvega odstavka 4.a člena ZDIJZ oziroma je z njimi neposredno povezana, če je, ne glede na določbe prvega odstavka 6. člena ZDIJZ, za njeno razkritje podan prevladujoči javni interes iz drugega odstavka istega člena (drugi odstavek 4.a člena ZDIJZ).
 Zahtevani poročili, ki sta prilogi dokumenta št. 06210-421/2012-1, se nanašata na pravne posle, ki jih je tretji stranski udeleženec sklepal s konkretnimi komitenti, torej se očitno ne nanašata na nobenega od pravnih poslov, ki so našteti v 1. alineji prvega odstavka 4.a člena ZDIJZ, niti ne dosegajo učinkov, ki bi bili enaki tem pravnim poslom. Posledično tudi ne gre za informacije iz drugega odstavka 4.a člena ZDIJZ. Prav tako zahtevanih informacij ni mogoče opredeliti kot informacije iz 2. alineje prvega odstavka 4.a člena ZDIJZ. IP zato zaključuje, da obravnavani poročili ne predstavljata informacije javnega značaja, kot je opredeljena v 4.a členu ZDIJZ. Zaradi navedenega tudi ne gre za podatke, katerih javnost je opredeljena v prvem do četrtem odstavku 6.a člena ZDIJZ, prav tako pa obravnavani poročili ne vsebujeta podatkov iz kreditnih map neplačnikov, glede katerih je ZDIJZ posebej določil obveznost posredovanja javnosti (peti do sedmi odstavek 6.a člena ZDIJZ). Pritožbene navedbe prosilca zato v tem delu niso utemeljene.
 4. Test javnega interesa
 Prosilec v pritožbi predlaga, da IP oziroma organ v skladu z zakonom presodi, ali so vse zahtevane in zavrnjene informacije javnega značaja tudi zaradi prevladujočega javnega interesa dostopne v celoti. IP je zato v zvezi z razkritjem tistih (delov) dokumentov, ki so glede na zgornje ugotovitve izjeme od prostega dostopa do informacij javnega značaja, izvedel tudi test prevladujočega interesa javnosti v skladu z drugim odstavkom 6. člena ZDIJZ, ki določa, da se ne glede na določbe prejšnjega odstavka (v katerem so določene izjeme od prosto dostopnih informacij, op. IP), dostop do zahtevane informacije dovoli, če je javni interes glede razkritja močnejši od javnega interesa ali interesa drugih oseb za omejitev dostopa do zahtevane informacije, razen v zakonu določenih primerih.
 Bistvo presoje testa interesa javnosti je v možnosti relativizacije določene izjeme, ki pa mora biti omejena zgolj na tiste primere, ko je interes javnosti za razkritje določene izjeme močnejši od interesa, zaradi katerega je določena informacija zavarovana kot izjema. Pri uporabi testa prevladujočega interesa javnosti je treba presoditi tudi, ali je interes javnosti za razkritje informacije javnega značaja lahko močnejši od potencialno storjene škode, ki bi nastala z razkritjem informacije. IP je v nadaljevanju moral presoditi, ali je interes javnosti za razkritje zahtevanih informacij večji od interesa, zaradi katerega so te informacije varovane kot izjema od prostega dostopa.
 Pri izvedbi testa interesa javnosti v predmetni zadevi je ključno vprašanje, ali bi se z razkritjem preostalih delov zahtevane dokumentacije dejansko pripomoglo k širši razpravi in razumevanju nečesa pomembnega za širšo javnost, kot to omogočajo podatki, do katerih se prosilcu omogoči dostop v skladu z izpodbijano odločbo in s 1. točko izreka te odločbe. Iz navedb prosilca izhaja, da zagovarja stališče, da bi morala biti javnosti dostopna celotna vsebina zahtevanih dokumentov. Tovrstni argument pri izvedbi testa interesa javnosti po ZDIJZ ne more predstavljati razloga za razkritje, saj gre za povsem splošen argument, ki bi izničil tako obstoj institutov, na podlagi katerih so varovane informacije kot izjeme od prostega dostopa (npr. varovani osebni podatki, poslovna skrivnost in varstvo kazenskega postopka), kakor tudi samega instituta interesa javnosti. Pri presoji, ali je izkazan javni interes za dostop do zahtevane informacije na podlagi ZDIJZ, ni mogoče izhajati iz splošnega stališča, da bi bilo za javnost koristno in torej v javnem interesu, da bi bile zahtevane informacije prosto dostopne, temveč mora biti izkazan konkreten javni interes za konkreten dokument. Splošno sklicevanje, kot izhaja iz prosilčeve pritožbe, po oceni IP ni dovolj tehten argument, ki bi presegel ugotovljene izjeme od prostega dostopa, ob dejstvu, da se v skladu z izpodbijano odločbo in s 1. točko izreka te odločbe prosilcu že omogoči dostop do določenih (delov) dokumentov. Torej zgolj konkretni razlogi, za konkreten primer, so lahko podlaga za razkritje informacije s testom interesa javnosti, s čimer se preseže tudi ugotovljena izjema od prostega dostopa do informacij javnega značaja. Vendar pa prosilec v obravnavanem primeru ni konkretno navedel razlogov, zakaj je izražen interes javnosti po razkritju celotne vsebine vseh zahtevanih dokumentov. Odločitev, da so za razkritje na temelju javnega interesa dovolj zgolj splošne navedbe, bi dejansko pomenila, da bi vse tovrstne informacije o vseh podatkih, ki predstavljajo izjeme od prostega dostopa, morale biti dostopne javnosti. S tem pa bi povsem izničili določbe, ki tovrstne informacije varujejo kot izjeme od prostega dostopa, kar pa ni namen testa interesa javnosti po drugem odstavku 6. člena ZDIJZ. To določbo je namreč dopustno uporabiti le v izjemnih primerih. Smiselno enako stališče izhaja tudi iz prakse Upravnega sodišča RS, ki je menilo, da je javni interes glede razkritja podan, če so ogrožene take vrednote, kot je življenje, zdravje ali varnost ljudi in podobno. V predmetni zadevi takšne vrednote zagotovo niso ogrožene.
 Prosilec tudi ni prepričal IP, kako bi informacije, ki so predmet presoje, drugače in bolje obveščale javnost od že prosto dostopnih informacij, oziroma, v čem konkretno bi seznanitev javnosti s celotno zahtevano dokumentacijo vodila do razprave o pomembni družbeni temi, ki je v interesu širšega kroga ljudi. Tega pa ni ugotovil niti IP.
 Glede na vse navedeno je IP ugotovil, da v konkretnem primeru interes javnosti za razkritje informacij, ki predstavljajo izjeme po 2., 3. in 6. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ, ni večji od interesa, zaradi katerega so ti podatki izvzeti od prostega dostopa. Posledično tudi niso izpolnjeni pogoji za razkritje teh informacij.
 IP je pritožbi prosilca delno ugodil ter na podlagi prvega odstavka 252. člena ZUP odločbo organa delno odpravil in sam rešil zadevo tako, kot izhaja iz 1. točke izreka te odločbe. V preostalem delu je IP, na podlagi drugega odstavka 248. člena ZUP, pritožbo prosilca zavrnil, kot izhaja iz 2. točke izreka te odločbe.