type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 3.8.2013
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 225/7
 Euroopa Kohtu (suurkoda) 4. juuni 2013. aasta otsus (Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division) eelotsusetaotlus — Ühendkuningriik) — ZZ versus Secretary of State for the Home Department
 (Kohtuasi C-300/11) (1)
 (Isikute vaba liikumine - Direktiiv 2004/38/EÜ - Julgeoleku huvides tehtud otsus keelata Euroopa Liidu kodanikul siseneda liikmesriigi territooriumile - Nimetatud direktiivi artikli 30 lõige 2 - Kohustus teavitada kõnealust kodanikku selle otsuse põhjendustest - Andmete avaldamine vastuolus riigi julgeolekuhuvidega - Põhiõigus tõhusale kohtulikule kaitsele)
 2013/C 225/10
 Kohtumenetluse keel: inglise
 Eelotsusetaotluse esitanud kohus
 Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division)
 Põhikohtuasja pooled
 Apellatsioonkaebuse esitaja: ZZ
 Vastustaja: Secretary of State for the Home Department
 Ese
 Eelotsusetaotlus — Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division) — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil ning millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1612/68 ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 64/221/EMÜ, 68/360/EMÜ, 72/194/EMÜ, 73/148/EMÜ, 75/34/EMÜ, 75/35/EMÜ, 90/364/EMÜ, 90/365/EMÜ ja 93/96/EMÜ (ELT L 158, lk 77; ELT eriväljaanne 05/05, lk 46) artikli 30 lõike 2 tõlgendamine — Õigus tõhusale kohtulikule kaitsele — Otsus mitte lubada ühe liikmesriigi kodanikku teise liikmesriigi territooriumile avaliku julgeoleku kaalutlustel — Kohustus teavitada asjaomast kodanikku tema liikmesriigi territooriumile mittelubamise põhjustest hoolimata sellest, et liikmesriigi ametiasutused leiavad, et selle teabe sisu avaldamine on vastuolus riigi julgeolekuhuvidega
 Resolutsioon
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/38/EÜ (mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil ning millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1612/68 ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 64/221/EMÜ, 68/360/EMÜ, 72/194/EMÜ, 73/148/EMÜ, 75/34/EMÜ, 75/35/EMÜ, 90/364/EMÜ, 90/365/EMÜ ja 93/96/EMÜ) artikli 30 lõiget 2 ja artiklit 31 tuleb Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 47 arvesse võttes tõlgendada nii, et need nõuavad pädevalt siseriiklikult kohtult selle tagamist, et puudutatud isikule pädeva siseriikliku ametiasutuse poolt täpselt ja täielikult nende põhjuste, millel põhineb selle direktiivi artikli 27 alusel tehtud otsus, ja nendega seotud tõendite avaldamata jätmine oleks piiratud hädavajalikuni, ning et puudutatud isikule tehakse igal juhul nende põhjenduste põhisisu teatavaks viisil, mis võtab nõuetekohaselt arvesse tõendite vajalikku konfidentsiaalsust.
 (1) ELT C 252, 27.8.2011.


type: legislation

text:
 Avviż Legali Importanti
 |
 52006PC0616
 Proposta għal regolament tal-Kunsill li jipprovdi trattament ta’ eżenzjoni mid-dazju għal ingredjenti attivi farmaċewtiċi speċifiċi li għandhom “isem komuni internazzjonali” (INN) mill-Organizzazzjoni Dinjija tas-Saħħa u prodotti speċifiċi użati għal manufattura ta’ farmaċewtiċi lesti u li jemenda l-Anness I tar-Regolament (KEE) Nru 2658/87 /* KUMM/2006/0616 finali - ACC 2006/0020 */
 [pic] | IL-KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ |Brussell, 24.10.2006KUMM(2006) 616 finali2006/0204(ACC)Proposta għalREGOLAMENT TAL-KUNSILLli jipprovdi trattament ta’ eżenzjoni mid-dazju għal ingredjenti attivi farmaċewtiċi speċifiċi li għandhom “isem komuni internazzjonali” (INN) mill-Organizzazzjoni Dinjija tas-Saħħa u prodotti speċifiċi użati għal manufattura ta’ farmaċewtiċi lesti u li jemenda l-Anness I tar-Regolament (KEE) Nru 2658/87(preżentata mill-Kummissjoni)MEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONIIl-Kunsill hawnhekk hu mistieden jawtorizza ż-żieda ta’ 1290 prodott farmaċewtiku u kimiku għal-lista diġà preżenti ta’ 7329 prodott li jibbenefika minn trattament ta’ eżenzjoni mid-dazju konsolidat fuq importazzjoni fl-UE.Il-KE toffri trattament ta’ eżenzjoni mid-dazju lill-importazzjonijiet ta’ 7329 prodott, kif stipulat fir-Reġistru tad-Diskussjonijiet ta’ l-1994 dwar il-kummerċ tal-prodotti farmaċewtiċi, miftiehem fi ħdan l-Organizzazzjoni Dinjija tal-Kummerċ.It-tielet valutazzjoni tal-prodotti koperti mir-Reġistru tnediet fl-2000, skond l-Artikolu 3 tar-Reġistru, li jeħtieġ li l-Parteċipanti jevalwaw għallinqas darba kull tliet snin il-kopertura tal-prodott bil-ħsieb li jdaħħlu prodotti farmaċewtiċi oħrajn għat-tneħħija tat-tariffa. Il-KE ħadet sehem f’dawn id-diskussjonijiet tekniċi. Tul dawn id-diskussjonijiet, il-Parteċipanti kkonkludew li INNs supplimentari u sustanzi intermedjarji użati għall-produzzjoni u l-manufattura ta’ farmaċewtiċi lesti għandhom jingħataw trattament ta’ eżenzjoni mid-dazju u li l-lista ta’ prefissi u suffissi speċifiċi għall-imlieħi, esters jew idrati ta’ l-INNs għandhom jiġu estiżi, u b’hekk iżidu 1290 sustanza ġdida mal-lista ta’ prodotti eliġibbli għal trattament ta’ eżenzjoni mid-dazju.L-Istati Membri ġew ikkonsultati tul id-diskussjonijiet tekniċi.Il-Kunsill hu mistieden jadotta l-proposta mehmuża għal Regolament tal-Kunsill li temenda l-Anness I tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2658/87 sabiex jestendu t-trattament ta’ eżenzjoni mid-dazju fil-Komunità fil-1290 prodott farmaċewtiku u kimiku msemmi hawn fuq.2006/0204(ACC)Proposta għalREGOLAMENT TAL-KUNSILLli jipprovdi trattament ta’ eżenzjoni mid-dazju għal ingredjenti attivi farmaċewtiċi speċifiċi li għandhom “isem komuni internazzjonali” (INN) mill-Organizzazzjoni Dinjija tas-Saħħa u prodotti speċifiċi użati għal manufattura ta’ farmaċewtiċi lesti u li jemenda l-Anness I tar-Regolament (KEE) Nru 2658/87IL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA,Wara li kkunsidra t-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 133 tiegħu,Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni[1],Billi:1. Tul in-negozjati tar-Rawnd ta’ l-Urugwaj, il-Komunità u għadd ta’ pajjiżi qablu li t-trattament ta’ eżenzjoni mid-dazju għandu jingħata lill-prodotti farmaċewtiċi li jaqgħu taħt is-Sistema Armonizzata (HS) il-Kapitolu 30 u l-intestaturi HS 2936, 2937, 2939 u 2941 kif ukoll lill-ingredjenti attivi farmaċewtiċi maħtura li għandhom “isem komuni internazzjonali” (INN) mill-Organizzazzjoni Dinjija tas-Saħħa, imlieħi speċifiċi, esters u idrati ta’ tali INNs, u sustanzi intermedjarji maħtura użati għall-produzzjoni u l-manufattura ta’ prodotti lesti;2. Ir-riżultati tad-diskussjoniiet, kif stipulati fir-reġistru tad-diskussjonijiet, iddaħħlu fl-iskedi tat-tariffi tal-parteċipanti anness mal-Protokol ta’ Marrakesh tal-GATT 1994;3. Il-parteċipanti kkonkludew li r-rappreżentanti tal-membri tad-WTO parti mir-rekord tad-diskussjonijiet għandhom jiltaqgħu taħt l-awspiċi tal-Kunsill għan-Negozju fil-Merkanzija tad-WTO, normalment darba kull tliet snin biex jevalwaw il-kopertura tal-prodott bil-ħsieb li jdaħħlu, b’konsensus, prodotti farmaċewtiċi oħrajn għat-tneħħija tat-tariffa;4. Tnejn minn tali valutazzjonijiet twettqu bil-konklużjoni li għadd ta’ INNS supplimentari u sustanzi intermedjarji użati għall-produzzjoni u l-manifattura ta’ farmaċewtiċi lesti għandhom jingħataw trattament ta’ eżenzjoni mid-dazju u li l-lista ta’ prefissi u suffissi speċifiċi għall-imlieħi, esters jew idrati ta’ l-INNs għandha titkabbar.5. Tqis li għandha titwettaq it-tielet valutazzjoni li tnediet fl-2000. Din il-valutazzjoni kkonkludiet li għadd ta’ INNS supplimentari u sustanzi intermedjarji użati għall-produzzjoni u l-manifattura ta’ farmaċewtiċi lesti għandhom jingħataw trattament ta’ eżenzjoni mid-dazju, li ċerti minn dawn is-sustanzi intermedjarji għandhom jiġu ttrasferiti għal-lista ta’ l-INNs u li l-lista ta’ prefissi u suffissi speċifiċi għall-imlieħi, esters jew idrati ta’ l-INNs għandha titkabbar.6. Ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2658/87[2] stabbilixxa nomenklatura għall-merkanzija, minn hawn ’il quddiem “In-Nomenklatura Magħquda”, u stipula r-rati konvenzjonali tad-dazju tat-Tariffa Komuni tad-Dwana.7. Ir-Regolament (KEE) Nru 2658/87 għandu għalhekk jiġi emendat kif xieraq,ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:Artikolu 1Il-Kummissjoni se testendi t-trattament ta’ eżenzjoni mid-dazju lill-INNs imniżżla fl-Anness I mill-1 ta’ Jannar 2007.Artikolu 2Mill-1 ta’ Jannar 2007, il-lista ta’ prefissi u suffissi li, flimkien ma' l-INNs jiddeskrivu l-imlieħi, l-esteri u l-idrati ta' l-INNs li huma eliġibbli wkoll għal trattament ta’ eżenzjoni mid-dazju, dment li jiġu kklassifikati fl-istess sottointestatura HS ta’ sitt ċifri bħall-INN korrispondenti, jinbidel b’dak fl-Anness II.Artikolu 3Il-Kummissjoni se testendi t-trattament ta’ eżenzjoni mid-dazju lis-sustanzi intermedjarji użati fil-produzzjoni u l-manufattura ta’ prodotti farmaċewtiċi mniżżla fl-Anness III mill-1 ta’ Jannar 2007.Artikolu 4Mill-1 ta’ Jannar 2007, is-sustanzi intermedjarji mniżżla fl-Anness IV ma jibbenefikawx iżjed minn trattament ta’ eżenzjoni mid-dazju.Artikolu 5L-Annessi 3, 4 u 6 tat-Taqsima II tal-Parti tlieta ta’ l-Anness I tar-Regolament (KEE) Nru 2658/87 (Listi ta’ sustanzi farmaċewtiċi li jikkwalifikaw għal trattament ta’ eżenzjoni mid-dazju), għandhom jiġu emendati kif xieraq.Artikolu 6Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-pubblikazzjoni tiegħu fil- Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea .Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.Magħmul fi Brussell, [...]Għall-KunsillIl-President[...]ANNESSJekk jogħġbok ara d-dokument mehmuż.DIKJARAZZJONI FINANZJARJA LEĠIŻLATTIVA GĦAL PROPOSTI LI GĦANDHOM IMPATT FUQ IL-BAĠIT ESKLUSSIVAMENT LIMITAT GĦAD-DĦUL1. ISEM TAL-PROPOSTA:Proposta għal Regolament tal-Kunsill li tistipula trattament ta’ eżenzjoni mid-dazju għal ingredjenti attivi farmaċewtiċi speċifiċi li għandhom “isem komuni internazzjonali” (INN) mill-Organizzazzjoni Dinjija tas-Saħħa u prodotti speċifiċi użati għal manufattura ta’ farmaċewtiċi lesti u li jemenda l-Anness I tar-Regolament (KEE) Nru 2658/872. IL-LINJI TAL-BAĠIT:Kapitlu u Artikolu: Il-Kapitolu 12, l-Artikolu 120Ammont stmat għas-sena 2007: 172.5 miljun EUR3. L-IMPATT FINANZJARJU( Il-proposta ma għandha l-ebda implikazzjoni finanzjarjax Il-proposta ma għandha l-ebda impatt finanzjarju fuq l-infiq, iżda għandha impatt finanzjarju fuq id-dħul – l-effett huwa kif ġej:(EUR miljuni sa punt deċimali wieħed)Il-linja tal-baġit | Dħul[3] | Perjodu ta’ 12-il xahar, li jibda jj/xx/ssss | [Sena 2007] |Artikolu 120 | Impatt fuq ir-riżorsi propji | 01/01/2007 | - 172.5 |4. MIŻURI KONTRA L-FRODIDispożizzjoni speċjali Ċ. Prodotti farmaċewtiċi tat-Taqsima II ta’ l-ewwel Parti tad-dispożizzjonijiet Preliminari ta’ l-Anness I tan-Nomenklatura Magħquda tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2658/87 dwar it-tariffa u n-nomenklatura ta’ l-istatistika u dwar it-Tariffa Doganali Komuni (ĠU L 256 tas-7.9.1987, kif emendat l-aħħar bir-Regolament (KE) Nru 1719/2005, ĠU L 286 tat-28.10.2005).5. RIMARKI OĦRAL-ispiża stmata ta’ din l-operazzjoni ġiet ikkalkulata mill-Kunsill Ewropew ta’ l-Industrija Kimika – CEFIC.Rigward it-tieni aġġornament, il-tfaddil tat-tariffi maħluqa ġie stmat għal madwar 100 miljun euro għall-kumpaniji Ewropej involuti fin-negozju farmaċewtiku. Imsejsa fuq din iċ-ċifra, l-approċċ li jmiss sar għat-tielet aġġornament.- Fl-aġġornament ta’ l-1999, 272 INNs ġdida u 364 sustanza intermedjarja ġdida jew total ta’ 637 prodott ġdid iddaħħlu fil-ftehim farmaċewtiku.- Fit-tielet aġġornament, 820 INNs ġdida u 469 sustanza intermedjajra ġdida jew total ta’ 1289 prodott ġdid ġew miżjuda.Id-diviżjoni ta’ l-ammont ta’ 100 miljun euro b’637 umbagħad bil-multiplikazzjoni tar-riżultat b’1289 jagħti madwar 200 miljun euro bħala l-ewwel stima. B’kunsiderazzjoni taċ-ċifra ta’ inflazzjoni ta’ 15%, nestimaw li l-valur għall-2007 hu ta’ madwar 230 miljun euro.L-impatt fuq it-telf tad-dħul li jirriżulta minn dan ir-Regolament jista’ għalhekk ikun stmat għal 230 miljun euro (ammont gross, spejjeż imġarrba fil-ġabra inkluża) x 0.75 – 172.5 miljun euro għas-sena 2007 .In-nuqqas fir-riżorsi proprji tradizzjonali għandu jitranġa mill-Istati Membri billi jżidu l-komponent GNP.[1] ĠU C [...] [...], p.[2] ĠU L 256, 7.9.1987, p. 1. Ir-Regolament kif l-aħħar emendat bir-Regolament (KE) Nru 486/2006 (ĠU L 88, 25.3.2006, p. 1).[3] Fir-rigward tar-riżorsi proprji tradizzjonali (dazji fuq l-agrikoltura, imposti fuq iz-zokkor, dazji doganali) l-ammonti indikati għandhom ikunu ammonti netti, jiġifieri ammonti grossi wara t-tnaqqis ta’ 25% ta’ l-ispejjeż tal-ġbir.


text:
 14.5.2005
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 115/2
 TIESAS SPRIEDUMS
 (trešā palāta)
 2005. gada 3. martā
 lietā C-32/03 (Højesteret lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) I/S Fini H pret Skatteministeriet
 (1)
 (Sestā PVN direktīva - Nodokļa maksātāja statuss - Tiesības uz nodokļa atskaitīšanu - Likvidācija - Tieša un tūlītēja saikne - Darījumi, kas ir saimnieciskas darbības neatņemama daļa)
 (2005/C 115/03)
 tiesvedības valoda — dāņu
 Lietā C-32/03 par lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu atbilstoši EKL 234. pantam, ko Højesteret (Dānija) iesniedza ar lēmumu, kas pieņemts 2003. gada 22. janvārī un kas Tiesā reģistrēts 2003. gada 28. janvārī, tiesvedībā I/S Fini H pret Skatteministeriet, Tiesa (trešā palāta) šādā sastāvā: palātas priekšsēdētājs A. Ross [A. Rosas], tiesneši E. Borgs-Bartets [A. Borg-Barthet], Ž.-P. Puisošē [J.-P. Puissochet], J. Malenovskis [J. Malenovský], U. Lehmuss [U. Lõhmus] (referents), ģenerāladvokāts F. Dž. Džeikobss [F. G. Jacobs], sekretārs H. fon Holšteins [H. von Holstein], sekretāra palīgs, 2005. gada 3. martā ir pasludinājusi spriedumu, kura rezolutīvā daļa ir šāda:
 4. panta 1. līdz 3. punkts Padomes 1977. gada 17. maija Sestajā direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem — Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma: vienota aprēķinu bāze, kurā tika izdarīti grozījumi ar Padomes 1995. gada 10. aprīļa Direktīvu 95/7/EK, ir jāinterpretē tādējādi, ka persona, kas ir izbeigusi saimniecisko darbību, bet turpina maksāt nomas maksu un ar to telpu izmantošanu saistītās izmaksas, kuras tika izmantotas šai darbībai, jo nomas līgumā ir ietverts noteikums par tā priekšlaicīgu neizbeigšanu, ir uzskatāma par nodokļa maksātāju šā panta izpratnē un ir tiesīga atskaitīt PVN no tādējādi samaksātām summām, ja pastāv tieša un tūlītēja saikne starp veiktajiem maksājumiem un saimniecisko darbību un ja tiek konstatēts, ka nepastāv nodoms krāpt vai šīs tiesības ļaunprātīgi izmantot.
 (1) OV C 83, 05.04.2003.


type: wikipedia

text:
Vakcína (též očkovací látka nebo imunizační agens) je látka, jejíž vpravení do organismu má zajistit stimulaci imunitního systému, aby si organismus vytvořil mechanismus obrany proti konkrétnímu onemocnění bez toho, aby skutečně onemocněl. Obrana organismu je zajišťována protilátkami a také na buněčné úrovni. U Světové zdravotnické organizace jsou registrováno vakcíny proti 29 různým lidským onemocněním.
 Proces, při kterém se podává vakcína, se nazývá vakcinace, neboli očkování.
 Pojmenování
 Název „vakcína“ pochází z latinské variola vaccina, „kravská variola“ (z lat. vacca, „kráva“), tedy virus kravských neštovic, který na konci 18. století použil Edward Jenner jako první vakcínu proti pravým neštovicím. O necelé století později zakladatel imunologie Louis Pasteur na jeho počest navrhl zobecnit tento název na všechny vakcíny.
 Název „očkování“ pochází původně ze zahradnického termínu pro očkování rostlin, což je druh štěpování, při kterém se jako štěp použije pupen, který se vsadí do jiné rostliny. Podobně při očkování se vsazuje zárodek nemoci k vytvoření imunity. Termín „očkování“ je kalkem z latinského inoculatio, vzniklé spojením předložky in- a oculus, oko, pupen.
 Historie
 První očkování prováděli čínští lékaři proti pravým neštovicím. Používali však k němu prášek z rozdrcených strupů pravých neštovic, což bylo dost riskantní a mohlo vést k plnému propuknutí nemoci. Tato metoda se časem rozšířila po světě, v Anglii ji poprvé zavedla v roce 1721 Lady Mary Wortley Montagu, která ji převzala od Turků. Celou metodu radikálně vylepšil anglický lékař Edward Jenner, který v roce 1796 poprvé použil k výrobě prášku strupy z kravských neštovic, které u člověka způsobují jen relativně lehké onemocnění.
 Ve druhé polovině 19. století francouzský vědec Louis Pasteur, zakladatel imunologie a mikrobiologie, definoval základy teorie imunizace, vypracoval obecné postupy pro přípravu vakcín a několik jich sám vyvinul. Roku 1870 provedl první úspěšné očkování proti anthraxu a zároveň uskutečnil pokus, který dokázal účinnost imunizační metody. Roku 1885 provedl první úspěšné očkování člověka proti vzteklině.
 Základní pojmy
 Imunoprofylaxe – postupy cíleného zvyšování specifické imunity vůči infekčnímu agens. Existují dva základní typy imunoprofylaxe:
 aktivní imunizace – navození specifické imunity aplikací očkovacích látek-vakcín (očkováním)
 pasivní imunizace – podání již vytvořených protilátek (aplikace hyperimunních sér)
 Předpokladem úspěšné aktivní imunizace (očkování) je nejen kvalitní vakcína a její správná aplikace, ale stav imunitního systému jedince: imunitně vyzrálý jedinec s genetickými předpoklady pro odpověď na daný antigen, nesuprimovaný stresovými vlivy, infekčními chorobami a bez interference pasivně přijatých protilátek. Vakcinace musí být prováděna sterilním způsobem, aby nešířila jiné agens.
 Historicky vakcíny obsahovaly stopové množství rtuti ve sloučenině zvané thiomersal. Její přítomnost zabraňovala jednak množení bakterií, ale hlavně likvidovala případné aktivní zbytky virů (účinně likvidovala hepatitidu typu B, meningitidu, tetanus, viry dětské obrny a mnoho dalších). Jelikož některé studie ukazovaly na možnou toxicitu této látky, bylo na začátku 90. let její použití zakázáno v USA, zemích Evropské unie a v dalších zemích.
 Kombinované vakcíny
 Vakcíny jsou často kombinovány, protože to zjednodušuje jejich podání a přidruženou administrativu.
 Příkladem jsou:
 MMR vakcína – trivakcína proti třem nemocem
 MMRV vakcína – tetravakcína proti čtyřem nemocem
 hexavakcína – proti šesti nemocem
 Kontroverze
 Používání vakcín od počátku způsobuje kontroverze, pochybnosti některých lidí o účinnosti vakcín a obavy z jejich známých i neznámých nežádoucích účinků, spojené obvykle s nedůvěrou v lékařskou vědu a v příslušné vědecké i státní instituce. Může být spojeno s šířením různých neověřených informací, názorů falešných autorit a dezinformací. Vedle nedůvěry k očkování se objevují i konspirační teorie, které za plošným očkováním hledají spiknutí výrobců vakcí za účelem zvýšení zisku nebo vakcínám přisuzují utajované účinky, které mají sloužit například k ovládání nebo likvidaci lidí. Již v roce 2019, tedy před pandemií covidu-19, identifikovala Světová zdravotnická organizace (WHO) nedůvěru v očkování jako jedno z největších hrozeb zdraví světové populace.
 Více než 50 % vakcín je nevyužito kvůli špatnému transportu či skladování.
 Požadavky na vakcíny
 Dobře konstruovaná vakcína musí splňovat dva základní atributy: musí být účinná a neškodná. Primárním předpokladem je výběr vhodného antigenu, který navodí účinnou – protektivní imunitu (tj. zcela ochrání organismus před vznikem nemoci). U bakterií a virů, jejichž populace nejsou antigenně jednotné, je třeba vybrat vhodný druh, sérovar nebo antigenní variantu, která se vyskytuje v regionu, v němž se očkovaný jedinec nachází. Vybraný antigen musí být také dobře imunogenní, tj. navodit dostatečnou imunitní odpověď.
 Světová zdravotnická organizace (WHO) i Úřad pro kontrolu potravin a léčiv (FDA) ve Spojených státech (USA) při schvalování vyžaduje, aby vakcína měla alespoň 50% účinnost.
 Posílení účinku vakcíny
 Pro posílení účinku vakcíny jsou k antigenům při výrobě ještě přidávány tzv. adjuvans (= chemická látka, která zesiluje imunitní odpověď) nebo imunostimulační látky. Taková vakcína je pak označována jako adjuvovaná. V současné době jsou známy adjuvans, které vedou k převaze Th1 odpovědi a tím k navození buněčné imunity a jiné, které stimulují především Th2 odpověď s tvorbou protilátek.
 Typy vakcín
 U živých vakcín se upustilo od používání plně virulentních kmenů, ale využívá se buď oslabených (atenuovaných) kmenů viru či baktérie nebo v některých případech heterologoních virů, které nevyvolávají u daného živočišného druhu onemocnění, ale díky antigenní podobnosti jsou schopny navodit protektivní imunitu.
 Inaktivované (mrtvé) vakcíny vznikají umrtvením mikroorganismu, takže zcela ztrácí schopnost vyvolat infekční onemocnění. Buď se použije celá baktérie (celobuněčné) nebo jen její část - toxin zbavený toxického účinku (toxoid).
 Moderní věda však přinesla velký pokrok ve výrobě vakcín. Zejména díky metodám molekulární biologie a dalších biotechnologiím vznikly zcela unikátní, účinné a bezpečné vakcíny. Při tvorbě rekombinantních vakcín se vezme konkrétní gen z viru, baktérie či parazita, který kóduje vznik specifického antigenu. Tento gen se inkorporuje do jiného organismu (např. baktérie Escherichia coli), jež poté produkuje specifický antigen. Jinou metodou je například vakcína s deletovaným genem, u které se používá virus, z jehož genomu byl odstraněn jeden nebo více genů, tj. výsledný mikroorganismus neprodukuje kompletní sadu proteinů. Tento mutantní virus již není patogenní.
 Přehled hlavních typů vakcín (podrobněji viz další kapitoly):
 vakcíny vyrobené tradiční technologií:
 živá vakcína
 virulentní (dnes se již nepoužívá)
 heterologní
 atenuovaná
 inaktivovaná vakcína
 celobuněčná
 toxoidová
 subjednotková
 s purifikovaným antigenem
 se syntetickým antigenem
 ribozomální
 rekombinantní vakcína
 subjednotková
 s deletovaným genem
 genové vakcíny
 rekombinantní vektorová
 vektorová
 mRNA
 antiidiotypové vakcíny
 experimentální
 peptidová
 Atenuovaná vakcína
 Vakcinace touto formou vakcíny spočívá v podání původce onemocnění, který je sice živý, ale je oslabený z hlediska schopnosti vyvolat infekci. V zásadě je možné použít organismus, který má výrazně oslabenou schopnost přežívat a množit se například v důsledku cíleného poškození. Vedle skutečného oslabení schopnosti mikroorganismu množit se a přežívat může být oslabení dosaženo i tím, že se kmen používaný k vakcinaci tak dlouho pěstuje ve tkáňových kulturách, až ztratí schopnost vyvolat onemocnění. Tento typ boje s mikroorganismy ovšem nemusí být jen pozitivní.
 Velkou výhodou atenuovaných vakcín je to, že takové očkování vyvolává z podstaty prakticky stejnou imunitní odpověď jako infekce neoslabeným kmenem. Účinnost takového očkování ve smyslu malého podílu částečného nebo úplného selhání očkování je tedy velmi vysoká. Na druhou stranu při podání živého kmene může teoreticky vést k tomu, že proběhne celé onemocnění. Prakticky toto hrozí u imunokompromitovaných pacientů, tedy u nemocných s vrozenou poruchou imunitního systému, u nemocných léčených imunosupresivními léky např. po transplantaci nebo pro autoimunitní onemocnění, nebo u HIV pozitivních, zejména v pokročilejším stádiu onemocnění. Riziko zvratu oslabeného kmene zpět v patogenní je obvykle jen teoretické, v praxi však bylo toto pozorováno u perorální vakcíny proti poliomyelitidě (dnes již nepoužívaná Sabinova vakcína). Technickou nevýhodou atenuovaných vakcín je především to, že vakcinační látky bývají poměrně choulostivé na podmínky při transportu a skladování.
 V současné době se používají oslabené vakcíny pro následující onemocnění:
 virová:
 spalničky
 příušnice
 zarděnky
 kravské neštovice (zoonoza) - příprava vakcíny proti pravým neštovicím
 žlutá zimnice
 rotavirové infekce
 chřipka (intranasální aplikace) - štěpený virus, využívají se antigeny H a N
 poliomyelitida (perorální vakcína – Sabinova vakcína)
 covid-19
 bakteriální:
 tuberkulóza (BCG)
 břišní tyfus (perorální vakcína)
 Inaktivovaná vakcína
 Inaktivované vakcíny obsahují mrtvé viry nebo bakterie, někdy se proto hovoří o celobuněčných vakcínách. Organismy se pěstují ve vhodných kulturách v laboratoři, pak jsou usmrceny, obvykle teplem nebo chemikáliemi. Při usmrcení organismu dochází ke změnám konformace proteinů; aby byla zachována účinnost vakcíny, musí být co nejméně změněna antigenní struktura. Proto se poměrně často používá formaldehyd, který je z hlediska zachování antigenní struktury proteinů dostatečně šetrný.
 Hlavní výhodou inaktivovaných vakcín je to, že nemohou vyvolat infekci ani u imunokompromitovaných pacientů. Na druhou stranu je odpověď na inaktivované vakcíny méně vydatná než na atenuovanou vakcínu. Zatímco u atenuované vakcíny obvykle stačí jedna dávka k vyvolání dobré odpovědi, u inaktivované vakcíny je obvykle nutné druhé nebo i třetí dávky a případně i tzv. „boost“ dávky s poměrně dlouhým odstupem.
 V současné době se používají inaktivované vakcíny pro následující onemocnění:
 virová:
 poliomyelitida
 hepatitida A
 vzteklina
 chřipka
 bakteriální:
 černý kašel
 břišní tyfus
 mor
 Toxoidová vakcína
 V současné době se používají toxoidové vakcíny pro následující bakteriální onemocnění:
 záškrt
 tetanus
 Subjednotková vakcína
 Subjednotková vakcína je inaktivovaná vakcína, ve které jsou pouze fragmenty mikroorganismu. Usmrcený patogen je fragmentován, fragmenty jsou separovány a ve vakcíně jsou jen ty fragmenty, které jsou významné z hlediska imunitní odpovědi na příslušný mikroorganismus.
 V současné době se používají subjednotkové vakcíny pro následující onemocnění:
 hepatitida B
 chřipka
 černý kašel (acelulární vakcína)
 lidský papilomavirus (HPV)
 antrax
 Lymská borelióza
 Zvláštním typem podjednotkových vakcín jsou vakcíny polysacharidové. Velkou nevýhodou je to, že imunitní systém dětí mladších 2 let není obvykle schopen tyto vakcíny zpracovat žádoucím způsobem, vakcinace obvykle nevede k imunizaci.
 V současné době se používají polysacharidové vakcíny pro následující onemocnění:
 pneumokokové infekce
 meningokokové infekce
 břišní tyfus
 infekce Haemophilus influenzae typu b
 Konjugovaná vakcína
 Konjugovaná vakcína je řešením problému s tím, že imunitní systém dětí do dvou let nemusí adekvátním způsobem zpracovat sacharidové antigeny. Řešením problému se ukázala chemická vazba sacharidu na proteinový nosič.
 V současné době se používají konjugované vakcíny pro následující bakteriální onemocnění:
 meningokokové infekce
 infekce bakterií Haemophilus influenzae typu b
 pneumokokové infekce
 Rekombinantní vakcína
 Rekombinantní vakcíny se vyznačují především tím, že v technologii výroby se neobjevuje fáze pomnožování patogenu. Fragmenty, které by byly v případě podjednotkové vakcíny separovány z usmrcených patogenů, jsou zde produkovány metodami genetického inženýrství. Jakmile je známa struktura fragmentu, který je třeba získat, je identifikován gen pro jeho produkci. Tento gen je vnesen do genomu organismu použitelného v bioreaktoru, obvykle kvasinky, ale může se jednat i o bakterie nebo tkáňové kultury savčích buněk. V bioreaktorech jsou pak produkovány fragmenty použitelné k vakcinaci.
 V současné době se používají rekombinantní vakcíny pro následující onemocnění:
 hepatitida B
 lidský papilomavirus
 Genetické inženýrství nabízí ještě jednu možnost při produkci vakcín. Při znalosti genomu patogenního organismu lze totiž cílenou manipulací vyřadit geny odpovědné za virulenci. Výsledkem bude vlastně oslabený kmen, který je plně životaschopný, jen není schopen ani teoreticky vyvolat základní onemocnění. Takto je k dispozici oslabený kmen Salmonela typhi, který není schopen vyvolat břišní tyfus.
 V případě modifikovaného viru chřipky je strategie jiná, protože vir se musí pomnožit v buňkách hostitele. Vir je tedy modifikován tak, aby se byl schopen pomnožit pouze ve sliznici nosohltanu, není však schopen napadnout plíce.
 Genová vakcína
 Genová vakcína obsahuje nukleovou kyselinu (DNA nebo RNA vakcína), která nese informaci pro tvorbu určité bílkoviny (antigenu). K tvorbě této bílkoviny dochází až v buňkách očkovaného jedince. Využije se přitom proteosyntetický aparát, který je součástí každé buňky. Bílkovina, kterou buňky vytvoří podle receptu obsaženého v genové vakcíně, má za úkol vyvolat imunitní odpověď organismu. Jedná se většinou o bílkoviny, které jsou součástí virů, bakterií nebo nádorových buněk (protinádorové vakcíny).
 U genových vakcín je nutné zajistit, aby se DNA nebo RNA dostala dovnitř buněk. K tomuto účelu se používá několik různých technik. Například k transportu DNA do buněk se využívá virových vektorů, takové vakcíny se někdy označují jako vektorové vakcíny. K prvnímu rozsáhlému použití genových vakcín proti infekčnímu onemocnění došlo při pandemii covidu-19.
 Peptidová vakcína
 „Peptidovou vakcínou“ je jakýkoli peptid, který slouží k imunizaci organismu proti patogenu. Peptidové vakcíny jsou často syntetické vakcíny a napodobují přirozeně se vyskytující proteiny z patogenů. Kromě infekčních patogenů lze peptidové vakcíny použít jako terapeutické vakcíny proti rakovině, kde se k vyvolání účinné protinádorové odpovědi T-buněk používají peptidy z antigenů asociovaných s nádory. Syntetické dlouhé peptidy vykázaly slibné úspěšné výsledky.
 Odkazy
 Reference
 Literatura
 Toman, M. et al., 2000. Veterinární imunologie. Grada Publishing, Praha, 416 pp.
 Související články
 Imunita (biologie)
 Nitrosvalová aplikace
 Očkování
 Pomocný T lymfocyt
 Protilátka
 Vakcína proti covidu-19
 Externí odkazy
 Vakciny.net – Skutečným zdrojem kvalitních informacích o vakcínách a očkování nejen pro širokou ale i odbornou veřejnost
 Vakciny.cz – Informace o očkování a ochraně proti onemocněním pro širokou veřejnost v ČR
 Audiovizuální dokumenty
 VACCINES: The benefits, the risks, the choices, americký dokument z roku 2004, 172 minut
 Očkování


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 21973D0305(01)
 Decision No 4/72 of the Association Council on the definition of the concept of 'originating products' from Turkey for implementation of Chapter I of Annex No 6 of the Additional Protocol to the Ankara Agreement
 Official Journal L 059 , 05/03/1973 P. 0083 - 0084 Finnish special edition: Chapter 2 Volume 2 P. 0004 Swedish special edition: Chapter 2 Volume 2 P. 0004 Spanish special edition: Chapter 02 Volume 2 P. 0013 Portuguese special edition Chapter 02 Volume 2 P. 0013
 DECISION No 4/72 OF THE ASSOCIATION COUNCIL on the definition of the concept of 'originating products' from Turkey for implementation of Chapter I of Annex No 6 of the Additional Protocol to the Ankara AgreementTHE ASSOCIATION COUNCIL, Having regard to the Agreement establishing an Association between the European Economic Community and Turkey; Having regard to the Additional Protocol referred to in Article 1 (1) of the Provisional Protocol annexed to that Agreement, and in particular Article 16 of Annex 6; Whereas in view of the provisions of Articles 31, 32 and 35 of the Additional Protocol, agricultural products and products subject to special rules on importation into the Community as a result of the implementation of the common agricultural policy can only benefit from the preferential treatment laid down in Annex No 6 if they satisfy the conditions set out in Articles 2 and 3 of that Protocol; Whereas, with the exception of a few products that have to be wholly obtained in Turkey, the products referred to in the preceding recital may benefit from the preferential treatment only if they also originate in Turkey; Whereas in order to promote the marketing of Turkish agricultural products, products obtained by working or processing imported agricultural products should be excluded from the concept of products originating in Turkey; whereas, on the other hand, to avoid hampering the processing industries it should be laid down that the accessory use of other imported products in the working or processing of native products, does not prevent the goods obtained from being considered as originating; HAS DECIDED AS FOLLOWS : Article 1 For the purposes of implementing Chapter I of Annex No 6 of the Additional Protocol, the following shall be considered as 'originating products' from Turkey: (a) vegetable products harvested in Turkey, (b) live animals born and raised in turkey, (c) products from live animals raised in Turkey, (d) products obtained by hunting or fishing conducted in Turkey, (e) marine products taken from the sea by Turkish vessels, (f) goods obtained in Turkey by working or processing the products specified in subparagraphs (a) to (e), even if other products were incorporated on an accessory basis in their manufacture, whatever the origin of these products. Article 2 The explanatory notes form an integral part of this Decision. Done at Brussels, 29 December 1972. For the Association CouncilThe President E. M. J. A. SASSEN EXPLANATORY NOTES Note 1 The term 'in Turkey' shall also cover territorial waters and vessels operating on the high seas, including factory ships, on which the fish caught is worked or processed, provided that they satisfy all the conditions set out in Explanatory Note 4. Note 2 In order to determinate whether goods originate in Turkey, it shall not be necessary to establish whether the power and fuel, plant and equipment and machines and tools used to obtain such goods originate in third countries or not. Note 3 In determining the origin of agricultural products, account shall not be taken of any packaging. Note 4 The term 'Turkish vessels' shall apply only to vessels: - which are registered or recorded in Turkey; - which sail under the Turkish flag; - which are at least 50% owned by nationals of Turkey or by a compagny with its head office in Turkey, of which the manager or managers, chairman of the board of directors or of the supervisory board and the majority of the members of such boards are nationals of Turkey and of which, in addtion, in the case of partnerships or limited companies, at least half the capital belongs to Turkey, or to public bodies or nationals of Turkey; - of which the captain and officers are all nationals of Turkey; - of which at least 75% of the crew are nationals of turkey. Note 5 Products in a quantity not exceeding 10% of that of the products referred to in subparagraphs (a) to (e) of Article 1 of the Decision shall be considered as being incorporated on an accessory basis in their manufacture.


text:
N°C15/8 Diario Oficial de las Comunidades Europeas 21.1.87
 Propuesta de Reglamento (CEE) del Consejo que modifica el Reglamento (CEE) n° 1514/76,
 relativo a las importaciones de aceite de oliva originario de Argelia (1986/87)
 COM(86) 633 final/2
 (Presentada por la Comisión al Consejo el 11 de diciembre de 1986)
 (87/C 15/09)
 EL CONSEJO DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Considerando que las partes contratantes acordaron, me-
 diante Canje de Notas, fijar el importe adicional en
 Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Econó- 12,09 ECUS por 100 kilogramos para el período com-
 mica Europea y, en particular, su artículo 43, prendido entre el 1 de noviembre de 1986 y el 31 de
 octubre de 1987;
 Vista la propuesta de la Comisión,
 Considerando que, por lo tanto, conviene modificar el
 Reglamento (CEE) n° 1514/76,
 Visto el dictamen del Parlamento Europeo,
 HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
 Considerando que el artículo 16 y el Anexo B del
 Acuerdo de Cooperación entre la Comunidad Econó- Artículo 1
 mica Europea y Argelia (l) establecen, para la importa-
 La letra b) del apartado 1 del artículo 1 del Reglamento
 ción en la Comunidad de aceite de oliva de la subpartida
 (CEE) n° 1514/76 se sustituirá por el texto siguiente:
 15.07 A I del arancel aduanero común y siempre que
 «b) un importe igual al del gravamen especial a la expor-
 dicho país perciba una tasa de exportación, una reduc-
 tación percibido por Argelia respecto a dicho aceite,
 ción a tanto alzado de 0,60 ECUS por 100 kilogramos
 hasta un máximo de 12,09 ECUS por 100 kilogra-
 de la exacción reguladora aplicable a este aceite y una
 mos, incrementándose dicho importe en 12,09
 disminución de esta misma exacción reguladora corres-
 ECUS por 100 kilogramos desde el 1 de noviembre
 pondiente al importe del gravamen especial hasta un to-
 de 1986 hasta el 31 de octubre de 1987».
 tal de 12,09 ECUS por 100 kilogramos con arreglo a la
 disminución establecida en el citado artículo, y 12,09 Artículo 2
 ECUS por 100 kilogramos con arreglo al importe adicio-
 nal establecido en el mencionado Anexo B; El presente Reglamento entrará en vigor el día después
 de su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades
 Considerando que el Reglamento (CEE) n° 1514/76 (2), Europeas.
 cuya última modificación la constituye el Reglamento El presente Reglamento será obligatorio en todos sus
 (CEE) n° 414/86 (3), establece la aplicación del mencio- elementos y directamente aplicable en cada Estado
 nado Acuerdo; miembro.
 (') DO n° L 263 de 27. 9. 1978, p. 2.
 O DO n° L 169 de 28. 6. 1976, p. 24.
 O DO n° L 48 de 26. 2. 1986, p. 2.


text:
Hiroshima (広島市) hija l-ikbar belt fir-reġjun Chūgoku fil-Punent ta' Honshū, l-ikbar gżira tal-Ġappun. Kienet l-ewwel belt fl-istorja tad-dinja li nqerdet b'bomba nukleari meta l-Istati Uniti tal-Amerka tefgħet fuqha bomba atomika fit-8:15am tas-6 ta' Awissu 1945, lejn l-aħħar tat-Tieni Gwerra Dinjija.
 Il-bomba msejħa "Little Boy" intefgħet minn bomber Amerikan B-29, Enola Gay, u stmat li qatlet direttament 80,000 ruħ. Sal-aħħar tas-sena, il-ġrieħi u r-radjazzjoni tellgħu l-ammont ta' vittmi għal 90,000-140,000 ruħ. Iktar minn żewġ terzi tal-bini tal-belt inqered kompletament. Jumejn wara, l-Amerikani tefgħu bomba oħra fuq il-belt Ġappuniża ta' Nagasaki.
 Kontroversja fuq l-attakk nukleari
 L-użu tal-bombi atomiċi, ordnati mill-President Amerikan Harry Truman għadu sal-lum suġġett ta' kontroversja kbira. Fuq naħa hemm min isostni li l-użu ta' dawn il-bombi salvaw il-ħajja ta' eluf ta' suldati Amerikani, Brittaniċi u ta' alleati oħra. Dan għax wara l-bombi, il-Ġappun ċeda u ma kienx hemm bzonn invażjoni tal-Ġappun. Min isostni din il-pożizzjoni jsemmi l-ġlied fil-gżejjer Ġappuniżi jew okkupati mill-Ġappuniżi bħall-Filippini, Saipan, Iwo Jima u oħrajn fejn id-difensuri Ġappuniżi ġġieldu bl-aħrax kontra t-truppi Amerikani. U ġġieldu sakemm mietu għax kien it-twemmin tal-Ġappuniżi, skont il-kodiċi Bushido, kien diżunur mill-ikbar li ċċedi u tispiċċa priġunier. Huwa fatt li l-Ġappun kien qieghed jieħu miżuri estremi biex iwaqqaf l-avvanz tal-alleati, fosthom l-attakki suwicida bl-ajruplani, human torpedos. Sistema "militari" li daħlet fil-vokabolarju dinji l-kelma “kamikaze".
 Min-naħa l-oħra hemm min isostni li min ordna u min wettaq l-attakki b'dawn il-bombi qerrieda għandu jitqies bħala “kriminal tal-gwerra". Kien żmien meta l-ajruplani Amerikani B-29, bl-użu ta' bombi konvenzjonali u tan-nar, kienu qegħdin jeqirdu bliet sħaħ tal-Ġappun. Kien żmien meta l-flotta merkantili Ġappuniża kienet spiċċat f'qiegħ il-baħar u l-Ġappun kien wasal f'qagħda fejn ma kienx se jifdallu petrol, materja prima u anke ikel biex jibqa' jirreżisti. Dak iż-żmien ukoll, l-Unjoni Sovjetika ddikjarat gwerra kontra l-Ġappun u bagħtet armati vasti biex kaxkru l-unika armata kbira li kien fadallu l-Ġappun u li kienet fil-Manċurja u l-Korea. Dawn jgħidu li l-iskuża li l-bombi atomiċi ntefgħu għax Truman beza' li tintilef il-ħajja ta' miljun Amerikan ġiet imgiddba anke minn kapijiet militari Amerikani bħall-Ammiral Nimitz u l-Ġeneral Eisenhower li kienu tal-fehma li l-Ġappun kien diġà tilef il-gwerra u li kienu ilhom jipprovaw iċedu minn Mejju 1945, meta l-bombers Amerikani qerdu l-parti l-kbira ta' Tokjo. Fil-fatt il-Ġappuniżi kienu bdew kuntatti mal-mexxej Sovjetiku Stalin biex tintemm il-gwerra. Kollox kien juri li l-Ġappunizi ma kellhom l-ebda cans li jwettqu reżistenza fit-tul. U r-rekords storiċi juru li d-dħul tal-Unjoni Sovjetika fil-gwerra kellu effett ikbar fuq il-mexxejja Ġappuniżi biex iċedu milli kellhom il-bombi atomiċi. L-Amerikani kienu qerdu kwazi kull belt ħlief ħamsa jew sitta li tħallew mhux mittiefsa apposta. Tnejn minn dawn kienu Hiroshima u Nagasaki. Ħafna jemmnu li l-Amerikani ma kellhomx għalfejn “jipprovaw" l-effett devastanti ta' dawn il-bombi għax dan kien evidenti u ċar mill-provi li għamlu. Għalhekk, isostnu ħafna, dawn il-bombi ntefgħu fuq Hiroshima u Nagasaki bħala twissija lil pajjiżi oħrajn. Fuq kollox lill-Unjoni Sovjetika u l-forzi Komunisti fiċ-Ċina li bdew offensiva kontra l-forzi Nazzjonalisti. Għax digà kien hemm fost il-militar tal-Istati Uniti li beda jippjana attakk nukleari biex jeqred lill-Unjoni Sovjetika. Li ġara żgur huwa li l-uzu tal-armi mill-Amerikani wera li dawn kienu lesti jużaw armi tant qerrieda u b'hekk bdiet tellieqa li wasslet għal żewġ blokki militari jiffaċċjaw lil xulxin u sikwit tefgħu lid-dinja f'xifer il-qerda sħiħa.
 Bliet fil-prefettura ta' Hiroshima
 Bliet tal-Ġappun


text:
 27.4.2013
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 123/24
 Talan väckt den 13 mars 2013 — Hangzhou Zhejiang University Sunny Energy Science and Technology mot kommissionen
 (Mål T-144/13)
 2013/C 123/41
 Rättegångsspråk: franska
 Parter
 Sökande: Hangzhou Zhejiang University Sunny Energy Science and Technology Co. Ltd (Hangzhou, Kina) (ombud: advokaterna V. Akritidis och Y. Melin,)
 Svarande: Europeiska kommissionen
 Yrkanden
 Sökanden yrkar att tribunalen ska
 —
 med stöd av artikel 263 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ogiltigförklara Europiska kommissionens beslut, vilket meddelades sökanden genom skrivelse nr H4/JN/Ref.t13.000011 av den 3 januari 2013, om att kommissionen inte skulle bedöma sökandens ansökan om att tillerkännas status som företag som verkar i en marknadsekonomi, som getts in i enlighet med artikel 2.7 b i rådets förordning nr 1225/2009 inom ramen för det antidumpningsförfarande avseende import av solcellsmoduler av kristallint kisel och väsentliga komponenter med ursprung i Folkrepubliken Kina som inleddes den 6 september 2012 (AD 590),
 —
 förklara att Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1168/2012 av den 12 december 2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (EUT L 344, s. 1) inte är tillämplig avseende sökanden inom ramen för förevarande talan, med stöd av artikel 277 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och
 —
 följaktligen förplikta kommissionen och eventuella intervenienter att ersätta rättegångskostnaderna.
 Grunder och huvudargument
 Till stöd för sin talan åberopar sökanden samma grund som åberopats i mål T-143/13, Zhejiang Heda Solar Technology mot kommissionen.


text:
Sorriso grande è un singolo della cantante italiana Alessandra Amoroso, pubblicato l'8 aprile 2021 come secondo estratto dal settimo album in studio Tutto accade.
 Descrizione
 Il brano, scritto da Davide Petrella e prodotto da Dardust, descrive un nuovo passaggio positivo nella vita della cantante a seguito della pandemia di COVID-19. Il testo è legato al precedente estratto Piuma, che descrive il lato buio del periodo di lockdown vissuto nel corso del 2020.
 La cantante ha descritto la scelta del singolo:
 Promozione
 Il brano è stato reso disponibile il giorno successivo a Piuma, l'8 aprile 2021. Nello stesso giorno si è esibita in un concerto drive-in presso il PalaLottomatica di Roma. Il 31 agosto la cantante si è esibita con il singolo nel corso del RTL 102.5 Power Hits Estate 2021 all'Arena di Verona.
 Nella stessa estate il brano è stato scelto da Sky Italia come colonna sonora del campionato europeo di calcio 2021.
 Accoglienza
 Mario Manca di Vanity Fair ha affermato che il brano «racconta le luci e le ombre che si sono affacciate in ognuno di noi specie dopo quest'ultimo anno» concludendo che si tratta della «fine di un tunnel che sembra non finire mai e che, "dopo tanta fatica", ci aiuta a capire di essere ancora "innamorati di questa vita"». Alessandro Alicandri di TV Sorrisi e Canzoni ha scritto che il brano «manifesta senza paura il bisogno di ottimismo» e «di lasciare la negatività non puoi che tornare a amare la vita» grazie alle «sonorità freschissime, [...] che si legano perfettamente al percorso di rinascita che racconta la canzone».
 L'emittente radiofonica R101 ha descritto il brano come «una ritrovata energia che rappresenta la rinascita, la riscoperta di sé sotto una nuova luce, [...] l'immagine di una donna forte che sa chi è e cosa vuole e ha trovato il coraggio di essere se stessa».
 Video musicale
 Il video è stato diretto dagli YouNuts! e coreografato da Veronica Peparini, ha visto la partecipazione dell'attrice Matilde Gioli. Il video è stato girato nella stessa ambientazione di Piuma, un appartamento che, se nel singolo precedente appariva grigio e claustrofobico, in Sorriso grande è colorato e da spazio all'ambiente esterno.
 Tracce
 Classifiche
 Note
 Collegamenti esterni


text:
 Advertência jurídica importante
 |
 22006A1031(01)
 Acordo entre a Comunidade Europeia e a República do Chile sobre certos aspectos dos serviços aéreos
 Jornal Oficial no L 300 de 31/10/2006 p. 0046 - 0052
 Acordoentre a Comunidade Europeia e a República do Chile sobre certos aspectos dos serviços aéreosA COMUNIDADE EUROPEIA, a seguir designada "Comunidade",por um lado, eA REPÚBLICA DO CHILEpor outro,(a seguir designadas "as partes")VERIFICANDO que foram celebrados acordos bilaterais de serviços aéreos entre dez Estados-Membros e a República do Chile contendo disposições contrárias ao direito comunitário,VERIFICANDO que a Comunidade tem competência exclusiva no que respeita a vários aspectos que podem ser incluídos em acordos bilaterais de serviços aéreos entre os Estados-Membros e países terceiros,VERIFICANDO que, nos termos do direito comunitário, as transportadoras aéreas estabelecidas num Estado-Membro têm o direito de aceder em condições não discriminatórias às ligações aéreas entre os Estados-Membros e os países terceiros,TENDO EM CONTA os acordos entre a Comunidade e certos países terceiros que prevêem a possibilidade de os nacionais desses países adquirirem uma participação em transportadoras aéreas licenciadas pelos Estados-Membros,RECONHECENDO que as disposições dos acordos bilaterais de serviços aéreos entre Estados-Membros e a República do Chile que são contrárias ao direito comunitário devem ser tornadas inteiramente conformes com ele, de modo a estabelecer uma base jurídica sólida para os serviços aéreos entre a Comunidade e a República do Chile e preservar a continuidade desses serviços,VERIFICANDO que não é objectivo da Comunidade, no âmbito destas negociações, aumentar o volume total de tráfego aéreo entre a Comunidade e a República do Chile, afectar o equilíbrio entre as transportadoras aéreas comunitárias e as transportadoras aéreas da República do Chile, ou negociar alterações às disposições dos acordos bilaterais de serviço aéreo existentes em matéria de direitos de tráfego,ACORDARAM NO SEGUINTE:Artigo 1.oDisposições gerais1. Para efeitos do presente acordo, entende-se por "Estados-Membros" os Estados-Membros. Entende-se por Estados-Membros da CLAC, os Estados-Membros da Comissão Latino-Americana da Aviação Civil.2. As referências, em cada um dos acordos enumerados no anexo I, aos nacionais do Estado-Membro que é parte nesse acordo deverão ser entendidas como referências aos nacionais dos Estados-Membros.3. As referências, em cada um dos acordos enumerados no anexo I, às transportadoras aéreas ou companhias aéreas do Estado-Membro que é parte nesse acordo deverão ser entendidas como referências às transportadoras aéreas ou companhias aéreas designadas por esse Estado-Membro.Artigo 2.oDesignação, autorização e revogação1. As disposições dos n.os 2 e 3 substituem as disposições correspondentes dos artigos enumerados respectivamente nos pontos 1 e 2 do anexo II, no que respeita respectivamente à designação de uma transportadora aérea pelo Estado-Membro em causa, às suas autorizações gerais e pontuais concedidas pela República do Chile e à recusa, revogação, suspensão ou limitação das autorizações gerais ou pontuais da transportadora aérea. As disposições dos n.os 4 e 5 substituem as disposições correspondentes dos artigos enumerados respectivamente nos pontos 1 e 2 do anexo II, no que respeita respectivamente à designação de uma transportadora aérea pela República do Chile, às suas autorizações gerais e pontuais concedidas pelo Estado-Membro e à recusa, revogação, suspensão ou limitação das autorizações gerais ou pontuais da transportadora aérea.2. Após recepção de uma designação por um Estado-Membro, a República do Chile concederá as autorizações e licenças adequadas, com uma demora administrativa mínima, desde que:a) A transportadora aérea esteja estabelecida, nos termos do Tratado que institui a Comunidade Europeia, no território do Estado-Membro que procedeu à designação e disponha de uma licença de exploração nos termos do direito da Comunidade;b) O controlo regulamentar efectivo da transportadora aérea seja exercido e mantido pelo Estado-Membro responsável pela emissão do seu Certificado de Operador Aéreo e a autoridade aeronáutica competente seja claramente identificada na designação; ec) A transportadora aérea seja propriedade e continue a ser propriedade directa ou a ser detida maioritariamente por Estados-Membros e/ou por nacionais dos Estados-Membros, ou por outros Estados enumerados no anexo III e/ou por nacionais desses outros Estados e seja efectivamente controlada em permanência por esses Estados e/ou nacionais desses Estados.3. A República do Chile pode recusar, revogar, suspender ou limitar as autorizações gerais ou pontuais de uma transportadora aérea designada por um Estado-Membro nos casos em que:a) A transportadora aérea não esteja estabelecida, nos termos do Tratado que institui a Comunidade Europeia, no território do Estado-Membro que procedeu à designação ou não disponha de uma licença de exploração válida de acordo com o direito da Comunidade; oub) O controlo regulamentar efectivo da transportadora aérea não seja exercido ou mantido pelo Estado-Membro responsável pela emissão do seu Certificado de Operador Aéreo ou a autoridade aeronáutica competente não tenha sido claramente identificada na designação; ec) A transportadora aérea não seja propriedade nem efectivamente controlada directa ou através de participação maioritária por Estados-Membros e/ou nacionais dos Estados-Membros, ou por outros Estados enumerados no anexo III e/ou nacionais desses outros Estados; oud) A República do Chile demonstre que, ao exercer direitos de tráfego ao abrigo do presente acordo numa ligação que inclui um ponto noutro Estado-Membro, a transportadora aérea está a contornar as restrições aos direitos de tráfego impostas por um acordo bilateral entre a República do Chile e esse outro Estado-Membro; oue) A transportadora aérea disponha de um Certificado de Operador Aéreo emitido por um Estado-Membro e não exista qualquer acordo bilateral de serviços aéreos entre a República do Chile e esse Estado-Membro, e os direitos de tráfego para esse Estado-Membro tenham sido recusados à transportadora aérea designada pela República do Chile.Ao exercer o seu direito ao abrigo do disposto no presente número, a República do Chile não fará discriminações entre as transportadoras aéreas da Comunidade com base na nacionalidade.4. Após recepção de uma designação pela República do Chile, um Estado-Membro concederá as autorizações gerais e pontuais adequadas, com uma demora administrativa mínima, desde que:a) A transportadora aérea esteja estabelecida na República do Chile; eb) A República do Chile tenha e mantenha o controlo regulamentar efectivo da transportadora aérea e seja responsável pela emissão do seu Certificado de Operador Aéreo; ec) A transportadora aérea seja propriedade e efectivamente controlada directa ou através de participação maioritária por Estados membros da CLAC e/ou por nacionais de Estados membros da CLAC, a menos que, num acordo bilateral entre esse Estado-Membro e a República do Chile, tenham sido aprovadas condições mais favoráveis.5. Um Estado-Membro pode recusar, revogar, suspender ou limitar as autorizações gerais ou pontuais de uma transportadora aérea designada pela República do Chile, nos casos em que:a) A transportadora aérea não esteja estabelecida na República do Chile; oub) O controlo regulamentar efectivo da transportadora aérea não seja exercido nem mantido pela República do Chile ou a República do Chile não seja responsável pela emissão do seu Certificado de Operador Aéreo; ouc) A transportadora aérea não seja propriedade nem efectivamente controlada directamente ou através de participação maioritária por Estados membros da CLAC e/ou por nacionais de Estados membros da CLAC, a menos que, num acordo bilateral entre esse Estado-Membro e a República do Chile, tenham sido aprovadas condições mais favoráveis; oud) O Estado-Membro demonstre que, ao exercer direitos de tráfego ao abrigo do presente acordo numa ligação que inclui um ponto noutro Estado membro da CLAC, a transportadora aérea está a contornar as restrições aos direitos de tráfego impostas por um acordo bilateral entre o Estado-Membro e outro Estado membro da CLAC.Artigo 3.oDireitos em matéria de controlo regulamentar1. O n.o 2 é complementar dos artigos enumerados no ponto 3 do anexo II.2. Caso um Estado-Membro tenha designado uma transportadora aérea cujo controlo regulamentar seja exercido e mantido por outro Estado-Membro, os direitos da República do Chile nos termos das disposições de segurança do acordo entre o Estado-Membro que designou a transportadora aérea e a República do Chile aplicam-se igualmente no que respeita à adopção, exercício ou manutenção das normas de segurança por esse outro Estado-Membro e no que respeita à autorização de exploração dessa transportadora aérea.Artigo 4.oTributação do combustível utilizado na aviação1. As disposições do n.o 2 complementam as disposições correspondentes dos artigos enumerados no ponto 4 do anexo II.2. Sem prejuízo de qualquer outra disposição em contrário, nada em cada um dos acordos enumerados no ponto 4 do anexo II obsta a que os Estados-Membros imponham numa base não discriminatória impostos, contribuições, direitos, taxas ou outras imposições sobre o combustível fornecido no seu território para ser utilizado numa aeronave de uma transportadora aérea designada da República do Chile que opere entre um ponto do território desse Estado-Membro e outro ponto do território desse Estado-Membro ou do território de outro Estado-Membro.3. Sem prejuízo de qualquer outra disposição em contrário, nada em cada um dos acordos enumerados no ponto 4 do anexo II obsta a que a República do Chile imponha numa base não discriminatória impostos, contribuições, direitos, taxas ou outras imposições sobre o combustível fornecido no seu território para ser utilizado numa aeronave de uma transportadora aérea designada de um Estado-Membro que opere entre um ponto do território da República do Chile e outro ponto do território da República do Chile ou do território de outro Estado membro da CLAC.Artigo 5.oTarifas de transporte1. O n.o 2 é complementar dos artigos enumerados no ponto 5 do anexo II.2. As tarifas a cobrar pela ou pelas transportadoras aéreas designadas pela República do Chile ao abrigo de um acordo enumerado no anexo I que contenha uma disposição enumerada no ponto 5 do anexo II para o transporte integralmente dentro da Comunidade Europeia estarão sujeitas ao direito comunitário. O direito comunitário será aplicado numa base não discriminatória.3. As tarifas a cobrar pela ou pelas transportadoras aéreas designadas por um Estado-Membro ao abrigo de um acordo enumerado no anexo I que contenha uma disposição enumerada no ponto 5 do anexo II para o transporte entre a República do Chile e outro Estado membro da CLAC estarão sujeitas à legislação chilena em matéria de liderança de preços e aplicadas numa base não discriminatória.Artigo 6.oAnexos ao presente acordoOs anexos do presente acordo fazem dele parte integrante.Artigo 7.oRevisão ou alteraçãoAs partes podem, de comum acordo, rever ou alterar em qualquer momento o presente acordo.Artigo 8.oEntrada em vigor e aplicação provisória1. O presente acordo entra em vigor na data em que as partes se notifiquem reciprocamente por escrito da conclusão dos respectivos procedimentos internos necessários para a sua entrada em vigor.2. Não obstante o disposto no n.o 1, as partes acordam em aplicar provisoriamente o presente acordo a partir do primeiro dia do mês seguinte à data em que as partes se tenham notificado mutuamente da conclusão dos procedimentos necessários para o efeito.3. Os acordos e outras disposições existentes entre os Estados-Membros e a República do Chile que, à data de assinatura do presente acordo, não tenham ainda entrado em vigor e não estejam a ser aplicados provisoriamente são enumerados no ponto 2 do anexo I. O presente acordo aplica-se a esses acordos e disposições a partir da respectiva data de entrada em vigor ou aplicação provisória.Artigo 9.oCessação de vigência1. Caso cesse a vigência de um acordo enumerado no anexo I, a vigência de todas as disposições do presente acordo relacionadas com os acordos referidos no anexo I cessará simultaneamente.2. Caso cesse a vigência de todos os acordos enumerados no anexo I, a vigência do presente acordo cessará simultaneamente.EM FÉ DO QUE, os abaixo assinados, devidamente mandatados para o efeito, apuseram as suas assinaturas no presente acordo.Feito no Luxemburgo, em dois exemplares, em seis de Outubro de dois mil e cinco, nas línguas espanhola, checa, dinamarquesa, alemã, estónia, grega, inglesa, francesa, italiana, letã, lituana, húngara, maltesa, neerlandesa, polaca, portuguesa, eslovaca, eslovena, finlandesa e sueca.Por la Comunidad EuropeaZa Evropské společenstvíFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftEuroopa Ühenduse nimelΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer Ia Comunità europeaEiropas Kopienas vārdāEuropos bendrijos varduAz Európai Közösség részérőlGħall-Komunità EwropeaVoor de Europese GemeenschapW imieniu Wspólnoty EuropejskiejPela Comunidade EuropeiaZa Európske spoločenstvoZa Evropsko skupnostEuroopan yhteisön puolestaFör Europeiska gemenskapen+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Por la República de ChileZa Chilskou republikuFor Republikken ChileFür die Republik ChileTšiili Vabariigi nimelΓια τη Δημοκρατία της ΧιλήςFor the Republic of ChilePour la République du ChiliPer la Repubblica del CileČīles Republikas vārdāČilės Respublikos varduA Chilei Köztársaság részérőlGħar-Repubblika taċ-ĊiliVoor de Republiek ChiliW imieniu Republiki ChilePela República do ChileZa Čilskú republikuZa Republiko ČileChilen tasavallan puolestaFör Republiken Chile+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------ANEXO ILista dos acordos referidos no artigo 1.o1. Acordos de serviço aéreo entre a República do Chile e os Estados-Membros que, à data da assinatura do presente acordo, tenham sido concluídos, assinados e/ou estejam a ser aplicados a título provisório:- Acordo de Serviços Aéreos entre o Governo da República do Chile e o Governo do Reino da Bélgica, assinado em Bruxelas, em 13 de Setembro de 2001, a seguir designado "Acordo Chile-Bélgica";- Acordo de Serviços Aéreos entre o Governo do Reino da Dinamarca e o Governo da República do Chile, assinado em Copenhaga, em 27 de Junho de 2001, a seguir designado "Acordo Chile-Dinamarca";- Acordo entre os Governos da República do Chile e da República Francesa relativo aos serviços aéreos entre e para além dos respectivos territórios, assinado em Paris, em 6 de Dezembro de 1979, a seguir designado "Acordo Chile-França";- Acordo de Transporte Aéreo entre a República Federal da Alemanha e a República do Chile, assinado em Santiago do Chile, em 30 de Março de 1964, na sua versão alterada, a seguir designado "Acordo Chile-Alemanha";- Acordo de Serviços Aéreos entre o Governo da República do Chile e o Governo da República Italiana, assinado em Roma, em 27 de Fevereiro de 2002, a seguir designado "Acordo Chile-Itália";- Acordo entre o Governo do Grão-Ducado do Luxemburgo e o Governo da República do Chile relativo aos serviços aéreos entre os respectivos territórios, assinado no Luxemburgo, em 25 de Fevereiro de 2002, a seguir designado "Acordo Chile-Luxemburgo";- Acordo de Serviços Aéreos entre o Reino dos Países Baixos e a República do Chile, assinado em Santiago do Chile, em 13 de Julho de 1962, a seguir designado "Acordo Chile-Países Baixos";- Projecto de Acordo de Serviços Aéreos entre a República do Chile e o Reino dos Países Baixos para a prestação de serviços aéreos entre os respectivos territórios, rubricado e apenso enquanto anexo B à Acta Acordada da "Aeronautical Consulting Meeting" entre os Países Baixos e o Chile, assinada em Santiago do Chile, em 12 de Abril de 2001, a seguir designado "Projecto de Acordo Revisto Chile-Países Baixos";- Acordo entre o Governo do Chile e o Governo de Espanha relativo aos serviços de transporte aéreo comercial, assinado em Santiago do Chile, em 17 de Dezembro de 1974, a seguir designado "Acordo Chile-Espanha";- Acordo de Serviços Aéreos entre o Governo da República do Chile e o Governo do Reino da Suécia, assinado em Copenhaga, em 27 de Junho de 2001, a seguir designado "Acordo Chile-Suécia";- Acordo entre a República do Chile e o Reino Unido da Grã-Bretanha e Irlanda do Norte relativo aos serviços aéreos, assinado em Santiago do Chile, em 16 de Setembro de 1947, a seguir designado "Acordo Chile-Reino Unido";- Projecto de Acordo entre o Governo do Reino Unido da Grã-Bretanha e Irlanda do Norte e o Governo da República do Chile relativo a serviços aéreos, rubricado e apenso enquanto anexo B ao Memorando de Entendimento entre as autoridades aeronáuticas do Reino Unido e do Chile, assinado em Santiago do Chile, em 31 de Maio de 2000, a seguir designado "Projecto de Acordo Revisto Chile-Reino Unido".2. Acordos de serviço aéreo e outras disposições rubricados ou assinados entre a República do Chile e os Estados-Membros que, à data da assinatura do presente acordo, não tenham ainda entrado em vigor e não estejam a ser aplicados a título provisório.--------------------------------------------------ANEXO IILista dos artigos dos acordos enumerados no anexo I e referidos nos artigos 2.o a 5.o1. Designação por um Estado-Membro:- Artigo 3.o do Acordo Chile-Bélgica;- Artigo 3.o do Acordo Chile-Dinamarca;- Artigo 4.o do Acordo Chile-França;- Artigo 3.o do Acordo Chile-Alemanha;- Artigo 3.o do Acordo Chile-Itália;- Artigo 3.o do Acordo Chile-Luxemburgo;- Artigo 3.o do Projecto de Acordo Revisto Chile-Países Baixos;- Artigo 3.o do Acordo Chile-Espanha;- Artigo 3.o do Acordo Chile-Suécia;- Artigo 4.o do Projecto de Acordo Revisto Chile-Reino Unido.2. Recusa, revogação, suspensão ou limitação das autorizações gerais ou pontuais:- Artigo 4.o do Acordo Chile-Bélgica;- Artigo 4.o do Acordo Chile-Dinamarca;- Artigo 5.o do Acordo Chile-França;- Artigo 4.o do Acordo Chile-Alemanha;- Artigo 4.o do Acordo Chile-Itália;- Artigo 4.o do Acordo Chile-Luxemburgo;- Artigo V do Acordo Chile-Países Baixos;- Artigo 4.o do Projecto de Acordo Revisto Chile-Países Baixos;- Artigo 4.o do Acordo Chile-Espanha;- Artigo 4.o do Acordo Chile-Suécia;- Artigo 4.o do Acordo Chile-Reino Unido;- Artigo 5.o do Projecto de Acordo Revisto Chile-Reino Unido.3. Controlo regulamentar:- Artigo 6.o do Acordo Chile-Bélgica;- Artigo 14.o do Acordo Chile-Dinamarca;- Anexo 3 ao Protocolo entre as autoridades aeronáuticas da República Federal da Alemanha e da República do Chile, assinado em Berlim, em 2 de Abril de 1998 — aplicado a título provisório no quadro do Acordo Alemanha-Chile;- Artigo 6.o do Acordo Chile-Itália;- Artigo 6.o do Acordo Chile-Luxemburgo;- Artigo 6.o do Projecto de Acordo Revisto Chile-Países Baixos;- Artigo 14.o do Acordo Chile-Suécia;- Artigo 14.o do Projecto de Acordo Revisto Chile-Reino Unido.4. Tributação do combustível para a aviação:- Artigo 9.o do Acordo Chile-Bélgica;- Artigo 6.o do Acordo Chile-Dinamarca;- Artigo 10.o do Acordo Chile-França;- Artigo 6.o do Acordo Chile-Alemanha;- Artigo 9.o do Acordo Chile-Itália;- Artigo 15.o do Acordo Chile-Luxemburgo;- Artigo III do Acordo Chile-Países Baixos;- Artigo 15.o do Projecto de Acordo Revisto Chile-Países Baixos;- Artigo 5.o do Acordo Chile-Espanha;- Artigo 6.o do Acordo Chile-Suécia;- Artigo 8.o do Projecto de Acordo Revisto Chile-Reino Unido.5. Tarifas de transporte dentro da Comunidade Europeia:- Artigo 12.o do Acordo Chile-Bélgica;- Artigo 10.o do Acordo Chile-Dinamarca;- Artigo 9.o do Acordo Chile-França;- Artigo 8.o do Acordo Chile-Alemanha;- Artigo 12.o do Acordo Chile-Itália;- Artigo 14.o do Acordo Chile-Luxemburgo;- Artigo 14.o do Projecto de Acordo Revisto Chile-Países Baixos;- Artigo 8.o do Acordo Chile-Espanha;- Artigo 10.o do Acordo Chile-Suécia;- Artigo 9.o do Acordo Chile-Reino Unido;- Artigo 7.o do Projecto de Acordo Revisto Chile-Reino Unido.--------------------------------------------------ANEXO IIILista dos outros Estados referidos no artigo 2.o1. República da Islândia (ao abrigo do Acordo sobre o Espaço Económico Europeu);2. Principado do Liechtenstein (ao abrigo do Acordo sobre o Espaço Económico Europeu);3. Reino da Noruega (ao abrigo do Acordo sobre o Espaço Económico Europeu);4. Confederação Suíça (ao abrigo do Acordo entre a Comunidade Europeia e a Confederação Suíça sobre Transporte Aéreo).--------------------------------------------------


text:
Svarbus teisinis pranešimas
 |
 22002A0302(01)
 Oficialusis leidinys L 061 , 02/03/2002 p. 0029 - 0031
 Europos bendrijos ir Turkijos RespublikosPAMATINIS SUSITARIMASdėl Turkijos Respublikos dalyvavimo Bendrijos programose bendrųjų principųEUROPOS BENDRIJA (toliau – Bendrija),irTURKIJOS RESPUBLIKA (toliau – Turkija),kadangi:(1) 1995 m. kovo 6 d. EB ir Turkijos asociacijos tarybos rezoliucijoje numatyta imtis iniciatyvos daugelyje sričių tam, kad būtų išplėstos EB ir Turkijos bendradarbiavimo galimybės, įskaitant galimą dalyvavimą tam tikrose Bendrijos programose.(2) 1997 m. gruodžio mėnesį Liuksemburge Europos Vadovų Taryba nustatė, kad dalyvavimas Bendrijos programose – tai būdas sparčiau plėtoti pasirengimo narystei strategiją, taikomą šalims kandidatėms, priimant sprendimą dėl tokio dalyvavimo kiekvienu konkrečiu atveju. Tuo pat metu parengta Europos strategija Turkijai, suteikianti šiai šaliai vienodas galimybes. Po Europos Vadovų Tarybos susirinkimų 1999 m. gruodžio mėnesį Helsinkyje, ir ypač 2000 m. gruodžio mėnesį Nicoje, buvo galima pakeisti šioje srityje kiekvienam konkrečiam atvejui taikytą strategiją į plataus masto strategiją, apimančią daugumą Bendrijos programų.(3) Europos Vadovų Taryba Helsinkyje patvirtino, kad Turkija yra šalis kandidatė, kuriai numatyta prisijungti prie Sąjungos pagal tokius pat kriterijus, kokie taikomi kitoms šalims kandidatėms, ir kad plėtojant dabartinę Europos strategiją, Turkija, kaip ir kitos šalys kandidatės, naudosis pasirengimo narystei strategijos, taikomos šalims kandidatėms, teikiamais pranašumais siekiant skatinti ir remti jos reformas, įskaitant galimybę dalyvauti Bendrijos programose ir institucijų veikloje, taip pat kad Turkijos Respublika taip pat turės galimybę dalyvauti Bendrijos programose ir institucijų veikloje bei šalių kandidačių ir Sąjungos susirinkimuose dėl stojimo proceso.(4) Turkija pareiškė norą dalyvauti daugelyje Bendrijos programų.(5) Specifinės sąlygos ir reikalavimai, įskaitant finansinį įnašą, susiję su Turkijos dalyvavimu kiekvienoje konkrečioje programoje, turėtų būti nustatomi pagal Europos Bendrijų Komisijos, veikiančios Bendrijos vardu, ir kompetentingų Turkijos valdžios institucijų susitarimą,SUSITARĖ TAIP:1 straipsnisTurkijai leidžiama dalyvauti Bendrijos programose, kuriose gali dalyvauti Vidurio ir Rytų Europos šalys kandidatės, pagal nuostatas, kuriomis yra paremtos šios programos.2 straipsnisTurkija finansiškai prisideda prie Europos Sąjungos bendrojo biudžeto, atsižvelgiant į tai, kokiose specialiose programose Turkija dalyvauja.3 straipsnisTurkijos atstovams leidžiama dalyvauti kaip stebėtojams valdymo komitetų, atsakingų už Turkijos finansiškai remiamų programų stebėseną, veikloje, kai svarstomi su Turkija susiję klausimai.4 straipsnisDalyvių iš Turkijos pateikti projektai ir pasiūlymai kiek leidžia galimybės vertinami pagal tokius pačius susijusiose programose nurodytus reikalavimus, taisykles bei procedūras, kokie taikomi valstybėms narėms.5 straipsnisSpecifinės sąlygos ir reikalavimai dėl Turkijos dalyvavimo kiekvienoje konkrečioje programoje, ypač dėl finansinio įnašo mokėjimo, bus nustatytos pagal Komisijos, veikiančios Bendrijos vardu, ir kompetentingų Turkijos valdžios institucijų susitarimą.Jei Turkija kreipiasi į Bendriją dėl pagalbos iš šalies pagal 2001 m. vasario 26 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 390/2001 dėl Turkijai teikiamos pagalbos, susijusios su pasirengimo narystei strategija, ypač Stojimo partnerystės steigimu [1], pagal 1996 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1488/96 dėl finansinių ir techninių priemonių, remiančių (MEDA) ekonominių ir socialinių struktūrų reformą pagal Europos-Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystę [2], ar 2000 m. balandžio 10 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 764/2000 dėl priemonių, skirtų sustiprinti EB ir Turkijos muitų sąjungą, įgyvendinimo [3], ar 2001 m. sausio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 257/2001 dėl priemonių įgyvendinimo siekiant skatinti Turkijos ekonominę ir socialinę plėtrą [4], ar pagal bet kurį panašaus pobūdžio Reglamentą dėl Bendrijos pagalbos Turkijai, kuris gali būti patvirtintas ateityje, reikalavimai, reglamentuojantys tvarką, pagal kurią Turkija naudojasi Bendrijos pagalba, nustatomi Finansavimo memorandume.6 straipsnisSusitarimas galioja neapibrėžtam laikotarpiui.Jį gali denonsuoti bet kuri šalis, apie tai pranešusi raštu prieš šešis mėnesius.7 straipsnisNe vėliau kaip po trejų metų nuo Susitarimo įsigaliojimo datos, ir po to kas trejus metus, abi Susitariančiosios Šalys gali apsvarstyti, kaip įgyvendinamas šis Susitarimas įvertinant Turkijos realų dalyvavimą vienoje ar keliose Bendrijos programose.8 straipsnisŠis Susitarimas galioja teritorijose, kuriose taikoma Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartis, toje Sutartyje nustatytomis sąlygomis, ir Turkijos teritorijoje.9 straipsnisŠis Susitarimas įsigalioja dieną, kurią Šalys praneša viena kitai apie reikalingų procedūrų užbaigimą.10 straipsnisŠis Susitarimas sudarytas dviem egzemplioriais anglų, danų, graikų, ispanų, italų, olandų, portugalų, prancūzų, suomių, švedų, turkų ir vokiečių kalbomis. Visi tekstai yra autentiški.Hecho en Bruselas, el veintiséis de febrero del dos mil dos.Udfærdiget i Bruxelles den seksogtyvende februar to tusind og to.Geschehen zu Brüssel am sechsundzwanzigsten Februar zweitausendundzwei.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι έξι Φεβρουαρίου δύο χιλιάδες δύο.Done at Brussels on the twenty-sixth day of February in the year two thousand and two.Fait à Bruxelles, le vingt-six février deux mille deux.Fatto a Bruxelles, addì ventisei febbraio duemiladue.Gedaan te Brussel, de zesentwintigste februari tweeduizendtwee.Feito em Bruxelas, em vinte e seis de Fevereiro de dois mil e dois.Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäkuudentena päivänä helmikuuta vuonna kaksituhattakaksi.Som skedde i Bryssel den tjugosjätte februari tjugohundratvå.Brüksel'de, ikibin iki yıhnın Şubat ayının yirmi altıncı günü imzalanmıştır.Por la Comunidad EuropeaFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaVoor de Europese GemeenschapPela Comunidade EuropeiaEuroopan yhteisön puolestaFör Europeiska gemenskapen+++++ TIFF +++++Türkiye Cumhuriyeti adına+++++ TIFF +++++[1] OL L 58, 2001 2 28, p. 1.[2] OL L 189, 1996 7 30, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2698/2000 (OL L 311, 2000 2 12, p.1).[3] OL L 94, 2000 4 14, p. 6.[4] OL L 39, 2001 2 9, p. 1.--------------------------------------------------


text:
L 221/2 DA Den Europæiske Unions Tidende 24.8.2010
 OVERSÆTTELSE
 AFTALE
 mellem den Europæiske Union og Republikken Uganda om status for den EU-ledede mission i
 Uganda
 DEN EUROPÆISKE UNION,
 i det følgende benævnt »EU« eller »Unionen«,
 på den ene side, og
 REPUBLIKKEN UGANDA,
 i det følgende benævnt »værtsstaten«,
 på den anden side,
 i det følgende samlet benævnt »parterne«, ER —
 UNDER HENSYN TIL FØLGENDE:
 — I resolution 1897 (2009) vedrørende situationen i Somalia, der blev vedtaget den 30. november 2009, mindede FN's
 Sikkerhedsråd om sine tidligere resolutioner til støtte for Somalia og bekræftede, at det respekterer Somalias suve
 rænitet, territoriale integritet, politiske uafhængighed og enhed.
 — FN's Sikkerhedsråd fremhævede desuden, at Somalias sikkerhed på lang sigt er betinget af, at den føderale overgangs
 regering sikrer reel udvikling af den nationale sikkerhedsstyrke og Somalias politistyrke inden for rammerne af
 Djiboutiaftalen og i overensstemmelse med den nationale sikkerhedsstrategi.
 — Ved skrivelse af 5. januar 2010 hilste værtsstatens forsvarsminister det velkommen, at Unionen påtænker at gennem
 føre en mission til støtte for den somaliske sikkerhedssektor, og anmodede Unionen om at deltage i uddannelsen af
 somaliske sikkerhedsstyrker i værtsstaten i en periode på mindst et år.
 — Den 15. februar 2010 vedtog Rådet afgørelse 2010/96/FUSP om Den Europæiske Unions militærmission for at
 bidrage til uddannelsen af somaliske sikkerhedsstyrker (1).
 — Denne mission er en mission uden udøvende beføjelser, der ikke medfører ret til at træffe tvangsforanstaltninger
 uafhængigt af værtsstatens samtykke.
 — Denne aftale påvirker ikke de rettigheder og forpligtelser, som parterne har i henhold til internationale aftaler og andre
 instrumenter om oprettelse af internationale domstole, herunder statutten for Den Internationale Straffedomstol —
 BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:
 Artikel 1 c) »den øverstbefalende for EU-missionen«: den øverstbefalende
 i området
 Anvendelsesområde og definitioner
 1. Denne aftale finder anvendelse på den EU-ledede mission i
 Uganda (i det følgende benævnt »EUTM Somalia«) og dens
 personel. d) »EU-missionens hovedkvarter«: det militære hovedkvarter og
 dele heraf, uanset disses placering, som er under kommando
 af EU-militærofficerer, der har ansvaret for den militære
 2. Denne aftale finder kun anvendelse på værtsstatens kommando eller ledelse af missionen
 område.
 3. I denne aftale forstås ved: e) »nationale kontingenter«: enheder og elementer, som tilhører
 EU-medlemsstaterne og andre stater, der deltager i missionen
 a) »EUTM Somalia«: EU-missionens hovedkvarter og de natio
 nale kontingenter, der bidrager til missionen, samt disses
 f) »EUTM Somalia-personel«: civilt og militært personel, som er
 udstyr og transportmidler
 udstationeret ved EUTM Somalia, samt personale, der er
 deployeret til forberedelse af missionen, og personale på
 tjenesterejse for en udsenderstat eller en EU-institution som
 b) »missionen«: forberedelse, etablering og gennemførelse af led i missionen, og som, medmindre andet er bestemt i
 samt støtte til EUTM Somalia aftalen, befinder sig på værtsstatens område, dog ikke
 lokalt ansat personale og personale ansat af internationale
 (1) EUT L 44 af 19.2.2010, s. 16. kommercielle entreprenører
 ---pagebreak--- 24.8.2010 DA Den Europæiske Unions Tidende L 221/3
 g) »lokalt ansat personale«: personale, der er statsborgere i eller menter eller, ved første indrejse, en individuel eller kollektiv
 har fast bopæl i værtsstaten marchordre udstedt af EUTM Somalia. De er undtaget fra
 visumregler, og værtsstaten letter for EUTM Somalia-personel
 kravene i forbindelse med indrejse- og toldkontrol ved indrejse
 h) »faciliteter«: alle bygninger, kvarterer og områder, der er i, udrejse fra eller ophold på værtsstatens område.
 nødvendige for EUTM Somalia og EUTM Somalia-personel
 i) »udsenderstat«: en stat, der stiller et nationalt kontingent til 2. EUTM Somalia-personel er undtaget fra værtsstatens regler
 rådighed for EUTM Somalia, herunder EU-medlemsstaterne for registrering af og kontrol med udlændinge, men anses ikke
 og tredjelande, der deltager i missionen for at opnå nogen ret til varigt ophold eller bopæl på værts
 statens område.
 j) »værtsstat«: Republikken Uganda
 3. Værtsstaten får til orientering udleveret en generel liste
 over EUTM Somalia-udstyr, der føres ind i dens område.
 k) »officiel korrespondance«: al korrespondance vedrørende Dette udstyr skal være forsynet med EUTM Somalia-kendings
 missionen og dens funktioner. mærker. Denne procedure er tilstrækkelig til at opfylde alle
 told- og kontrolkrav.
 Artikel 2
 Almindelige bestemmelser 4. EUTM Somalia-personel kan føre motorkøretøjer og flyve
 1. EUTM Somalia og EUTM Somalia-personel skal overholde fly på værtsstatens område, hvis det har gyldigt nationalt, inter
 værtsstatens love og administrative bestemmelser og afstå fra nationalt eller militært henholdsvis kørekort eller pilotcertifikat.
 enhver handling eller aktivitet, der er uforenelig med missionens
 mål.
 5. Med henblik på missionen sikrer værtsstaten EUTM
 2. EUTM Somalia underretter regelmæssigt værtsstatens rege Somalia og EUTM Somalia-personel bevægelses- og rejsefrihed
 ring om størrelsen af det EUTM Somalia-personel, der er statio på sit område, herunder også i sit luftrum.
 neret på værtsstatens område.
 Artikel 3 6. Med henblik på missionen kan EUTM Somalia og de
 transportmidler, den chartrer, benytte offentlige veje, broer,
 Identifikation færger og lufthavne uden betaling af afgifter, gebyrer, vejafgifter,
 skatter og lignende. EUTM Somalia er ikke fritaget for at betale
 1. EUTM Somalia-personel bærer altid deres pas eller deres rimelige takster for bestilte og præsterede ydelser på samme
 militære identitetskort på sig. betingelser som dem, der gælder for værtsstatens væbnede
 styrker.
 2. EUTM Somalia-køretøjer, -fly og andre -transportmidler
 skal være forsynet med EUTM Somalia-kendingsmærker og/eller
 nummerplader, som meddeles værtsstatens relevante myndig Artikel 5
 heder.
 EUTM Somalias privilegier og immuniteter ydet af
 værtsstaten
 3. EUTM Somalia har ret til at føre Den Europæiske Unions 1. EUTM Somalias faciliteter er ukrænkelige. Værtsstatens
 flag samt anvende mærker, som f.eks. militære emblemer, navne repræsentanter har kun adgang til dem med tilladelse fra den
 og officielle symboler, på sine faciliteter, køretøjer og andre øverstbefalende for EU-missionen.
 transportmidler. Der skal på EUTM Somalia-personellets
 uniformer bæres et særligt EUTM Somalia-emblem. Nationale
 flag eller emblemer for de nationale kontingenter, som udgør
 missionen, kan anvendes på EUTM Somalia-faciliteter, køretøjer 2. EUTM Somalia-faciliteter, disses inventar og andre aktiver
 og andre transportmidler samt på uniformer efter afgørelse samt dens transportmidler nyder immunitet med hensyn til
 truffet af den øverstbefalende for EU-missionen. ransagning, rekvisition, arrest eller tvangsfuldbyrdelse.
 Artikel 4
 Grænsepassage og bevægelser på værtsstatens område 3. EUTM Somalia, dens ejendom og aktiver, uanset lokalise
 ring og indehaver som behørigt bemyndiget af EUTM Somalia,
 1. EUTM Somalia-personel kan kun indrejse på værtsstatens nyder immunitet med hensyn til enhver form for retsforfølg
 område på grundlag af de i artikel 3, stk. 1, omhandlede doku ning.
 ---pagebreak--- L 221/4 DA Den Europæiske Unions Tidende 24.8.2010
 4. EUTM Somalias arkiver og dokumenter er ukrænkelige på personel for en domstol i værtsstaten, skal den øverstbefalende
 et hvilket som helst tidspunkt, og uanset hvor de måtte befinde for EU-missionen og udsenderstatens kompetente myndighed
 sig. eller EU-institutionen omgående underrettes. Før der indledes
 civilretlig retssag ved domstolen, skal den øverstbefalende for
 EU-missionen og udsenderstatens kompetente myndighed eller
 EU-institutionen over for vedkommende domstol attestere, om
 5. EUTM Somalias officielle korrespondance er ukrænkelig.
 den pågældende handling blev begået af EUTM Somalia-
 personel som led i udøvelsen af officielle funktioner.
 6. EUTM Somalia er for indkøbte og importerede varer,
 præsterede tjenesteydelser og faciliteter, som EUTM Somalia
 anvender med henblik på missionen, fritaget for alle skatter Hvis handlingen blev begået som led i udøvelsen af officielle
 og gebyrer af lignende art i værtsstaten. EUTM Somalias leve funktioner, må der ikke indledes civilretlig retssag, og bestem
 randører eller kontrahenter er ligeledes fritaget for disse skatter melserne i artikel 15 finder anvendelse. Hvis handlingen ikke
 og gebyrer af lignende art med hensyn til varer, tjenesteydelser blev begået som led i udøvelsen af officielle funktioner, kan en
 og faciliteter, som de leverer til EUTM Somalia. EUTM Somalia civil retssag fortsættes. Den attestering, der afgives af den øverst
 er ikke fritaget for afgifter, skatter eller gebyrer, der udgør beta befalende for EU-missionen og udsenderstatens kompetente
 ling for bestilte og præsterede ydelser. myndighed eller EU-institutionen, er bindende i forhold til juris
 diktionen i værtsstaten, som ikke må anfægte den.
 7. Værtsstaten tillader ind- og udførsel af genstande til brug
 for missionen og fritager disse for told, gebyrer, vejafgifter,
 skatter og lignende afgifter bortset fra betaling for lager- og Hvis EUTM Somalia-personel indleder en civilretlig retssag,
 fragtydelser samt tilsvarende ydelser. afskærer dette dem fra at påberåbe sig jurisdiktionel immunitet
 med hensyn til ethvert modkrav, der er direkte forbundet med
 den principale påstand.
 Artikel 6
 EUTM Somalia-personels privilegier og immuniteter ydet af
 værtsstaten 5. EUTM Somalia-personel er ikke forpligtet til at vidne i
 retten.
 1. EUTM Somalia-personel må hverken fængsles eller tilba
 geholdes.
 EUTM Somalia og udsenderstaten kan fremlægge vidneudsagn
 2. EUTM Somalia-personels dokumenter, korrespondance og eller beedigede skriftlige erklæringer fra EUTM Somalia-perso
 ejendom er ukrænkelige, medmindre der er tale om gennem nellet vedrørende strafbare handlinger, som de har været vidne
 førelsesforanstaltninger, der er tilladt i henhold til stk. 6. til i forbindelse med uddannelsen af somaliske sikkerhedsstyrker
 i Uganda.
 3. EUTM Somalia-personel nyder under alle vilkår immunitet
 med hensyn til værtsstatens strafferetlige jurisdiktion.
 6. Der må ikke træffes nogen gennemførelsesforanstaltninger
 over for EUTM Somalia-personel, medmindre de sagsøges i
 civilretlige retssager, der ikke vedrører deres officielle funktioner.
 EUTM Somalia-personellets immunitet med hensyn til værtssta
 Ejendom tilhørende EUTM Somalia-personel, der af den øverst
 tens strafferetlige jurisdiktion kan ophæves af udsenderstaten
 befalende for EU-missionen attesteres som værende nødvendig
 eller af den pågældende EU-institution. En sådan ophævelse
 for udøvelsen af deres officielle funktioner, må ikke konfiskeres
 skal altid ske skriftligt.
 med henblik på fuldbyrdelse af en dom, retsafgørelse eller
 kendelse. I civilretlige retssager må EUTM Somalia-personel
 ikke underkastes nogen begrænsninger i deres personlige
 EUTM Somalia-personellets immunitet med hensyn til værtssta frihed eller nogen anden tvangsforanstaltning.
 tens jurisdiktion fritager det ikke for at være underlagt den
 respektive udsenderstats jurisdiktion. I tilfælde af en påstand
 om, at EUTM-personellet har begået en straffelovovertrædelse,
 informerer udsenderstaten værtsstaten om udfaldet af sådanne 7. EUTM Somalia-personel er med hensyn til tjenesteydelser
 sager ved domstolene, som gennemføres i forbindelse med den præsteret for EUTM Somalia fritaget for de bestemmelser om
 påståede straffelovovertrædelse. social sikring, der eventuelt gælder i værtsstaten.
 4. EUTM Somalia-personel nyder immunitet med hensyn til
 værtsstatens civilretlige og administrative jurisdiktion for så vidt 8. EUTM Somalia-personel er fritaget for enhver form for
 angår mundtlige eller skriftlige udtalelser og alle handlinger, de beskatning i værtsstaten af de vederlag og honorarer, som
 har udført som led i udøvelsen af deres officielle funktioner. EUTM Somalia og udsenderstaterne betaler dem, samt af
 Hvis der indledes civilretlige retssager mod EUTM Somalia- enhver indkomst, der modtages uden for værtsstaten.
 ---pagebreak--- 24.8.2010 DA Den Europæiske Unions Tidende L 221/5
 9. Værtsstaten tillader i overensstemmelse med eventuelle 4. Lovvalg i forbindelse med kontrakter, der indgås af EUTM
 love og administrative bestemmelser, den måtte vedtage, Somalia i værtsstaten, fastsættes i kontrakten.
 indførsel af genstande til EUTM Somalia-personellets personlige
 brug og fritager disse for told, direkte og indirekte skatter,
 punktafgifter og lignende afgifter bortset fra betaling for 5. Det kan i kontrakten fastsættes, at den procedure for
 lager- og fragtydelser samt tilsvarende ydelser. bilæggelse af tvister, der er omhandlet i artikel 15, stk. 3 og
 4, finder anvendelse på tvister, der skyldes kontraktens gennem
 førelse.
 Eventuel kontrol af EUTM Somalia-personellets personlige
 bagage må kun udføres i nærværelse af det berørte EUTM
 Somalia-personel eller af en bemyndiget repræsentant for 6. Værtsstaten fremmer gennemførelsen af kontrakter, som
 EUTM Somalia. EUTM Somalia har indgået med handelsvirksomheder med
 henblik på missionen.
 Artikel 7 Artikel 11
 Lokalt ansat personale Ændringer af faciliteter
 Lokalt ansat personale nyder kun privilegier og immuniteter i 1. EUTM Somalia er bemyndiget til at opføre, ombygge eller
 det omfang, dette tillades af værtsstaten. Værtsstaten skal dog på anden måde ændre faciliteter, når dette er nødvendigt af
 udøve sin jurisdiktion over dette personale på en sådan måde, at operative hensyn.
 det ikke i urimeligt omfang griber forstyrrende ind i udførelsen
 af missionens funktioner.
 2. Værtsstaten kan ikke kræve erstatning af EUTM Somalia
 for sådanne opførelser, ombygninger eller ændringer.
 Artikel 8
 Strafferetlig jurisdiktion 3. Inden EUTM Somalia trækkes tilbage, indleder den øverst
 En udsenderstats kompetente myndigheder kan på værtsstatens befalende for EU-missionen, hvor det er relevant, forhandlinger
 område udøve den strafferetlige og disciplinære jurisdiktion, de om en ordning i medfør af artikel 18 med henblik på at opnå
 er tillagt i henhold til udsenderstatens lovgivning, over for alt en rimelig godtgørelse for restværdien af faste og/eller flytbare
 EUTM Somalia-personel, der er underlagt udsenderstatens rele faciliteter, der er stillet til rådighed eller forbedret med EUTM
 vante lovgivning. Somalia-midler, og som efterlades efter tilbagetrækningen af
 EUTM Somalia. Hvis EUTM Somalia overtages af en opfølg
 ningsmission, skal værtsstaten stille faciliteterne gratis til
 rådighed for opfølgningsmissionen.
 Artikel 9
 Uniform og våben
 Artikel 12
 1. Uniform bæres efter regler udstedt af den øverstbefalende
 for EU-missionen. EUTM Somalia-personel, der er afgået ved døden
 1. Den øverstbefalende for EU-missionen har ret til at forestå
 og træffe hensigtsmæssige foranstaltninger til hjemsendelse af
 2. Militært EUTM Somalia-personel må bære våben og EUTM Somalia-personel, der er afgået ved døden, samt den
 ammunition, hvis de har tjenstlig bemyndigelse til det, hvilket pågældende persons personlige ejendele.
 skal være meddelt værtsstaten.
 2. Der foretages ikke obduktion af EUTM Somalia-personel,
 Artikel 10 der er afgået ved døden, uden samtykke fra den stat, hvori den
 pågældende person var statsborger, og overværelse af en repræ
 Værtsstatens støtte og indgåelse af kontrakter sentant for EUTM Somalia og/eller den stat, hvori den pågæl
 dende person var statsborger.
 1. Værtsstaten bistår på anmodning EUTM Somalia med at
 finde egnede faciliteter.
 3. Værtsstaten og EUTM Somalia samarbejder i videst muligt
 omfang med henblik på hurtig hjemsendelse af EUTM Somalia-
 2. Værtsstaten stiller gratis egne faciliteter til rådighed, personel, der er afgået ved døden.
 såfremt sådanne faciliteter er nødvendige med henblik på udfø
 relse af EUTM Somalias administrative og operative aktiviteter.
 Artikel 13
 EUTM Somalias sikkerhed og militærpoliti
 3. Værtsstaten bistår og støtter, så vidt dens midler og kapa
 citet rækker, ved forberedelsen, etableringen og gennemførelsen 1. Værtsstaten træffer passende foranstaltninger til at sikre
 af samt støtten til missionen. Bistanden og støtten fra værts EUTM Somalias og dens personels sikkerhed, herunder foran
 staten til missionen ydes på samme betingelser som bistand og staltninger, der er nødvendige for beskyttelsen af dens faciliteter
 støtte til værtsstatens væbnede styrker. mod ethvert angreb eller enhver indtrængen udefra.
 ---pagebreak--- L 221/6 DA Den Europæiske Unions Tidende 24.8.2010
 2. Den øverstbefalende for EU-missionen kan oprette en sammensat af repræsentanter for EUTM Somalia og repræsen
 militærpolitienhed til opretholdelse af ro og orden på EUTM tanter for værtsstaten. Afgørelserne vedrørende erstatningskra
 Somalia-faciliteterne. vene træffes i fællesskab.
 3. Militærpolitienheden kan også, i samråd og i samarbejde 4. Hvis der ikke kan opnås en ordning, skal tvisten:
 med værtsstatens militærpoliti eller politi, uden for EUTM-
 Somalia-faciliteterne sikre opretholdelse af god orden og disci
 plin blandt EUTM Somalia-personellet.
 a) for erstatningskrav på til og med 40 000 EUR bilægges ved
 diplomatiske midler mellem repræsentanter for værtsstaten
 og for Unionen
 Artikel 14
 Kommunikation
 b) for erstatningskrav på mere end det i litra a) nævnte beløb
 1. EUTM Somalia kan installere og drive radiosende- og forelægges for en voldgiftsdomstol, hvis afgørelser er
 modtageanlæg samt satellitsystemer. Den rådfører sig med bindende.
 værtsstatens kompetente myndigheder for at undgå konflikter
 vedrørende brug af de dertil egnede frekvenser. Værtsstaten
 giver gratis adgang til frekvensspektret.
 5. Voldgiftsdomstolen sammensættes af tre voldgiftsmænd,
 idet én voldgiftsmand udnævnes af værtsstaten, én voldgifts
 mand af EUTM Somalia og den tredje af værtsstaten og
 2. EUTM Somalia har ret til ubegrænset radio- (herunder EUTM Somalia i fællesskab. Har en af parterne inden senest
 satellitradio, bærbar eller håndholdt radio-), telefon-, telegraf- to måneder ikke udnævnt nogen voldgiftsmand, eller kan der
 og faxkommunikation samt anden kommunikation og til at mellem værtsstaten og EUTM Somalia ikke opnås enighed om
 installere det nødvendige udstyr til opretholdelse af sådan udnævnelsen af den tredje voldgiftsmand, udnævnes den pågæl
 kommunikation på og mellem EUTM Somalia-faciliteter, dende voldgiftsmand af præsidenten for Den Europæiske Unions
 herunder ret til at trække kabler og jordledninger til brug for Domstol.
 missionen.
 6. EUTM Somalia og værtsstatens administrative myndig
 3. EUTM Somalia kan ved hjælp af egne faciliteter træffe heder indgår en administrativ ordning for at fastlægge kravs
 foranstaltninger til behandling og befordring af post, der er kommissionens og voldgiftsdomstolens mandat, hvilken proce
 adresseret til og/eller afsendt af EUTM Somalia og/eller EUTM dure der skal anvendes i disse instanser, og under hvilke betin
 Somalia-personel. gelser erstatningskravene skal fremsættes.
 Artikel 15 Artikel 16
 Erstatningskrav for død, tilskadekomst, skade eller tab Forbindelser og tvister
 1. EUTM Somalia og EUTM Somalia-personel drages ikke til 1. Alle spørgsmål, der opstår som følge af eller i forbindelse
 ansvar for skade på eller tab af privat eller statslig ejendom, der med anvendelsen af denne aftale, undersøges i fællesskab af
 er forbundet med operativ nødvendighed eller skyldes aktiviteter repræsentanter for EUTM Somalia og for værtsstatens kompe
 i forbindelse med borgerlige uroligheder eller beskyttelse af tente myndigheder.
 EUTM Somalia.
 2. I mangel af forudgående bilæggelse løses tvister om
 2. Med henblik på afgørelse ved mindelig ordning skal erstat fortolkning eller anvendelse af denne aftale udelukkende med
 ningskrav for skade på eller tab af privat eller statsejendom, der diplomatiske midler mellem repræsentanterne for værtsstaten og
 ikke er omfattet af stk. 1, samt erstatningskrav for personers for Unionen.
 død eller tilskadekomst samt skade på eller tab af EUTM
 Somalia-ejendom forelægges for EUTM Somalia via værtsstatens
 kompetente myndigheder for så vidt angår erstatningskrav fra
 værtsstatens juridiske og fysiske personer eller for værtsstatens Artikel 17
 kompetente myndigheder for så vidt angår erstatningskrav fra Andre bestemmelser
 EUTM Somalia.
 1. Når der i denne aftale henvises til EUTM Somalias og
 EUTM Somalia-personellets privilegier, immuniteter og rettig
 heder, er værtsstatens regering ansvarlig for deres implemente
 3. Hvis der ikke kan findes en mindelig ordning, forelægges ring og for, at dennes lokale myndigheder overholder sådanne
 erstatningskravet for en kravskommission, der er ligeligt privilegier, immuniteter og rettigheder.
 ---pagebreak--- 24.8.2010 DA Den Europæiske Unions Tidende L 221/7
 2. Intet i denne aftale tilsigter eller kan anses for at fravige artikel 10, stk. 2, artikel 11 og artikel 15 for at finde anvendelse
 rettigheder, som en EU-medlemsstat eller en anden stat, der fra den dato, hvor det første EUTM Somalia-personel
 bidrager til EUTM Somalia, har ifølge andre aftaler. deployeres, hvis denne dato er tidligere end datoen for denne
 aftales ikrafttræden.
 Artikel 18
 Gennemførelsesbestemmelser 3. Aftalen kan ændres på grundlag af en skriftlig aftale
 mellem parterne.
 Med henblik på gennemførelsen af denne aftale kan operative,
 administrative og tekniske spørgsmål gøres til genstand for
 separate ordninger, som skal indgås mellem den øverstbefalende 4. Ophævelsen af denne aftale berører ikke eventuelle rettig
 for EU-missionen og værtsstatens administrative myndigheder. heder eller forpligtelser, der følger af gennemførelsen af denne
 aftale forud for ophævelsen.
 Artikel 19
 Ikrafttræden og ophævelse
 Udfærdiget i Kampala, den 12. august 2010 i to eksemplarer på
 1. Denne aftale træder i kraft på dagen for undertegnelsen og engelsk.
 forbliver i kraft, indtil den dato, hvor EUTM Somalias sidste
 elementer og personel er udrejst som officielt meddelt af
 EUTM Somalia.
 For Den Europæiske Union For Republikken Uganda
 2. Uanset stk. 1 anses bestemmelserne i artikel 4, stk. 6,
 artikel 5, stk. 1-3, 6 og 7, artikel 6, stk. 1, 3, 4, 6 og 7-9, Vincent DE VISSCHER Crispus KIYONGA