type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 21 . 6 . 74 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 166/ 13
 KOMMISSIONENS FORORDNING (EØF) Nr. 1538 /74
 af 20 . juni 1974
 om fastsættelse af restitutioner for korn , visse kategorier mel , grove gryn og fine
 gryn af hvede eller rug
 KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE disse mængder er fastsat i forordning nr. 162/67/
 FÆLLESSKABER HAR — EØF (4), ændret ved forordning (EØF) nr. 1607/71 (5) ;
 situationen på verdensmarkedet eller de særlige krav
 under henvisning til traktaten om oprettelse af Det på visse markeder kan nødvendiggøre, at restitutionen
 europæiske økonomiske Fællesskab, for visse varer differentieres efter deres bestemmelses
 sted ;
 under henvisning til Rådets forordning nr. 120/67/
 EØF af 13 . juni 1967 om den fælles markedsordning restitutionen skal fastsættes en gang om ugen ; den
 for korn ( ! ), senest ændret ved forordning (EØF) nr. kan ændres inden for dette tidsrum ;
 1346/73 (2), særlig artikel 16, stk. 2, fjerde afsnit, første
 punktum, for at tillade en normal funktion af restitutionsordnin
 gen må det ved beregningen af disse sidste tages i be
 tragtning :
 under henvisning til udtalelse fra valutaudvalget, og
 — en omregningskurs baseret på den effektive kurs af
 ud fra følgende betragtninger : de valutaer, der flyder sammen inden for et ud
 sving af 2,25 % ,
 Ifølge artikel 16 i forordning nr. 120/67/ EØF kan for — en omregningskurs for de andre valutaer, der er
 skellen mellem noteringerne eller priserne på verdens baseret på et gennemsnit for hver valuta udregnet i
 markedet for de varer, der er anført i artikel 1 i en bestemt periode, over for de fællesmarkedsvalu
 nævnte forordning, og priserne på disse varer inden taer, der er nævnt i forrige afsnit ;
 for Fællesskabet udlignes ved en eksportrestitution ;
 anvendelsen af disse regler og kriterier på den nuvæ
 rende markedssituation for korn, særlig på noterin
 i henhold til artikel 2 i Rådets forordning nr. 139/67/ gerne eller priserne på disse varer inden for Fællesska
 EØF af 21 . juni 1967 om almindelige regler for ydelse bet og på verdensmarkedet, fører til, at restitutionen
 af eksportrestitutioner for korn og om kriterierne for fastsættes til de beløb, som er anført i bilaget ;
 restitutionsbeløbets fastsættelse (3) skal restitutionerne
 fastsættes under hensyntagen til situationen og den for
 ventede udvikling, dels i korrlpriserne og de disponi de i denne forordning fastsatte forholdsregler er i over
 ble mængder på Fællesskabets marked, dels i priserne ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomiteen
 for korn —
 på korn og kornprodukter på verdensmarkedet ; ifølge
 samme artikel er det ligeledes vigtigt at sikre ligevægt
 på kornmarkederne og en naturlig udvikling i priser
 og handel og at tage hensyn til den påtænkte udfør
 sels økonomiske aspekt og til interessen i at undgå for UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING :
 styrrelser på Fællesskabets marked ;
 Artikel 1
 i artikel 3 i forordning nr. 139/67/ EØF er fastsat de
 særlige kriterier, der skal tages i betragtning ved bereg
 ningen af restitutioner for korn ; Restitutionerne ved udførsel i uændret stand af de va
 rer, der er anført i artikel 1 , litra a), b) og c) i forord
 ning nr. 120/67/ EØF, fastsættes til de beløb, som er
 for mel, grove gryn og fine gryn af hvede og rug er anført i bilaget.
 disse særlige kriterier fastsat i artikel 4 i forordning nr.
 139/67/ EØF ; restitutionen for disse varer beregnes i Artikel 2
 øvrigt under hensyntagen til de kornmængder, der er
 nødvendige til fremstilling af de pågældende varer ;
 Denne forordning træder i kraft den 21 . juni 1974.
 (') EFT nr. 117 af 19 . 6 . 1967, s . 2269/67.
 (2) EFT nr. L 141 af 28 . 5 . 1973, s . 8 . (4) EFT nr. L 28 af 27. 6. 1967, s. 2574/67.
 3 EFT nr. 125 af 26 . 6 . 1967, s. 2453/67. 5 ) EFT nr. L 168 af 27. 7. 1971 , s . 16.
 ---pagebreak--- Nr. L 166/ 14 De Europæiske Fællesskabers Tidende 21 . 6 . 74
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver
 medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 20 . juni 1974.
 På Kommissionens vegne
 P.J. LARDINOIS
 Medlem af Kommissionen
 ---pagebreak--- 21 , 6. 74 Dc Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 166/ 15
 BILAG
 til Kommissionens forordning af 20. juni 1974 om fastsættelse af restitutioner for korn,
 visse kategorier mel, grove gryn og fine gryn af hvede eller rug
 (RE/ton)
 Position 1 den Restitutions
 fælle» toldtarif Varebeskrivelse beløb
 10.01 A Blød hvede og blandsæd af hvede og rug
 10.01 B Hård hvede ~
 10.02 Rug C ) 0
 10.03 Byg —
 10.04 Havre —
 10.05 n Anden majs end hybridmajs til udsæd i
 10.07 C Sorghum —
 ex 11.01 A Mel af blød hvede :
 — askeinhold fra 0 til 520 0
 — askeindhold fra 521 til 600 0
 — askeindhold fra 601 til 900 0
 — askeindhold fra 901 til 1 100 0
 — askeindhold fra 1 101 til 1 650 0
 — askeindhold fra 1 651 til 1 900 0
 ex 11 01 B Rugmel :
 — askeindhold fra 0 til 700 0
 — askeindhold fra 701 til 1 150 0
 — askeindhold fra 1 151 til 1 600 0
 — askeindhold fra 1 601 til 2 000 0
 11.02 A I Grove gryn og fine gryn af hård hvede :
 — askeindhold fra 0 til 950 _
 — askeindhold fra 951 til 1 300
 — askeindhold fra 1 301 til 1 500 —
 11.02 A I l > Grove gryn og fine gryn af blød hvede :
 — askeindhold fra 0 til 520 0
 (>) Restitution ydes kun for blød hvede og rug, der ikke har været genstand for en denaturering som nævnt i artikel 7, stk 3 og
 5 , i forordning nr. 120/67/EØF.
 Det beløb, hvormed restitutionerne eventuelt skal forhøjes ifølge artikel 1 i forordning nr. 587/67/
 EØF, er på 2 RE/ton.


type: wikipedia

text:
Konge i Danmark: Christian 6. 1730-1746
 Se også 1735 (tal)
 Begivenheder
 For at sikre høje priser på dansk korn indførtes et forbud mod kornimport; Det gik især ud over Norge, der var ret afhængige af importeret korn
 10. juni - Christian 6. udsteder en fundats for Vemmetofte adelige jomfrukloster på baggrund af prinsesse Sophie Hedevigs testamente
 22. september - som den første engelske premierminister flytter Robert Walpole ind i 10 Downing Street, 5 minutters gang fra parlamentet
 Født
 1. januar – Paul Revere, sølvsmed og medunderskriver af den den amerikanske uafhængighedserklæring (død 1818).
 28. august - Andreas Peter Bernstorff, greve og Danmarks udenrigsminister i to perioder; 1773-80 og 1784 til sin død i 1797.
 30. oktober – John Adams, USAs 2. præsident 1797-1801 (død 1826).
 Dødsfald
 Eksterne henvisninger
 35
 Artikler om enkelte år


text:
 18.7.2012
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 L 188/16
 DÉCISION DU CONSEIL
 du 10 juillet 2012
 portant nomination de six membres bulgares et de huit suppléants bulgares du Comité des régions
 (2012/403/UE)
 LE CONSEIL DE L’UNION EUROPÉENNE,
 vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne, et notamment son article 305,
 vu la proposition du gouvernement bulgare,
 considérant ce qui suit:
 (1)
 Le 22 décembre 2009 et le 18 janvier 2010, le Conseil a adopté les décisions 2009/1014/UE (1) et 2010/29/UE (2) portant nomination des membres et suppléants du Comité des régions pour la période du 26 janvier 2010 au 25 janvier 2015.
 (2)
 Six sièges de membres du Comité des régions sont devenus vacants à la suite de la fin du mandat de Mme Katya DOYCHEVA, Mme Dora IANKOVA, M. Orhan MUMUN, Mme Penka PENKOVA, M. Georgi SLAVOV and M. Bozhidar YOTOV. Six sièges de suppléants du Comité des régions sont devenus vacants à la suite de la fin du mandat de M. Ivo ANDONOV, Mme Shukran IDRIZ, M. Veselin LICHEV, M. Rumen RASHEV, M. Svetlin TANCHEV et M. Nayden ZELENOGORSKI. Deux sièges de suppléants deviennent vacants à la suite de la nomination de M. Ahmed AHMEDOV et M. Krassimir KOSTOV en tant que membres du Comité des régions,
 A ADOPTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION:
 Article premier
 Sont nommés au Comité des régions pour la durée du mandat restant à courir, à savoir jusqu’au 25 janvier 2015:
 a)
 en tant que membres:
 —
 M. Ahmed AHMEDOV, Mayor, Municipality of Tsar Kaloyan
 —
 Mme Tanya HRISTOVA, Mayor, Municipality of Gabrovo
 —
 M. Krassimir KOSTOV, Mayor, Municipality of Shumen
 —
 M. Madzhid MANDADZHA, Mayor, Municipality of Stambolovo
 —
 M. Zhivko TODOROV, Mayor, Municipality of Stara Zagora
 —
 M. Luydmil VESSELINOV, Mayor, Municipality of Popovo;
 et
 b)
 en tant que suppléants:
 —
 M. Nida AHMEDOV, Mayor, Municipality of Kaolinovo
 —
 M. Ivan ALEKSIEV, Mayor, Municipality of Pomorie
 —
 M. Atanas KAMBITOV, Mayor, Municipality of Blagoevgrad
 —
 Mme Kornelia MARINOVA, Municipal Councillor, Municipality of Lovech
 —
 Mme Sebihan MEHMED, Mayor, Municipality of Krumovgrad
 —
 Mme Anastassya MLADENOVA, Municipal Councillor, Municipality of Peshtera
 —
 M. Fahri MOLAYSSENOV, Mayor, Municipality of Madan
 —
 M. Georgi SLAVOV, Mayor, Municipality of Yambol.
 Article 2
 La présente décision prend effet le jour de son adoption.
 Fait à Bruxelles, le 10 juillet 2012.
 Par le Conseil
 Le président
 V. SHIARLY
 (1) JO L 348 du 29.12.2009, p. 22.
 (2) JO L 12 du 19.1.2010, p. 11.


type: other

text:
VIHAPUHE - MISTÄ KAIKKI JOHTUU? — hilkkamlaikko
 18.6.2016 11:06 Hilkka Laikko 11 kommenttia
 Nykyään on suorastaan muotia leimata kaikki, vähänkin yhteiskuntakritiikkiä harjoittavat henkilöt ja tahot, vihapuhetta levittäviksi anarkisteiksi. Suomeen on muodostunut kulttuuri, jossa vain tietyt valtaapitävät tahot saavat keskustella maamme ongelmista. Muiden mielipiteet tuomitaan väärinä tai vihapuheina. Demokraattisessa valtiossa ei kuitenkaan voi olla näin, vaan on nähtävä pintaa syvemmälle, jotta voidaan korjata niitä ongelmia, jotka ovat synnyttäneet vihaisuutta ja katkeruutta.
 Mistä siis onnellisen Suomen kansan, oikeudenmukaisen isänmaan ja pohjoismaisen hyvinvointivaltion nykyinen tilanne - Suomen kansan pahoinvointi - on syntynyt?
 Miten Suomesta on tullut toimeentulon alarajalla elävä, vihainen kansakunta?
 Miksi täällä ei saa oikeutta? Tilastokeskus vahvistaa, että meillä on vähintään 400 000 oikeuden tuomiota, jotka ovat vääriä ja tuomarit jopa myöntävät tekevänsä vääriä päätöksiä.
 Miten Suomesta on tullut maa, jossa ihmiset kokevat, että tämä on hyvintointivaltio vain valtaapitävälle eliitille - ei koko kansalle?
 HISTORIA - MISTÄ KAIKKI SAI ALKUNSA?
 Sellainen kansa, joka ei tunne tai myönnä historiaansa - myös virheitään ja korjaa niitä -on tuhoon tuomittu.
 SS-upsereita on tuomittu juutalaisten julmista teloituksista toisen maailmansodan aikana -viimeksi tällä viikolla yli 90-vuotias vartija sai tuomion julmuuksista. Useita maailman johtajia on vuosien varrella tuomittu kansaa vastaan tehdyistä julmuuksista ja talousrikoksista, jotka ovat johtaneet maan perikatoon. Mistä siis kumpuaa suomalaisten tyytymättömyys?
 Edesmenneen Presidenttimme, Urho Kekkosen aikana Suomella ei juuri ollut valtionvelkaa ulkomaille normaalia enempää. Hänestä ollaan montaa mieltä, mutta hän osasi luovia slaavilaisen kulttuurin ja henkilösuhteiden viidakossa - luoden hyvät henkilökohtaiset ja kauppasuhteet naapuriimme. Hän jylisi ammattiyhdistysliikkeille, kun tarvittiin vahvaa johtajuutta ja joku sanomaan ammattiyhdistysliikkeille, että kansan hyvinvointia ei vaaranneta lakoilla. Hän oli maan ISÄ, jolle Suomen kansan etu oli ykkös asia ja sanansa hän uskalsi sanoa myös politiikoille. "Saatanan tunarit".
 Koiviston aikana pidettiin kiinni vahvasta markasta, lopulta pakon edessä taivuttiin päästämään markka kellumaan. Samaan aikaan valuuttalainat tulivat mahdollisiksi ja pankinjohtajat näkivät mahdollisuuden hyötyä kurssieroista 1988-1990. Tämä johti ennen näkemättömään finanssialan kriisiin, joissa lähes jokainen pankki oli ottanut liikaa valuuttaa sisään täysin välittämättä Suomen Pankin määräyksistä. Mitä teki Koivisto entisenä pankkimiehenä? Hän päätti pelastaa nämä laittomasti toimineet pankinjohtajat ja tuhota terveen ja työllistävän PK -yrityssektorin.
 Alkoi ennennäkemätön jahti, joilla ajettiin yritykset vaikeuksiin: Shekkitilit takavarikoitiin, jotta et pystynyt enää maksamaan laskujasi, verojasi, lainojasi. Velan vakuudeksi antamasi omaisuus aliarvostettiin, jotta saatiin näyttämään, että yrittäjällä oli liikaa velkaa. Koko järjestelmä alistettiin palvelemaan pankinjohtajien pelastamista ja yrittäjien, takaajien sekä asuntovelkaloukkuun jääneiden ihmisten tuhoamista. Henkisesti heidän selkärankansa murrettiin jatkuvilla lehtikirjoituksilla ja tv-ohjelmilla, joissa jylistiin : Kansa on ottanut liikaa velkaa - velalliset pitää tuomita" Ketään ei kiinnostanut totuus edes 10 vuotta myöhemmin, jolloin eräs oikeusministeriön lainsäädäntöneuvos totesi; "Nämä ovat arvokysymyksiä". Tämä, jos mikä sisältää vihapuheen tunnusmerkit - siinä tuomittiin koko kansa kurjuuteen, vain muutaman ahneen politiikon ja pankinjohtajan takia. Hävetkää!
 UHRIT MAKSAVAT EDELLEEN - VÄÄRYYS ON KORJATTAVA!
 Uhrit ovat yrittäneet käydä oikeutta, sitä saamatta, sillä joku tässä maassa on päättänyt, että UHREJA ON LIIKAA - TULISI HURJA TYÖ JA VALTAVAT KORVAUKSET (Paavo Nikula)! Rohkeimmat uhreista ovat kirjoittaneet päättäjille, ministereille, kansanedustajille ja joka kerta vastaus on sama: "Nehän ovat historiaa" tai "Emme voi puuttua yksittäistapauksiin" Meillä on siis 540 000 yksittäistapausta, joissa on aivan samat kuviot ja he maksavat edelleen v. 2016! Tässä on melkoinen ristiriita, koska kyseessä on Ihmisoikeussopimuksen vastainen tilanne - Suomi siis rikkoo tietoisesti em.sopimusta satojatuhansia ihmisiä kohtaan Suomessa - ja silti hakee YK:n Ihmisoikeuskomission jäseneksi 2022 - sallikaa minun nauraa kyynelten läpi.
 Ongelma tiedetään ja tunnustetaan (Tasavallan Presidentti Sauli Niinistö 2015 ja Pääministeri Juha Sipilä sekä 2015 että 2016) -jopa myönnetään, että uhreille pitää korvata. Näiden kahden ihmisen anteeksipyyntöä lukuunottamatta -uhrien asemassa ei ole edelleenkään tapahtunut yhtään mitään! Mitään ei ole tapahtunut edes oikeusministeriössä, vaikka Velallisten Tuki johtoryhmällä olemme vaatineet puolueettoman totuusfoorumin perustamista jo 1.7.2015 ja uudistaneet pyyntömme tammikuussa 2016. Olemme lähettäneet kirjeitä kansanedustajille, pyrkineet vaikuttamaan valiokuntiin - kaikkialla on tärkeämpää puhua maahanmuuttajien ongelmista, kuin miljoonan oman kansalaisen hädästä. Hävetkää!
 Yli viidesosalle osalle kansasta Suomen velanperintäjärjestelmästä, on tullut mielivaltainen ryöstö, jossa ihmisen toimeentulo ajetaan niin ahtaalle, että siitä kärsii jo kolmas sukupolvi. Ulosottovirastot myyvät alihintaan omaisuuksia, jonka jälkeen myös valtio alkaa menettää rahaa luottotappioiden tai niiden korkojen kautta. Velallisen omaisuudella tehdään bisnestä -jonkun muun, kuin sen oikean omistajan eli velallisen hyväksi. Hän ajautuu sosiaalitoimen asiakkaaksi, ei saa töitä, ei puhelinta, ei vakuutusta jne. Perintätoimistojen rahavirta kuljettaa suomalaisten rahaa ulos rajojen -veroparatiiseihin. Pankit merkitsevät velat luottotappioiksi ja omaisuuksista saamansa varat liikevoitoksi - maksumieheksi jää velallisen lisäksi koko Suomen valtio. Valtio on velkaa yli 100 miljardia ja se kasvaa juuri niin kauan, kuin meillä vallitsee mielivalta yrittäjiä ja velallisia kohtaan.
 HYVÄT PÄÄTTÄJÄT! TE SIIS HYVÄKSYTTE RIKOLLISEN PANKKI- JA PERINTÄTOIMINNAN SUOMESSA!
 ONGELMA TIEDETÄÄN JA VÄÄRYYDET ON KORJATTAVA!
 OIKEUSVALTIOSSA, LAITTOMASTI TOIMINEET PANKINJOHTAJAT ON LAITETTAVA LOPULTAKIN VASTUUSEEN TEOISTAAN JA HEIDÄN UHREILLEEN ON KORVATTAVA VAHINGOT!
 Velallisten Tuki, Johtoryhmä, Tiedottaja
 Jorma Jaakkola 18.6.2016 11:42
 Totuutta myös peräten
 Hilkka Laikko 18.6.2016 12:45
 Jorman kotisivuilta löytyy kaikki tietämisen arvoinen, kuka teki mitä ja milloin. Suomen valtio on nyt yli 100 miljardia velkaa. Me emme voi jatkaa tällä tiellä, sillä kun meistä aika jättää, meidän jälkeläisemme tulevat kiroamaan tämän sukupolven maksaessaan sellaista velkaa, jonka meidän sukupolvemme on ottanut.
 Totuus on perattava pohjamutia myöden, vain siten Suomella on mahdollisuus selvitä. Me tarvitsemme jokaisen työikäisen rakentamaan tätä maata, mutta emme ilman palkkaa tai pelkällä työttömyysrahalla. Työn teettäminen ilman palkkaa on tietääkseni laitonta - ethän saa talkoissa pitää ihmisiä edes omakotityömaalla ilman veroseuraamuksia.
 Samat virheet toteutetaan yhä uudelleen ja uudelleen -eikä puututa rakenteelliseen vääristymään, joka syö koko valtion tuloksentekoa. Tuo vääristymä on koko velanperintäjärjestelmä. Nyt ei kannata kuunnella pankkilobbareita, vaan ajatella koko kansan ja valtion etua.
 Jorma Jaakkola 18.6.2016 17:44
 Kaikkia taustoja 1990-luvun lamasta ei vielä ole laitettu kotisivulleni.
 Jorma Jaakkola 18.6.2016 17:58
 Hilkka, kirjoitit:
 "Nykyään on suorastaan muotia leimata kaikki, vähänkin yhteiskuntakritiikkiä harjoittavat henkilöt ja tahot, vihapuhetta levittäviksi anarkisteiksi. Suomeen on muodostunut kulttuuri, jossa vain tietyt valtaapitävät tahot saavat keskustella maamme ongelmista. Muiden mielipiteet tuomitaan väärinä tai vihapuheina."
 Tai vain vaietaan.
 Veikko Saksi 18.6.2016 13:00
 Kiitos kirjoituksestasi, Hilkka! On se ihmeellinen päätös, että uhreja on liikaa, ei asiaa voi selvittää. Miksi uhreja tehtiin niin paljon? Sitä sopii kysyä Koivistolta ja sen ajan johtavilta poliitikoilta. Osa heistä on edelleen merkittävissä asemissa tässä yhteiskunnassa.
 Mutta kuinka monta rikolliseksi tuomittua velallista on johtavassa asemassa nykyään? Eipä niitä taida olla yhtään. Suomi on outo maa. Saat olla vain kerran eri mieltä. Jos olet toista tai useamman kerran eri mieltä, olet häirikkö ja sinut suljetaan päätöksenteosta pois.
 Maailmalla on monta maata, jossa vanhoja vääryyksiä on oikaistu. Esim. Uuden-Seelannin maorit ovat nyt suurin metsänomistajaryhmä, kun 1840 ryöstön väärät päätökset korjattiin.
 Pääministeri Kevin Rudd pyysi helmikuussa 2008 anteeksi aboriginaaleilta lasten pakkohuostaanotosta. Anteeksipyyntöön liittyi korvauksia.
 Muita maita olivat esim. Italia, Kanada, Saksa, Japani, Tsekki, Puola, paavi pyysi anteeksi vuoden 1415 teloituksia ... Ehkä mielenkiintoisin on NYLIC eli suuri amerikkalainen vakuutusyhtiö, joka päätti myöntää hyvityksiä vuoden 1882 alkaen Ottomaanien valtakunnan ns. kreikkalaisista vakuutuskirjoista.
 Joten esimerkkejä erittäin vanhoistakin asioista ja niiden selvittämisestä on. Suomi on samanlainen kuin Venäjä, joka ei ole koskaan pyytänyt sen paremmin punaisen terrorin tekoja kuin muitakaan väärintekemiään anteeksi - saati korvannut niitä.
 Joten Hilkan kysymys siitä, milloin Suomi alkaa toteuttaa ihmisoikeuksia, joista se rinta röyhyllä puhuu esim. YK:ssa? On aika korjata niin ns. pankkikriisi kuin evakkojen väärä kohtelu kuin monta muuta asiaa.
 Ketkä tässä häviävät? Vain ne tunnottomat poliitikot, jotka ajavat omaa etuaan. Se on heille aivan oikein!
 Jukka Salakari 18.6.2016 14:15
 Blogisti väittää:"Nykyään on suorastaan muotia leimata kaikki, vähänkin yhteiskuntakritiikkiä harjoittavat henkilöt ja tahot, vihapuhetta levittäviksi anarkisteiksi."
 Tästä olisi mielenkiintoista kuulla esimerkkejä. Itse en pidä yhteiskuntakritiikkiä harjoittavaa henkilöä anarkistina; kritiikkiä voi esittää kovin monella tavalla.
 Toisaalta suorat tappouhkaukset, perheeseen tai lapsiin kohdistuvat pelottelu- ja mustamaalauskampanjat, valheiden levittäminen esim. kirjoittajan sairauksista yms. ovat vihapuhetta, kuten yleensäkin henkilöön käyvä arvostelu.
 Jos tosiaan "KAIKKI, vähänkin yhteiskuntakritiikkiä harjoittavat henkilöt ja tahot" leimataan "vihapuhetta levittäviksi anarkisteiksi", olisi hyvä kuulla esimerkkejä. Epäilen väitettäsi.
 Leo Patrikainen 18.6.2016 15:12
 Jokaisen heistä 15 000 itsemurhan tehneistä olisi pitänyt ottaa mukaansa 2-3 ulkopuolista, niin Suomesta olisi tullut oikeusvaltio. Muu maailma olisi käynyt päättäjien kimppuun ja ohjannut ongelmien hoidoissa. Vihdin signaali on valitettava, mutta näistä syntyy reaktio ja seuraamuksia niiden myötä. Monet odottavat jäljellä olevan elinajan diagnoosia ikäville seuraamuksille. Vain ihme on varjellut päättäjiä, vain ihme.
 Hilkka Laikko 18.6.2016 17:09
 Oikeusministeri Lindström - älkää antako enää tulla lisää uhreja -niitä on jo liikaa.
 Olemme pelänneet Velallisten Tuki ryhmässä ja jopa varoittaneet, että pinnan alla on paljon 90-luvusta lähtien patoutunutta katkeruutta ja vihaa. Järjettömään, Ihmisoikeuksia polkevaan, ja laittomaan velanperintäjärjestelmään on pikaisesti puututtava ja uudistettava koko velanperintäjärjestelmä nopealla aikataululla. Velkojien, perintätoimistojen, pankkien ja ulosoton mielivaltaiseen toimintaan, on luotava Perustuslain ja Ihmisoikeussopimuksen mukaiset säännöt.
 Montako uhria PK-yrittäjäsektori tarvitsee vielä lisää, ennen kuin Oikeusministerinä ymmärrätte tilanteen vakavuuden? 14 500 itsemurhaa 90-luvun takia ja nyt alkaa tulla uusia uhreja. Maatalousyrittäjiä häädetään jo satoja vuosia vanhoilta tiloiltaan....katkeruus kasvaa jo monessa sukupolvessa.
 Vihdin tapauksen taustalla, laiton pankkitilin tyhjennys. Lopputulos on karmea ja vain siksi, että viranomaiset eivät millään tavalla auttaneet yrittäjää -vaan laiton tilin tyhjennys vaimon tililtä vei 71 000 euroa perheeltä. Tuloksena: Yrittäjän itsemurha, 1 kuollut poliisi ja toinen vakavasti loukkaantunut. Suruvalittelumme kaikille omaisille.
 Pyydän, että tutustutte ministerinä tapauksen taustoihin ja pyydän, että kuuntelette meitä -vihdoinkin. Ongelma koskee satojatuhansia ihmisiä - heidät ryöstetään puti-puhtaaksi, omaisuudet aliarvostetaan ja myydään pilkkahintaan, estetään työnteko, puhelin, asunto, vakuutukset. Epäoikeudenmukaisuus synnyttää katkeruutta ja vihaa. PK-yrittäjiä on kohdeltu epäoikeudenmukaisesti jo 25 vuotta - älkää antako sen jatkua.
 Velallisten Tuki johtoryhmä pyrkii vaikuttamaan kaikin mahdollisin keinoin, jotta lopultakin 25 vuotta jatkuneeseen, PK-yrittäjien oikeusturvan loukkauksiin puututaan ja järjestelmä luodaan tukemaan työllistävää yrittäjää. Olemme surullisia - jälleen uusia uhreja - täysin tarpeettomasti. Saamme jatkuvasti epätoivoisia viestejä, epätoivoisilta perheiltä - auttakaa - me emme jaksa enää.
 Tämän perheen tilanne tuli tietoomme vasta, kun pahin oli jo tapahtunut. Minä rukoilen, että tämä tapaus taustoineen herättää koko hallituksen.
 Ei enää yhtään uhria järjettömän velanperintäjärjestelmän takia!
 Timo Tarus 18.6.2016 23:28
 Ulosottovirastot eivät todellakaan etukäteen informoi miten ja milloin velalliselta viedään koko omaisuus. Silloin kun ihminen kokee tulleensa yhteiskunnan lynkkaamaksi niin jotkut toimivat näin radikaalisti. Surullista että tässäkin lopputuloksena oli ihmishenkien menetys! Siitä huolimatta ihmettelen ettei näin äärimmäisiä reaktioita ole sattunut vielä enempää.
 Maamme korkein johto on ja näköjään haluaa olla jatkossakin "autuaan tietämätön" näistä UO-virastojen "liiketoiminnoista"?
 Ilmeisesti julkinen sektori ja pakolaisvirrat ym. syövät niin paljon varoja että niiltä joilla vielä yksikin killinki sattuu taskun pohjalla olemaan niin se otetaan tavalla tai toisella?
 Pistetään joku "työn raskaan raataja" joka on "pienen ikänsä" yrittänyt vain tulla toimeen (h..tinmoisella raatamisella), niin semmonen on hyvä "viime metreillä" putsata ja napsia omaisuudet "paremmin tarvitseville"..
 Petri Hirvimäki 18.6.2016 17:32
 Kiitos Hilkka -
 En tiennytkään tuon Vihdin yhteydestä näihin asioihin... karmeaa.
 Jotain karmeaa tapahtuu koko ajan minullekin ja perheelleni. En tiedä mikä puhe vaikkapa viimeisin blogini on mutta miten muuten saa asioita nostettua tikunnokkaan kuin kunnolla haastamalla -
 Herätyspuhe - HERÄTYS SUOMALAISET tehdään yhdessä jotain!
 http://petrihirvimki.puheenvuoro.uusisuomi.fi/2187...
 Hilkka Laikko 19.6.2016 04:43
 Petri - vielä ei ole aika antaa periksi. Meidän on kirjoitettava, herätettävä kansanedustajat - vaadittava, että velanperintäjärjestelmä puretaan ja laitetaan aivan uusiksi.
 Muutokselle on nopeita mahdollisuuksia ja näiden mahdollisuuksien päällä istuu Oikeusministeri. Tilitysvelvollisuus on Rikoslaissa 28 luku 4§ 3 mom ja 5§, jos omaisuus oli arvokas. Tilityksen laiminlyönti on kavallus - päättäjät ja viranomaiset katsovat päältä ja hyväksyvät, kun pankinjohtajat ja perintätoimistot ulosoton suojeluksessa tekevät rikoksia. Oikeuslaitos ei puutu!
 Törkeimmissä tapauksissa viranomaisskoneisto toimimaan eli pankki ja perintätoimisto verotarkastuksiin, johtajat tuomioistuimen eteen ja kaappiin omaisuuksien kavaltamisesta ja jos ulosottoviranomainen on auttanut kavalluksessa, sama seuraamus ja kaikille korvausvelvollisuus.
 Meillä on laki - sitä ei vaan käytännössä noudata.
 VOUDIT- ULOSOTTOMIEHET - TEILLÄ ON VASTUU MYÖS VELALLISEN OIKEUSTURVASTA!
 21.5.2016 04:58
 KIITOS KKO! VELALLISELLA - JOPA KONKURSSIVELALLISELLA ON OLTAVA OIKEUSTURVA!Kuinka monta kertaa näiden vuosien (25) aikana olen toivonut ja rukoillut, että joku taho tässä maassa laittaa säännöt ulosoton mielivallalle. Velallisella - jopa konkurssivelallisella -on oikeusturva! 90-luvulla...
 Hienoa, ehdokas Sauli Niinistö vie Suomen NATOon Pertti Lindeman
 Aktiv Hansa ja Koiviston konklaavi Amos Ahola


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 22000D1109(09)
 ETA:n sekakomitean päätös N:o 54/1999, tehty 30 päivänä huhtikuuta 1999, ETA-sopimuksen liitteen X (Audiovisuaaliset palvelut) muuttamisesta
 Virallinen lehti nro L 284 , 09/11/2000 s. 0013 - 0014
 ETA:n sekakomitean päätösN:o 54/1999,tehty 30 päivänä huhtikuuta 1999,ETA-sopimuksen liitteen X (Audiovisuaaliset palvelut) muuttamisestaETA:N SEKAKOMITEA, jokaottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on mukautettuna mainitun sopimuksen mukauttamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä "sopimus", ja erityisesti sen 98 artiklan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Sopimuksen liite X muutettiin 13 päivänä joulukuuta 1996 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 79/96(1).(2) Euroopan audiovisuaalisia ja tietopalveluja tuottavien yritysten kilpailukyvyn parantamisesta edistämällä kansallisia järjestelmiä, joiden tarkoituksena on saattaa alaikäisten ja ihmisarvon suojelu vertailukelpoiselle ja tehokkaalle tasolle 24 päivänä syyskuuta 1998 annettu neuvoston suositus 98/560/EY(2) olisi otettava osaksi sopimusta,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaLisätään sopimuksen liitteessä X olevan 2 kohdan (neuvoston päätöslauselma 94/C/181/02) jälkeen kohta seuraavasti:"3 398 X 0560: neuvoston suositus 98/560/EY, annettu 24 päivänä syyskuuta 1998, Euroopan audiovisuaalisia ja tietopalveluja tuottavien yritysten kilpailukyvyn parantamisesta edistämällä kansallisia järjestelmiä, joiden tarkoituksena on saattaa alaikäisten ja ihmisarvon suojelu vertailukelpoiselle ja tehokkaalle tasolle (EYVL L 270, 7.10.1998, s. 48)."2 artiklaSuosituksen 98/560/EY islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka on liitetty tämän päätöksen asianomaisiin kielitoisintoihin, ovat todistusvoimaisia.3 artiklaTämä päätös tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 1999, jos sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle.4 artiklaTämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.Tehty Brysselissä 30 päivänä huhtikuuta 1999.ETA:n sekakomitean puolestaF. BarbasoPuheenjohtaja(1) EYVL L 100, 17.4.1997, s. 68.(2) EYVL L 270, 7.10.1998, s. 48.


text:
Grki so narod, ki živi v Grčiji, na Cipru in kot manjšina v Albaniji in Turčiji, govorijo pa grško.
 Stari Grki
 V latinski književnosti so bili Heleni znani kot Græci. O njih sta najprej pisala Aristotel in Apolodor. Videti je, da so s tem mišljeni ljudje iz Epira. Latinci so ime spoznali, ko so grški priseljenci kolonizirali Italijo. Sami Grki so si rekli »Heleni«, stari Rimljani pa so jih klicali Græci, kar je bilo sicer ime prav določenih grških kolonizatorjev.
 V času Rimskega imperija se ime Heleni ni več uporabljalo. Grki so se, tako kot ostali ljudje iz rimskih provinc, klicali »Rimljani«.
 Po propadu Zahodnega rimskega cesarstva leta 395 in začetku srednjega veka v Zahodni Evropi, se je latinsko ime za Grke uporabljalo na široko. V Vzhodnem rimskem imperiju je prišlo do spremembe. Medtem ko so se državljani Bizantinskega cesarstva klicali Rimljani, so Grki prevzeli ime Græco, da so se ločili od drugih Bizantincev. Po shizmi je Græco pomenil pravoslavnega in Latinec katoliškega vernika. Po določenem času sta ti besedi pridobili tudi narodni pomen.
 Po neodvisnosti sodobne grške države od Otomanskega imperija so sami Grki povsem zavrgli pojem Græco. Nova država se je uradno poimenovala »Helenska republika« (ali Helas), ljudje pa »Heleni«. Preostanek sveta jim kljub temu reče Grki, njihovi državi pa Grčija.
 Navade in običaji
 Smrt in običaji
 Stari Grki so smrt doživljali zelo globoko, pogreb pa je bil zanje dolžnost, ki jo je družina morala opraviti po vseh predpisih. Sofokles se je z Antigono dotaknil ravno teh čustev Grkov; Antigona ni smela pokopati svojega brata, torej ni smela opraviti svoje svete dolžnosti.
 Na dan smrti so ženske sorodnice truplo pokojnika odnesle do hiše najbližjega sorodnika. Truplo so obredno okopale, mazilile, oblekle, okrasile in položile na mrtvaški oder. Sorodniki in prijatelji so prišli pokojnemu izkazat poslednje spoštovanje, ženske pa so se, oblečene v črno in razpuščenih las, tolkle po prsih, in pele obredne žalostinke. Hiša in žalujoči so veljali za nečiste, zato so pri vhodu v hišo nastavili nekaj vode, da so se obiskovalci ob odhodu lahko umili. Tretji dan so še pred zoro v pogrebnem sprevodu odšli iz mesta do pokopališča ali do posestva na podeželju.
 Pokop in pogreb
 ἐκφορά (ekforá) = pokop, pogreb
 Truplo so bodisi pokopali bodisi zažgali na grmadi. V tem primeru so po tem, ko je grmada dogorela, zbrali ostanke v žaro in jo pokopali. Nagrobniki aristokratov v arhaični dobi so bili pravi umetniški izdelki (tako imenovani kurosi in kore), medtem ko so za časa demokracije postali skromnejša znamenja. Tam so opravili žrtvovanje, izlili nekaj vina in olja, nato pa odšli na pogrebno gostijo. Na deveti dan in obletnice smrti se je družina zopet zbrala pri nagrobniku in slovesno opravila potrebne obrede.
 Ljudje so iz različnih vzrokov skrbno skrbeli za družinske grobove. Do neke mere so z bogastvom nagrobnika okolici hoteli pokazati moč družine. Poleg tega so večinoma verjeli, da duša po smrti ne postane zgolj nedejavna senca, če za grob s predpisanimi obredi lepo skrbijo. Skrb za grobove prednikov pa je imela tudi močan politični moment. V največjih nevarnostih za Grke je bila največja motivacija pri borbi ravno sklicevanje na to, da je treba ohraniti grobove prednikov in domača svetišča. Nekega ustaljenega pogleda na posmrtno življenje v Grčiji ni bilo. Pri Homerju beremo, da se je Ahil bal umreti, ker si je predstavljal, da po smrti kot senca ne bo mogle ničesar storiti niti čutiti. Na Zemlji pa lahko doseže junaška dejanja.
 Poezija s simpozijev nam na nekaterih mestih ohranja pogled, da je bolje umreti mlad, kot pa se postarati, saj starec ne more več uživati. Tudi Herodot s svojimi Zgodbami nekajkrat nakaže, da je za človeka bolje, da se ne rodi, oziroma da ta svet čim prej zapusti. Špartanci in tudi nekateri drug Grki so po drugi strani hoteli umreti častitljivo, da jih bodo žive ohranjali lepi spomini njihovih potomcev. Tudi filozofi so na svet gledali različno. Sokrat se ni bal smrti in je trdil, da duša po smrti živi dalje, njegovi učenci pa se s tem niso mogli sprijazniti. Zelo skrajno mnenje je imel na primer Diogen, ki je učencem naročil, naj ga po smrti kar odvržejo, saj telo po smrti ne čuti ničesar več. Tudi stoiki so trdili, da duša po smrti živi dalje, saj je iskra božanskega ognja. Pitagorejci so verjeli v reinkarnacijo, epikurejci pa so trdili, da se s smrtjo vse konča, saj tako duša kot telo razpadeta na atome. Zato je po njihovem mnenju treba izkoristiti vsak dan, ki ga še doživimo.
 Sodobni Grki
 Etnični Grk (ali preprosto: Grk) je nekdo, ki se ima za Grka. Značilnosti so:
 kulturna povezava z grško kulturo,
 govorjenje grščine,
 predniki, ki so živeli v Grčiji ali v krajih, ki so bili včasih del Grčije ali se drugače smatrajo za grške.
 Na Balkanu živi okoli 10,8 milijonov etničnih Grkov, pomembno manjšino pa tvorijo tudi v mnogih balkanskih državah, kot tudi v današnji Turčiji.
 Kot Grke lahko smatramo ljudi, ki so živeli v Bizantinskem cesarstvu in/ali okoli Egejskega in Jonskega morja, če so njihovi predniki živeli tam že pred začetkom invazij Seldžuških Turkov, ki so se začele okoli leta 1000.
 Glej tudi
 seznam Grkov
 Ljudje po narodnosti


type: caselaw

text:
 1.6.2013
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 156/37
 Urteil des Gerichts vom 12. April 2013 — CISAC/Kommission
 (Rechtssache T-442/08) (1)
 (Wettbewerb - Kartelle - Urheberrechte in Bezug auf die öffentliche Aufführung von Musikwerken über Internet, Satellit und Kabelweiterverbreitung - Entscheidung, mit der eine Zuwiderhandlung gegen Art. 81 EG festgestellt wird - Aufteilung des räumlichen Marktes - Bilaterale Vereinbarungen zwischen den nationalen Verwertungsgesellschaften - Abgestimmte Verhaltensweise, mit der die Erteilung von Lizenzen für mehrere Gebiete und mehrere Repertoires ausgeschlossen wird - Beweis - Unschuldsvermutung)
 2013/C 156/64
 Verfahrenssprache: Englisch
 Verfahrensbeteiligte
 Klägerin: International Confederation of Societies of Authors and Composers (CISAC) (Neuilly-sur-Seine, Frankreich) (Prozessbevollmächtigte: Rechtsanwälte J.-F. Bellis und K. Van Hove)
 Beklagte: Europäische Kommission (Prozessbevollmächtigte: F. Castillo de la Torre und A. Biolan)
 Streithelferin zur Unterstützung der Klägerin: European Broadcasting Union (EBU) (Grand-Saconnex, Schweiz) (Prozessbevollmächtigte: Rechtsanwalt D. Waelbroeck und D. Slater, Solicitor)
 Gegenstand
 Klage auf teilweise Nichtigerklärung der Entscheidung K(2008) 3435 endgültig der Kommission vom 16. Juli 2008 in einem Verfahren nach Artikel 81 (EG) und Artikel 53 EWR-Abkommen (Sache COMP/C2/38.698 — CISAC)
 Tenor
 1.
 Art. 3 der Entscheidung K(2008) 3435 endgültig der Kommission vom 16. Juli 2008 in einem Verfahren nach Artikel 81 (EG) und Artikel 53 EWR-Abkommen (Sache COMP/C2/38.698 — CISAC) wird für nichtig erklärt, soweit er die International Confederation of Societies of Authors and Composers (CISAC) betrifft.
 2.
 Die Europäische Kommission trägt die Kosten.
 (1) ABl. C 82 vom 4.4.2009.


text:
Di origini modeste, venne incoraggiato agli studi ed entrò nel 1798 nell'École Polytechnique di Parigi. Divenne docente di questa scuola anche grazie al sostegno di Laplace e nel 1806 succedette a Fourier. Nel 1816 ottenne una cattedra di meccanica alla Sorbona e fu eletto all'Accademia delle Scienze di Parigi.
 Matematica
 Tra i suoi contributi, vi è l'estensione della teoria della meccanica utilizzando la meccanica analitica (Traité de mécanique, 2 volumi, 1811 e 1833). Ha poi mostrato che una particella posta tra due placche ellissoidali orientate nella stessa direzione, non avverte alcuna forza. Ha inoltre applicato la matematica all'elettricità e al magnetismo, formulando l'estensione dell'equazione di Laplace, la ben nota equazione di Poisson. Altre sue importanti osservazioni riguardano la costanza del potenziale elettrico sulla superficie di un conduttore, ha quindi formulato la teoria sulla corrente superficiale e sul volume di magnetizzazione.
 Nel 1819, durante una discussione sull'articolo di Fresnel sulla diffrazione presso l'Accademia francese delle scienze, sostenne che, come conseguenza di tale teoria, il centro dell'ombra di un disco diffrattivo doveva essere illuminato: questo effetto inatteso venne successivamente osservato, verificando così la teoria di Fresnel.
 Ha anche contribuito allo sviluppo della statistica con la distribuzione di Poisson introdotta come distribuzione limite della distribuzione di Pascal
 () e della distribuzione binomiale.
 Opere
 Poisson ha pubblicato più di trecento articoli vertenti sulla matematica,
 la fisica e l'astronomia, nonché poco prima della sua morte, la statistica
 (1809)
 (1811)
 (1831);
 Théorie mathématique de la chaleur (1835);
 Supplement à la Théorie mathématique de la chaleur (1837);
 Recherches sur la probabilité des jugements en matière criminelle et en matière civile (1837) dove utilizza la variabile casuale poissoniana
 Altre edizioni
 Voci correlate
 Relazione di Poisson
 Equazione di Poisson
 Variabile casuale poissoniana
 Indice di dispersione di Poisson
 Limite di Poisson
 Matrice poissoniana
 Regressione di Poisson
 Processo di Poisson
 Processo di Poisson-Markov
 Teoria dei grandi numeri di Poisson
 Parentesi di Poisson
 Modulo di Poisson
 Nucleo di Poisson
 Altri progetti
 Collegamenti esterni
 Statistici francesi
 Calcolo integrale
 Membri dell'Accademia delle Scienze di Torino


text:
Latgales priekšpilsēta (iepriekš Maskavas priekšpilsēta, Maskavas Ārrīga, Maskavas rajons) ir viens no sešiem Rīgas pilsētas administratīvajiem rajoniem, kas atrodas Rīgas dienvidaustrumu daļā Daugavas labajā krastā.
 Latgales priekšpilsētas platība ir 50 km2, bet iedzīvotāju skaits () bija (lielākais Rīgā pēc iedzīvotāju skaita).
 Vēsture
 Latgales priekšpilsēta vēsturiski veidojusies no vairākām atšķirīgām Rīgas daļām. Jau 1208. gadā tagadējā Ķengaraga teritorijā Zobenbrāļu ordenis uzcēla Bertolda dzirnavas, kas kalpoja kā nocietinājums Rīgas pievārtē.
 14. gadsimtā tieši aiz pilsētas vaļņiem Daugavas krastmalā izveidojās Lastādijas priekšpilsēta, kurā atradās kuģu būvētava, kokzāģētava, pelnu dedzinātava, tur atradās arī noliktavas, šķūņi un algāžu koka namiņi.
 Zviedru Vidzemes laikā Johans Rodenburgs izstrādāja Rīgas priekšpilsētu nocietinājumu loka plānu ar ielu planojumu šī loka iekšienē, ko 1652. gadā apstiprināja Rīgas ģenerālgubernators Gustavs Horns. Aizsardzības un tirdzniecības vajadzībām gar priekšpilsētas ārējo robežu izraka kanālu pa tagadējās Dzirnavu ielas gaitu līdz tagadējai Marijas ielai, kas vēlāk ieguva Rodenburga grāvja nosaukumu (aizbērts 19. gadsimta otrajā pusē). Lielā Ziemeļu kara laikā priekšpilsētas nodedzināja, ārējā kanāla rakšana netika pabeigta.
 Pēc kara beigām un Rīgas pievienošanas Krievijas Impērijai aiz Rodenburga grāvja Daugavas krastā apmetās baltkrievu strūdzinieki, patvērumu atrada arī Krievijā vajātie vecticībnieki, ap 1760. gadu dibināts Rīgas Grebenščikova lūgšanu nams. Kad 1766. gadā izdeva noteikumus par ebreju atrašanos Rīgas pilsētā, ebrejiem bija atļauts 6 nedēļas tirdzniecības nolūkā dzīvot apmetnē aiz pilsētas Jāņavārtiem, kur atļāva ierīkot arī pirmo ebreju lūgšanu namu.
 1771. gadā izstrādāja Rīgas priekšpilsētas pārplānošanas projektu, kas paredzēja izveidot jaunu nocietinājumu (palisāžu) joslu tagadējās Matīsa ielas apvidū. 1774. gadā priekšpilsētu sadalīja divās administratīvās daļās - Pēterburgas un Maskavas () priekšpilsētās, kuru robeža tolaik gāja pa tagadējo Krišjāņa Barona ielu. 1812. gada kara laikā Maskavas priekšpilsētas ēkas atkal nodedzināja.
 Pēc kara beigām Rīgas ģenerālgubernators Filipo Pauluči 1813. gadā lika sagatavot priekšpilsētu atjaunošanas plānu. Maskavas forštatē 1818. - 1822. gadā uzcēla Rīgas Jēzus baznīcu. Pēc lēmuma nojaukt Rīgas nocietinājumus Johans Daniels Felsko 1856. - 1857. gadā izstrādāja jaunu priekšpilsētu attīstības projektu. Jaunajā priekšpilsētā no Krievijas Impērijas nometinājuma joslas ieceļoja turīgie ebreju tirgoņi, bet no centrālajām guberņām krievu rūpnīcu strādnieki.
 Pēc 1888. gada Maskavas priekšpilsētu pārdēvēja par Maskavas pilsētdaļu (Moskauer Stadttheil) jeb "Maskavas Ārrīgu" un sadalīja vairākos policijas iecirkņos. Šajā laikā sākās intensīva fabriku būve, kas turpinājās līdz pat kara sākumam 1914. gadā.
 1859. gadā agrāko Jāņa dambi pārdēvēja par Maskavas ielu, ko 1867. gadā pagarināja līdz Ķeizara (tagad Dzērvju iela) ielai, 1914. gadā līdz Kišiņevas (tagad Ķengaraga iela) ielai, bet 1917. gadā līdz Prūšu krogam (apmēram līdz Glūdas ielai).
 Pēc Pirmā pasaules kara Maskavas priekšpilsētu pārdēvēja par Latgales priekšpilsētu. 1924. gadā Latgales priekšpilsētas administratīvajās robežās iekļāva Ķengaragu un daļu no Dreiliņu pagasta (Dreiliņbušas) teritorijas (tagadējo Dārzciema apkaimi, daļu no Šķirotavas un Pļavnieku apkaimēm). 1938. - 1940 gadā Maskavas ielas nosaukums bija Latgales iela un 1939. gadā to pagarināja līdz Šķirotavas dzelzceļa stacijai (Rasas ielai).
 Pēc 1940. gada Latvijas okupācijas 1941. gadā Latgales priekšpilsētu pārdevēja par Maskavas rajonu. 1968. gadā Maskavas rajona teritorija tika paplašināta tagadējās Šķirotavas, Pļavnieku, Rumbulas un Dārziņu apkaimēs.
 Pēc Latvijas Republikas neatkarības atgūšanas 1991. gadā atjaunoja Latgales priekšpilsētas nosaukumu.
 Apbūve
 Latgales priekšpilsētas senākajā daļā daudzviet saglabājusies 19. gadsimta vidus un beigu koka arhitektūra, 19. un 20. gadsimtu mijā celtie īres nami, 1925.-1930. gadā Rīgas valdes celtās daudzīvokļu ēkas Samarina (tagadējā Lomonosova) un Jāņa Asara ielā.
 1958. gadā Turgeņeva ielā uzcēla Zinātņu akadēmijas augstceltni. Pēc 2000. gada gar Krasta ielu uzcēla daudz tirdzniecības namu.
 Apkaimes
 Latgales priekšpilsētā ietilpst šādas apkaimes:
 Avoti
 Dārzciems
 Dārziņi
 Grīziņkalns (daļēji Centra rajonā)
 Ķengarags
 Maskavas forštate
 Pļavnieki
 Rumbula
 Šķirotava
 Skatīt arī
 Rīga
 Daudzstāvu dzīvojamie rajoni Rīgā
 Rīgas Latgales priekšpilsētas ielu uzskaitījums
 Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Rīgas Latgales priekšpilsētā
 Atsauces
 Ārējās saites
 Latgales priekšpilsētas izpilddirekcija
 Latgales priekšpilsētas teritorijas vēsture


text:
 24.7.2015
 EN
 Official Journal of the European Union
 L 196/55
 DECISION No 4/2014 OF THE EU-CENTRAL AMERICA ASSOCIATION COUNCIL
 of 7 November 2014
 adopting the list of trade and sustainable development experts [2015/1218]
 THE EU-CENTRAL AMERICA ASSOCIATION COUNCIL,
 Having regard to the Agreement establishing an Association between the European Union and its Member States, on the one hand, and Central America, on the other (‘the Agreement’), and in particular Article 6 and Article 297 thereof,
 Whereas:
 (1)
 Pursuant to Article 6(1), the Association Council has the power to take decisions in the cases provided for in the Agreement.
 (2)
 Pursuant to Article 297(2), the Association Council shall endorse a list of a list of 17 experts with expertise in environmental law, international trade or the resolution of disputes arising under international agreements and a list of 17 experts with expertise in labour law, international trade or the resolution of disputes arising under international agreements,
 HAS ADOTPED THIS DECISION:
 Sole Article
 The list of trade and sustainable development experts, as set out in the Annex, is hereby endorsed.
 This decision shall be adopted through written procedure. It shall enter into force on the date of reception by the Secretariat of this Decision duly signed by all the Parties.
 Done at San José, Costa Rica, on 7 November 2014.
 For the Association Council,
 For the CA Party,
 For Costa Rica
 For El Salvador
 Por Guatemala
 For Honduras
 For Nicaragua
 For Panamá
 For the EU Party,
 ANNEX
 LIST OF TRADE AND SUSTAINABLE DEVELOPMENT EXPERTS
 Experts in environmental law, international trade or the resolution of disputes arising under international agreements
 List of national experts
 1.
 Marieta Lizano Martínez
 2.
 Alma Carolina Sánchez Fuentes
 3.
 Francisco Khalil de León Barrios
 4.
 Mario Noel Vallejo Larios
 5.
 Javier Guillermo Hernández Munguía
 6.
 Alexis Xavier Rodríguez Almanza
 7.
 Joost Pauwelyn
 8.
 Jorge Cardona
 9.
 Karin Lukas
 10.
 Hélène Ruiz Fabri
 11.
 Laurence Boisson de Chazournes
 12.
 Geert Van Calster
 Chairpersons (non-nationals of the Parties)
 1.
 Claudia de Windt
 2.
 Juan Carlos Urquidi Fell
 3.
 Elizabeth Jaramillo Escobar
 4.
 Janice Bellace
 5.
 Arthur Appleton
 Experts in labour law, international trade or the resolution of disputes arising under international agreements
 List of national experts
 1.
 Manuel Francisco Umaña Soto
 2.
 Carolina Morán
 3.
 Mario Fuentes Destarac
 4.
 Arnando Urtecho López
 5.
 Adrián Meza
 6.
 Rolando Murgas Torraza
 7.
 Eddy Laurijssen
 8.
 Jorge Cardona
 9.
 Karin Lukas
 10.
 Hélène Ruiz Fabri
 11.
 Laurence Boisson de Chazournes
 12.
 Geert Van Calster
 Chairpersons (non-nationals of the Parties)
 1.
 Emilio Morgado Velenzuela
 2.
 Juan Mailhos Gutiérrez
 3.
 Jill Murray
 4.
 Ross Wilson
 5.
 Janice Bellace


text:
dr. Jurgita Jaroslavienė – Lietuvių kalbos institutas
 Mokslinių tyrimų kryptys: lietuvių ir latvių kalbų fonetika ir fonologija, eksperimentinė fonetika, dialektologija, geolingvistika.
 Hum. mokslų disertaciją apgynė Vilniaus universitete 2010 m. lapkričio 19 d.: Jaroslavienė Jurgita, Rytinių kauniškių Prienų šnektos fonologija (Daktaro disertacija), Vilnius, 2010, 303 p.
 Koordinuoja ir organizuoja Centro darbą: paskirsto užduotis Centro darbuotojams ir kontroliuoja, kad jos būtų įvykdytos tinkamai ir laiku.
 Konsultuoja Centro darbuotojus, suteikia jiems metodinę medžiagą priskirtoms funkcijoms atlikti.
 Rengia planavimo ir atsiskaitymo dokumentus (ataskaitas).
 Vykdo kitas Instituto direktoriaus, direktoriaus pavaduotojo mokslo reikalams užduotis ar pavedimus, susijusius su šiuose nuostatuose išvardytomis funkcijomis.
 VYRESNIOJO MOKSLO DARBUOTOJO PAREIGOS
 Kolektyvinės monografijos bendraautorė
 Mikulėnienė D. ... et all., sudarytojos Danguolė Mikulėnienė, Violeta Meiliūnaitė. XXI a. pradžios lietuvių tarmės: geolingvistinis ir sociolingvistinis tyrimas (žemėlapiai ir jų komentarai), Lietuvių kalbos institutas, 2014, 464 p. ISBN 978-9955-26-468-2.
 Aliūkaitė Daiva, Jurgita Jaroslavienė, Violeta Meiliūnaitė „Teoriniai medžiagos rinkimo pagrindai“, p. 49–62.
 Aliūkaitė Daiva, Jurgita Jaroslavienė, Violeta Meiliūnaitė, Danguolė Mikulėnienė „Tarminių duomenų analizės principai. Tarmių aprašo metodika“, p. 63–75.
 Aliūkaitė Daiva, Rima Bakšienė, Jurgita Jaroslavienė ir kt. „Punktų tinklo tankis geolingvistinės skirties aukštaičiai : žemaičiai požiūriu“, p. 129–196
 Jaroslavienė Jurgita. A Brief Analysis of the Lithuanian and Latvian Nasal Sonorants and their Velar Allophones – Сучасні тенденції фонетичних досліджень : зб. матеріалів ІІІ Круглого столу з міжнар. участю (19 квіт. 2019 р., м. Київ), 2019, 33–37. Київ : КПІ ім. Ігоря Сікорського, Вид-во «Політехніка», УДК 81’342(062), С91. ISBN 978-966-622-936-9.
 Jaroslavienė Jurgita. Different IPA equivalents for some Lithuanian and Latvian vowels – Acta Linguistica Lithuanica77, 2017, 196–218. ISSN 1648-4444. Prieiga internete: http://lki.lt/acta-linguistica-lithuanica-77/, http://lki.lt/wp-content/uploads/2018/10/Acta_77_SP.pdf
 Jaroslavienė Jurgita. Lietuvių kalbos trumpųjų ir ilgųjų balsių kiekybės ir kokybės etalonai – Bendrinė kalba (88), 2015. ISSN 2351-7204. Prieiga internete: http://www.bendrinekalba.lt/?88, http://www.bendrinekalba.lt/Html/88/Jaroslaviene_BK_88_straipsnis.pdf.
 Grigorjevs Juris, Jurgita Jaroslavienė. Spectral structure and duration of the monophthongs in both contemporary Baltic languages – Linguistica Lettica (23), 2015, 68–92. Ryga, ISSN 1407-1932. Žurnalo turinys ir santraukos internete: http://www.lulavi.lv/media/upload/tiny/files/LL23_satura%20r%C4%81d%C4%ABt%C4%81js.pdf, http://www.lulavi.lv/media/upload/tiny/files/LL23_%20summary%20+literat..pdf
 Grigorjevs Juris, Jurgita Jaroslavienė. Comparative study of the qualitative features of the Lithuanian and Latvian monophthongs – Baltistica 50 (1), 2015, 57–89. ISSN 0132-6503, eISSN 2345-0045. Prieiga internete: http://www.baltistica.lt/index.php/baltistica/article/view/2225, http://www.baltistica.lt/index.php/baltistica/article/view/2225/2211.
 Jaroslavienė Jurgita. Kai kurių dvibalsinių galūnių priegaidės Prienų šnektoje: instrumentinis ir audicinis tyrimas – Žmogus ir žodis (Didaktinė lingvistika) T. 17 (1), 2015, 17–36. ISSN 1392-8600, eISSN 1822-7805. Prieiga internete: http://www.zmogusirzodis.leu.lt/index.php/zmogusirzodis/article/viewFile/112/108.
 Jaroslavienė Jurgita. Spectral characteristics of the Lithuanian vowels: some preliminary results of a new experimental research – Linguistica Lettica (22), 2014, 68–84. Ryga, ISSN 1407-1932. Žurnalo turinys internete: http://www.lulavi.lv/media/upload/tiny/files/LL22_sakumlapas.pdf
 Grigorjevs Juris, Jurgita Jaroslavienė. Dabartinių baltų bendrinių kalbų nosinių sonantų spektrinė analizė (The spectral analysis of the nasals of the contemporary Standard Baltic languages) – Žmogus ir žodis (Didaktinė lingvistika) T. 16 (1), 2014, 35–49. ISSN 1392-8600, eISSN 1822-7805. Prieiga internete: http://www.zmogusirzodis.leu.lt/index.php/zmogusirzodis/article/view/73, http://www.zmogusirzodis.leu.lt/index.php/zmogusirzodis/article/view/73/71.
 Jaroslavienė Jurgita. Prienų šnektos nosinių sonantų spektrinė charakteristika (The spectral characteristics of the nasals in the subdialect of Prienai) – Acta Linguistica Lithuanica LXVIII, 2013, 105–125. ISSN 1648–4444. Prieiga internete: http://etalpykla.lituanistikadb.lt/fedora/objects/LT-LDB-0001:J.04~2013~1383055005364/datastreams/DS.002.0.01.ARTIC/content.
 Jaroslavienė Jurgita. Prienų šnektos izoliuotieji ir rišliosios kalbos balsiai: akustiniai ir artikuliaciniai požymiai (Acoustic and articulatory features of vowels of the subdialect of Prienai pronounced both in isolation and in sentences) – Acta Linguistica Lithuanica LXIV–LXV, 2011, 65–86. ISSN 9771648444013. Prieiga internete: http://etalpykla.lituanistikadb.lt/fedora/objects/LT-LDB-0001:J.04~2011~1367180895910/datastreams/DS.002.1.01.ARTIC/content.
 Jaroslavienė Jurgita. Prienų šnektos sprogstamųjų priebalsių spektro sklaida ir kitos skiriamosios ypatybės (The spectra and other distinctive features of plosive consonants in the subdialect of Prienai) – Baltistica XLV (2), 2010, 307–324. ISSN 0132–6503, eISSN 2345-0045. Prieiga internete: http://www.baltistica.lt/index.php/baltistica/article/view/1519, http://www.baltistica.lt/index.php/baltistica/article/viewFile/1519/1433.
 Jaroslavienė Jurgita. Prienų šnektos žemutinių balsių eksperimentinis tyrimas (The experimental investigation of low vowels in the subdialect of Prienai) – Žmogus ir žodis: Didaktinė lingvistika, Mokslo darbai, 8 (1), 2006, 15–22. ISSN 1392–8600. Prieiga internete: http://www.biblioteka.vpu.lt/zmogusirzodis/PDF/didaktinelingvistika/2006/jaroslav.pdf.
 Jaroslavienė Jurgita. Prienų šnektos žemutinių balsių kiekybė ir kiti skiriamieji bruožai (The quantity and other distinctive features of low vowels in the subdialect of Prienai) – Baltistica, XLI (2), 2006, 245–264. ISSN 0132–6503, eISSN 2345-0045. Prieiga internete: http://www.baltistica.lt/index.php/baltistica/article/view/976, http://www.baltistica.lt/index.php/baltistica/article/viewFile/976/902.
 Jaroslavienė Jurgita, Lidija Kaukėnienė. Danielo Joneso kardinalinių balsių spektrinės charakteristikos (The spectra of Daniel Jones’ cardinal vowels) – Kalbotyra, 53 (1), 2004, 25–38. ISSN 1392–1517. Prieiga internete: https://www.ceeol.com/search/article-detail?id=457600.
 Pranešimai mokslinėse konferencijose ir seminaruose
 Jaroslavienė Jurgita, Aurelija Tamulionienė. Mokyklai aktualūs skaitmeniniai lietuvių kalbos ištekliai. – Forumas „Valstybinė kalba ir mokykla“ vyko 2019 m. balandžio 16 d. Lietuvių kalbos institute, Vilnius.
 Jaroslavienė Jurgita. Vowel Perception and Production in Standard Lithuanian in the Second Decade of the 21st Century. – Tarptautinė mokslinė konferencija „Baltic Linguistic: New Perspectived and Methods“ vyko 2018 m. lapkričio 21–22 d. Norvegijoje (The Center for Advanced Study in Theoretical Linguistics, University of Tromsø campus, Norway).
 Jaroslavienė Jurgita. Perception of the Lithuanian Sounds Produced in a Natural Speech Flow and Isolation. – IX tarptautinis dialektologijos ir geolingvistikos kongresas (9th Congress of the International Society for Dialectology and Geolinguistics) vyko 2018 m. liepos 23–27 d. Lietuvių kalbos institute ir Vilniaus universitete.
 Jaroslavienė Jurgita. Allophonic Variation of Lithuanian Monophthongs pronounced in CVC sequences, Words and Isolation. – Tarptautinė mokslinė konferencija „Contemporary research in phonetics and phonology: methods, aspects and problems“ („Šiuolaikiniai fonetikos ir fonologijos tyrimai: metodai, aspektai ir problemos“) vyko 2018 m. gegužės 17–18 d. Latvijos universiteto Latvių kalbos institute, Ryga, Latvija.
 Jaroslavienė Jurgita. IPA Symbol Equivalents for Lithuanian and Latvian Monophthongs („Lietuvių ir latvių kalbų monoftongų TFA simbolių atitikmenys“). – Tarptautinė tarpdalykinė mokslinė konferencija „The Fourth St. Petersburg Winter Workshop on Experimental Studies of Speech and Language (Night Whites 2018)“ („Kalbėjimo ir kalbos eksperimentiniai tyrimai“) vyko 2018 m. vasario 26–27 d. Sankt Peterburgo valstybiniame universitete, Sankt Peterburgas, Rusija.
 Jaroslavienė Jurgita, Danutė Liutkevičienė ir kt. Language variation as a factor of increasing language complexity and as a challenge for language policy. – Mokslinė apskritojo stalo diskusija vyko tarptautinėje konferencijoje „16th Annual Conference of EFNIL“ 2018 m. spalio 10–12 d. Amsterdame, Nyderlandai.
 Jaroslavienė Jurgita ir kt. Aspects of the Phonetics and Phonology. – Mokslinė apskritojo stalo diskusija vyko 2018 m. spalio 5 d. tarptautinėje konferencijoje „5de Gentse Colloquium over het Afrikaans“ Gento universitete, Gentas, Belgija.
 Jaroslavienė Jurgita. Dabartinių baltų kalbų vokalizmas kitų kalbų garsyno kontekste –Tarptautinė mokslinė konferencija „Kalbų ir tarmių transformacijos“ vyko 2017 m. spalio 19–20 d. Lietuvių kalbos institute, Vilniuje.
 Jaroslavienė Jurgita. Investigating the relationship between vowels pronounced in a natural flow of speech of the subdialect of Prienai – Mokslinis (biagiamasis) seminaras „Phonetics and phonology of the contemporary Standard Baltic languages: methodology and theoretical basis for the uniform approach VI“ vyko 2017 m. spalio 18 d. Lietuvių kalbos institute, Vilniuje.
 Jaroslavienė Jurgita. Garsų klasifikacijai reikšmingų terminų revizija: dabartinių baltų kalbų ir anglų kalbos atitikmenys – 4-oji tarptautinė konferencija „Vertimas: tapatumas, panašumas ir dermė“ vyko 2017 m. spalio 5–6 d. Vilniaus universitete, Vilniuje.
 Jaroslavienė Jurgita. Some remarks on terminology classifying Lithuanian vowels – IV tarptautinis lituanistų kongresas vyko 2017 m. gegužės 22–24 d. Vroclavo universitete, Lenkijoje.
 Jaroslavienė Jurgita, Jolita Urbanavičienė. The set of distinctive acoustic features denoting voiced obstruents in Standard Lithuanian – 4-oji tarptautinė mokslinė konferencija „Contemporary research in Phonetics and Phonology: methods, aspects and problems“ vyko 2017 m. gegužės 11–12 d. Latvijos universiteto Latvių kalbos institute, Rygoje, Latvija.
 Jaroslavienė Jurgita. Variation of vowel allophones in Standard Lithuanian and Eastern Kaunas subdialects – Mokslinis seminaras „Phonetics and phonology of the contemporary Standard Baltic languages: methodology and theoretical basis for the uniform approach V“ vyko 2017 m. gegužės 10 d. Latvijos universiteto Latvių kalbos institute, Rygoje, Latvija.
 Jaroslavienė Jurgita, Jolita Urbanavičienė. Innovative experimental research in contemporary Baltic languages: breaking the stereotypes – Tarptautinė mokslinė konferencija „Revitalizing Baltic linguistics in Bern“ („Naujas žvilgsnis į baltų kalbotyrą Berne“) vyko 2017 m. gegužės 5–9 d. Berne, Šveicarijoje.
 Jaroslavienė Jurgita. Šiuolaikiniai dabartinių baltų kalbų garsyno moksliniai tyrimai Lietuvoje ir Latvijoje – Tarptautinė mokslinė konferencija „Lituanistika (baltistika) šiuolaikiniuose ugdymo procesuose“ vyko 2017 m. balandžio 6–7 d. Lietuvos edukologijos universitete, Vilniuje.
 Jaroslavienė Jurgita. Tarptautinė ir tradicinė lietuvių kalbos garsų klasifikacija: ypatumai ir skirtumai – Tarptautinė mokslinė konferencija „Tekstai ir žodžiai“ („Teksts un vārds“), skirta akademiko Janio Endzelyno 144-osioms gimimo metinėms, vyko 2017 m. vasario 22–23 d. Latvijos mokslų akademijoje, Rygoje.
 Jaroslavienė Jurgita. Word-initial consonant clusters in Lithuanian dialects: STR-type onset clusters – Mokslinis seminaras „Phonetics and phonology of the contemporary Standard Baltic languages: methodology and theoretical basis for the uniform approach IV“ vyko 2017 m. vasario 22 d. Latvijos universiteto Latvių kalbos institute, Rygoje, Latvija.
 Jaroslavienė Jurgita. Lyginamasis instrumentinis lietuvių bendrinės kalbos balsių kokybinių ir kiekybinių požymių tyrimas – Tarptautinė mokslinė konferencija profesoriaus Alekso Girdenio (1936–2011) 80 metų gimimo sukakčiai paminėti „Dabartinių baltų kalbų ir tarmių transformacijos“ vyko 2016 m. spalio 19–21 d. Vilniuje.
 Urbanavičienė Jolita, Jurgita Jaroslavienė. «Палатальность и палатализация в современных балтийских языках: акустический анализ консонантов» – 8-oji tarptautinė mokslinė konferencija «Фонетика сегодня» („Fonetika šiandien“) vyko 2016 m. spalio 28–30 d. Maskvoje, V. V. Vinogradovo rusų kalbos institute.
 Jaroslavienė Jurgita, Jolita Urbanavičienė. IPA equivalents of the Traditional Phonetic Alphabet for the Lithuanian phonemes – 3-ioji tarptautinė mokslinė konferencija „Contemporary research in Phonetics and Phonology: methods, aspects and problems“ vyko 2016 m. gegužės 12–13 d. Rygoje, LU Latvių kalbos institute.
 Jaroslavienė Jurgita. Intrinsic prosodic phenomena in Standard Lithuanian and dialects – Mokslinis seminaras „Phonetics and phonology of the contemporary Standard Baltic languages: methodology and theoretical basis for the uniform approach III“ vyko 2016 m. gegužės 11 d. Rygoje, Latvijos universiteto Latvių kalbos institute.
 Jaroslavienė Jurgita. Lyginamieji instrumentiniai giminingų kalbų balsyno tyrimai: ypatumai ir specifika – Prof. Arturo Uozuolo 52-oji tarptautinė mokslinė konferencija „Kalbos gramatinės ir leksinės sistemos variantiškumas (|| Grammatical and lexical variance in language system), skirta 115-osioms Editės Haucenbergos-Šturmos gimimo metinėms. Konferencija vyko 2016 m. kovo 17–18 d. Latvijos universitete, Rygoje. (Pranešimo tezės išspausdintos leidinyje 52. prof. Artura Ozola starptautiskās zinātniskās konferences „Valodas gramatiskās un leksiskās sistēmas variatīvums“. Referātu tēzes. 2016. gada 17. un 18. martā. Rīga: Latvijas Universitāte, 2016, 26, ISBN 978-9934-18-128-3).
 Jaroslavienė Jurgita. Trumpųjų ir ilgųjų balsių kiekybinė opozicija dabartinėse baltų kalbose – XII tarptautinis baltistų kongresas. Sekcija: Dabartinių baltų kalbų fonetikos ir fonologijos tyrimai. Kongresas vyko Vilniaus universitete, 2015 m. spalio 28–31 d. Tezių prieiga internete: http://www.baltistukongresas.flf.vu.lt, Trumpųjų ir ilgųjų balsių kiekybinė opozicija dabartinėse baltų kalbose, ISBN 978-609-459-592-9.
 Jaroslavienė Jurgita. Giminingų kalbų garsyno tyrimo ypatumai– Tarptautinė konferencija „Jaunieji humanitarai ir Kazimieras Būga“. Konferencija vyko 2015 m. spalio 26–27 d. Vilniuje.
 Jaroslavienė Jurgita. Kas moka, tas ir muziką užsako? Lyginamųjų instrumentinių tyrimų aktualumas ir nauda – Mokslinė jaunųjų tyrėjų stovykla „Užuovėjos 2015: kalbos mirtis ir prisikėlimas“, 2015 m. rugsėjo 17–20 d., Nida.
 Jaroslavienė Jurgita. Lietuvių kalbos izoliuotųjų ir rišliosios kalbos balsių kiekybė – Mokslinis seminaras pagal LMT finansuojamą Mokslininkų grupių projektą „Dabartinės baltų kalbos: spektrinės garsų charakteristikos (instrumentinis tyrimas)“ (Nr. MIP-081/2013). Seminaras vyko 2015 m. liepos 7–8 d. Lietuvių kalbos institute, Vilniuje.
 Meiliūnaitė Violeta, Jurgita Jaroslavienė. XXI a. pradžios tarmių archyvo duomenų tvarkymo principai – Mokslinis seminaras Lietuvių kalbos institute Geolingvistikos centre vyko 2015 m. birželio 30 d.
 Jaroslavienė Jurgita. Ar šiandien egzistuoja bendrinės lietuvių kalbos tartis? – Bendrinės kalbos tyrimų centro mokslinis seminaras „Bendrinė lietuvių kalba šiandien: tikrovė, iliuzija, siekinys“. Seminaras vyko 2015 m. gegužės 22 d. Vilniuje, Lietuvių kalbos institute.
 Jaroslavienė Jurgita, Jolita Urbanavičienė. Phonological classification of Lithuanian and Latvian consonants: variations and nuances – Tarptautinė mokslinė konferencija „Contemporary research in Phonetics and Phonology: methods and problems“. Konferencija vyko 2015 m. gegužės 14–15 d. Rygoje, LU Latvių kalbos institute.
 Jaroslavienė Jurgita. Methods for establishing phonemes and allophones in Standard Lithuanian – Mokslinis seminaras „Phonetics and Phonology of the contemporary Standard Baltic languages: methodology and theoretical basis for the uniform approach (II)“. Seminaras vyko 2015 m. gegužės 12 d. Rygoje, LU Latvių kalbos institute.
 Jaroslavienė Jurgita. Criteria in establishing distinctive features of Lithuanian vowels and consonants – Mokslinis seminaras „Phonetics and Phonology of the contemporary Standard Baltic languages: methodology and theoretical basis for the uniform approach“. Seminaras vyko 2015 m. vasario 26 d. Rygoje, LU Latvių kalbos institute.
 Grigorjevs Juris, Jurgita Jaroslavienė. Latviešu un lietuviešu monoftongu klasifikācija– Tarptautinė mokslinė konferencija „Migration of cultures“ (Akademiko Jano Endzelyno 142-osioms gimimo metinėms paminėti). Konferencija vyko 2015 m. vasario 23–24 d. Rygoje, LU Latvių kalbos institute.
 Grigorjevs Juris, Jurgita Jaroslavienė. Lyginamieji dabartinių baltų bendrinių kalbų eksperimentiniai vokalizmo tyrimai. – Tarptautinė mokslinė konferencija „Baltų kalbų fonetika ir fonologija“. Konferencija vyko 2014 m. spalio 30–31 d. Vilniaus universitete, organizatoriai LKI ir VU, Lietuva.
 Jaroslavienė Jurgita. Lietuvių ir latvių bendrinių kalbų tiriamoji medžiaga: tolesnė tyrimo metodika. – Mokslinis seminaras pagal LMT finansuojamą Mokslininkų grupių projektą „Dabartinės baltų kalbos: spektrinės garsų charakteristikos (instrumentinis tyrimas)“ (Nr. MIP-081/2013). Seminaras vyko 2014 m. birželio 16–18 d. Vilniuje, Lietuvių kalbos institute.
 Jaroslavienė Jurgita. Dabartinių baltų bendrinių kalbų vokalizmo tyrimo metodika, aspektai ir specifika. – Tarptautinė mokslinė konferencija „Baltų kalbos ir kultūros“. Konferencija vyko 2014 m. gegužės 8–9 d. Klaipėdoje, Lietuva.
 Jaroslavienė Jurgita, Jolita Urbanavičienė. Spectral characteristics of the Lithuanian vowels: some preliminary results of a new experimental research.– International scientific conference dedicated to the 100thanniversary of Dr. Alise Laua „Contemporary research in phonetics and phonology: methods, aspects and problems“. Konferencija vyko 2014 m. vasario 6–7 d. Rygoje, LU Latvių kalbos institute.
 Jaroslavienė Jurgita, Jolita Urbanavičienė. Preliminary acoustic analysis of the Lithuanian vowels and consonants. – Scientific seminar „Sound system of the contemporary Baltic languages: first data of the acoustic analysis“. Seminaras vyko 2014 m. vasario 5 d. Rygoje, LU Latvių kalbos institute, Latvija.
 Jaroslavienė Jurgita, Violeta Meiliūnaitė. Geolingvistikos tyrimai XXI a. pradžioje: duomenys ir pirmieji rezultatai. – Tarptautinė tarpdalykinė mokslinė konferencija „XXI amžiaus tarmių tyrimai: geolingvistinė ir sociolingvistinė perspektyvos“. Konferencija vyko 2013 m. gruodžio 5–6 d. Vilniuje.
 Jaroslavienė Jurgita. Dabartinių baltų kalbų spektrinės garsų charakteristikos: tyrimo metodika ir perspektyvos – Tarptautinė mokslinė konferencija profesoriui Aleksui Girdeniui (1936–2011) atminti „Sakytinės kalbos tyrimai: aspektai, problemos ir perspektyvos“ vyko 2013 m. spalio 25 d., Lietuvių kalbos institutas ir Vilniaus universitetas, Vilnius, Lietuva.
 Jaroslavienė Jurgita. Dėl dabartinių baltų kalbų nosinių sonantų (eksperimentinis tyrimas). – Tarptautinė mokslinė konferencija akademiko Jano Endzelyno 140 gimimo metinėms paminėti (Akadēmiķa Jāņa Endzelīna 140. dzimšanas dienas atceres starptautiska zinātniskā konference) „Baltu valodas: vēsture un aktuālie procesi“, 2013 m. vasario 21–22 d., LU Latvių kalbos institutas, Ryga, Latvija.
 Jaroslavienė Jurgita. Tarminės ypatybės rytinių kauniškių šnektose. – Tarptautinė mokslinė konferencija „Geolingvistikos ir sociolingvistikos polilogas XXI amžiuje“ vyko 2012 m. gruodžio 6–7 d., Vilniaus universiteto Kauno humanitarinis fakultetas, Kaunas, Lietuva.
 Jaroslavienė Jurgita. Nosinių sonantų spektro apžvalga. – Profesoriaus Alekso Girdenio (1936–2011) atminimo konferencija, Vilniaus universitetas, 2012 m. spalio 18–20 d., Pranešimų tezės. Vilnius: Vilniaus universiteto leidykla, 2012, p. 26-27.
 Jaroslavienė Jurgita. Kai kurių dvibalsinių galūnių priegaidės Prienų šnektoje – Mokslinė konferencija „Kalba ir jos tyrimo aspektai“. Konferencija vyko 2011 m. lapkričio 24–25 d., Tezės. Vilnius: Lietuvių kalbos institutas, 2011.
 Taikomieji mokslo darbai, knygos, šaltiniai
 Jaroslavienė Jurgita, Nijolė Tuomienė (sudarytojos ir autorės). Lazūnų šnektos tekstai. Serija „Tarmių tekstynas“ (su kompaktine plokštele), Lietuvių kalbos institutas, 2013, 152 p. ISBN 978-609-411-089-4.
 Mokslo programų projektai
 2019 m. vadovauja LMT finansuojamam sklaidos projektui „Kolektyvinės 2-jų dalių mokslo monografijos „Baltų kalbų garsynas XXI a. pradžioje“, 1 knyga, 2 knyga (su garsine medžiaga) išmanioji el. leidyba“ (Nr. P-LIP-19-75).
 2019 m. dalyvauja Valstybinė lietuvių kalbos komisijos pagal Lietuvių bendrinės kalbos, tarmių ir kitų kalbos atmainų funkcionavimo ir kaitos tyrimų programą (kodas 2.1) finansuojamame projekte „Vakarų ir pietų aukštaičiai: tarmių ir kitų kalbų sąveikos tyrimai“ (K-1/2018). Projekto vadovė dr. J. Urbanavičienė.
 Nuo 2018 m. dalyvauja projekte „Lietuvių kalbos išteklių informacinės sistemos plėtra (E. Kalba)“ (Nr. 02.3.1-CPVA-V-527-01-0006). Projektas finansuojamas 2014-2020 metų Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos 2 prioriteto „Informacinės visuomenės skatinimas“ įgyvendinimo priemonės Nr. 02.3.1-CPVA-V-527 „Lietuvių kalba informacinėse technologijose“ lėšomis. Projekto vadovė Dalia Jurgaitytė.
 Nuo 2017 m. vadovauja ir dalyvauja įgyvendinant ilgalaikę 2017–2021 m. programą „Fundamentalieji ir taikomieji šiuolaikinės bendrinės lietuvių kalbos pokyčių bei inovacijų tyrimai ir sklaida“.
 Nuo 2017 m. dalyvauja įgyvendinant ilgalaikę 2017–2021 m. programą „XXI amžiaus tarmėtyros modelio kūrimas ir taikomieji regioninio variantiškumo tyrimai“. Programos vadovė prof. dr. Danguolė Mikulėnienė.
 2015–2016 m. dalyvavo įgyvendinant ilgalaikę 2012–2016 m. programą „Fundamentiniai ir taikomieji lietuvių kalbos leksikos, leksinės semantikos ir terminologijos tyrimai“, nuo 2015 m. šios programos vadovė.
 2012–2016 m. dalyvavo įgyvendinant ilgalaikę 2012–2016 m. programą „Kalbos variantai: fundamentiniai ir taikomieji geolingvistikos ir sociolingvistikos tyrimai“. Programos vadovė prof. dr. Danguolė Mikulėnienė.
 2013–2015 m. vadovavo Mokslininkų grupių projektui „Dabartinės baltų kalbos: spektrinės garsų charakteristikos (instrumentinis tyrimas)“ (LMT projekto finansavimo sutarties Nr. MIP-081/2013).
 2014 m. dalyvavo VLKK finansuojamame projekte (mokslinė redaktorė) „Knygos „Rytų aukštaičiai panevėžiškiai“ (su kompaktine plokštele) leidyba“ („Lietuvių kalbos tarmės mokyklai“). Projekto vadovė dr. Asta Leskauskaitė.
 2012–2013 m. vadovavo LMT finansuojamam sklaidos projektui „Lazūnų šnektos tekstų ir kompaktinės plokštelės leidyba“ (Nr. LIT-12506) pagal Nacionalinę lituanistikos plėtros 2009–2015 metų programą.
 2011–2014 m. dalyvavo projekte „Šiuolaikiniai geolingvistikos tyrimai Lietuvoje: punktų tinklo optimizacija ir interaktyvioji tarminės informacijos sklaida“ (projekto Nr. VP1-3.1-ŠMM-07-K-01-028) pagal ES programą Parama mokslininkų ir kitų tyrėjų mokslinei veiklai (Visuotinė dotacija). Projekto vadovė prof. dr. Danguolė Mikulėnienė.
 2011–2012 m. dalyvavo projekte „Tarmių leksikos ir fonetikos pokyčių fiksavimas ir mokslinis tyrimas“ (leksikos duomenų rinkimas Lietuvių kalbos žodyno kartotekai ir garso duomenų Tarmių archyvui). Projekto vadovė dr. Jolita Urbanavičienė.
 2011 m. dalyvavo projekte (redaktorė, korektorė) „J. Aleksandravičiaus „Kretingos tarmės žodyno“ leidyba“. Projekto vadovė dr. Daiva Vaišnienė. Žodyno leidybą rėmė LMT, žodyno rengimą rėmė VLKK.
 2010 m. dalyvavo projekte (korektorė) „Dieveniškių šnektos žodyno 2 dalies rengimas spaudai ir leidybai“. Žodyno antrojo tomo leidybą rėmė LMT pagal Nacionalinės lituanistikos plėtros 2009–2015 m. programą. Žodyno antrojo tomo rengimą rėmė VLKK pagal Valstybinės kalbos vartojimo ir ugdymo 1996-2005 metų programą.
 2010 m. dalyvavo projekte (redaktorė) „Zietelos šnektos tekstų 2 dalies leidyba“. Knygos ir kompaktinės plokštelės leidybą iš dalies rėmė LMT pagal Nacionalinės lituanistikos plėtros 2009–2015 m. programą.
 Renginių apžvalga, kiti skelbiniai
 [Parengė Jurgita Jaroslavienė, Daiva Kardelytė-Grinevičienė] Tarptautinės mokslinės konferencijos „Kalbų ir tarmių transformacijos“ apžvalga. – Gimtoji kalba 2018 m. rugsėjo Nr. 9 (615), 2018, p. 31–32. ISSN 0868–5134.
 Jolita Urbanavičienė, Jurgita Jaroslavienė. Alekso Girdenio (1936–2011) atminimo konferencija „Kalbų ir tarmių transformacijos“. – Baltistica 53(1), 2018, p. 143–147. ISSN 0132–6503. DOI: 10.15388/Baltistica.53.1.2334. Prieiga internete: http://www.baltistica.lt/index.php/baltistica/article/view/2334
 9th Congress of the International Society for Dialectology and Geolinguistics, Lithuania, Vilnius, 23–27 July, 2018. Abstracts. Edited by D. Kardelytė-Grinevičienė, J. Jaroslavienė, A. Aleksaitė, A. Girdzijauskaitė. Vilnius: Institute of the Lithuanian Language, 2018. ISBN 978-609-411-217-1 (e-book). Prieiga internete: http://sidg2018.mozello.lt/progra/abstracts/, http://sidg2018.mozello.lt/programa/puslapis-1/
 Variation Across Languages and their Varieties, 25th International Scientific Conference of Jonas Jablonskis (27-28 September, 2018). Book of abstracts. Vilniaus universitetas, 2018. [Leidinio sudarytoja / Editor Gintarė Judžentytė-Šinkūnienė. Leidinio redaktorės / Text editors: Agnė Aleksaitė, Jurgita Jaroslavienė, Erika Jasionytė-Mikučionienė, Gintarė Judžentytė-Šinkūnienė]. ISBN 978-609-07-0002-0 Prieiga internete: http://www.jablonskio-konferencija.flf.vu.lt/wp-content/uploads/2016/04/Variantiškumas-kalbose-ir-jų-atmainose_tezės.pdf
 [Parengė Jurgita Jaroslavienė] Tarptautinės mokslinės konferencijos „Kalbų ir tarmių transformacijos“ apžvalga. – Gimtoji kalba 11 (605), 2017, p. 25–27. ISSN 0868–5134.
 [Parengė Jurgita Jaroslavienė, Nadežda Morozova] Tarptautinės mokslinės konferencijos „Baltų ir slavų kalbos ir tarmės Vidurio Europos erdvėje“ apžvalga. – Gimtoji kalba 6 (600), 2017, p. 28–29. ISSN 0868–5134.
 [Parengė Jurgita Jaroslavienė, Jolita Urbanavičienė] Mokslinės konferencijos „Naujas požiūris į leksikografijos istoriją ir teoriją“ apžvalga. – Gimtoji kalba 1 (595), 2017, p. 25–26. ISSN 0868–5134.
 [Parengė Jurgita Jaroslavienė, Agnė Čepaitienė] Tarptautinės mokslinės konferencijos „Dabartinių baltų kalbų ir tarmių transformacijos“ apžvalga. – Gimtoji kalba 11 (593), 2016, p. 27–29. ISSN 0868–5134.
 [Parengė || Edited by Jurgita Jaroslavienė, Agnė Čepaitienė, Daiva Kardelytė-Grinevičienė] Tarptautinės mokslinės konferencijos Profesoriaus Alekso Girdenio (1936–2011) 80 metų gimimo sukakčiai paminėti „Dabartinių baltų kalbų ir tarmių transformacijos“ pranešimų tezės, Lietuvių kalbos institutas, P. Vileišio g. 5, Vilnius, 2016 m. spalio 19–21 d. || Abstracts of the International scientific conference dedicated to the 80thanniversary of birth of professor Aleksas Girdenis (1936–2011) „Transformations of contemporary Baltic languages and dialects“, Institute of the Lithuanian Language, P. Vileišio st. 5, Vilnius, 19th–21st October 2016. ISBN 978-609-411-173-0 (elektroninis leidinys || online edition). Prieiga internete: http://lki.lt/wp-content/uploads/2017/06/A.Girdenio_KONFERENCIJOS_TEZES_2016.pdf
 [Parengė Jurgita Jaroslavienė] Tarptautinės mokslinės konferencijos prof. Aleksui Girdeniui (1936–2011) atminti „Baltų kalbų fonetika ir fonologija“ apžvalga. – Gimtoji kalba 11 (569), 2014, p. 31–32, ISSN 0868-5134.
 Jurgita Jaroslavienė. Trečioji Profesoriaus Alekso Girdenio atminimo konferencija. – Baltistica 49 (2), 2014, p. 374–376, ISSN 0132-6503, eISSN 2345-0045. DOI: 10.15388/baltistica.49.2.2232. Prieiga internete: http://www.baltistica.lt/index.php/baltistica/article/view/2232.
 [Parengė Jurgita Jaroslavienė] Tarptautinės mokslinės konferencijos prof. Aleksui Girdeniui (1936–2011) atminti „Sakytinės kalbos tyrimai: aspektai, problemos ir perspektyvos“ apžvalga. – Gimtoji kalba 11 (557), 2013, p. 24–25, ISSN 0868-5134.
 [Parengė Jurgita Jaroslavienė] Pirmosios lietuvių tarmėms skirtos parodos „Lietuvių tarmėtyros dokumentika“ apžvalga. – Gimtoji kalba 6 (552), 2013, p. 28, ISSN 0868-5134.
 Viešosios paskaitos ir pranešimai
 Miliūnaitė Rita, Jurgita Jaroslavienė (interviu). BNS, 2018 09 02. Prieiga internete: https://www.alfa.lt/straipsnis/50321494/zodynai-vietovardziu-tautosakos-duomenu-bazes-bus-bendrame-tinkle
 Miliūnaitė Rita, Jurgita Jaroslavienė (interviu). 15min, 2018 09 02. Prieiga internete: https://www.15min.lt/naujiena/aktualu/lietuva/zodynai-vietovardziu-tautosakos-duomenu-bazes-bus-bendrame-tinkle-56-1023440
 Miliūnaitė Rita, Jurgita Jaroslavienė (interviu). BNS, 2018 09 02. Prieiga internete: https://www.lrt.lt/naujienos/kultura/26/225463/zodynai-vietovardziu-tautosakos-duomenu-bazes-bus-bendrame-tinkle
 Miliūnaitė Rita, Jurgita Jaroslavienė, Loreta Vaičiulytė-Semėnienė, Dalia Jurgaitytė (interviu). 15min.lt, 2018 09 28. Prieiga internete: https://www.15min.lt/verslas/naujiena/galimybes/lietuviu-kalba-keliauja-i-interneta-ir-skaitmenine-erdve-991-1035100
 Miliūnaitė Rita, Jurgita Jaroslavienė (interviu). delfi.lt, 2018 08 24. Prieiga internete: https://www.delfi.lt/projektai/suprasti-interneta/lietuviu-kalba-netrukus-taps-lengvesne-internete-kuria-patogia-sistema.d?id=78879667
 Miliūnaitė Rita, Jurgita Jaroslavienė. Dalyvavimas Seimo narės Aušros Papirtienės surengtoje spaudos konferencijoje Seime „Ar Lietuva liks kalbos technologijų paraštėse?“ (2018 10 04). Informacijos prieiga internete: https://www.lrs.lt/sip/portal.show?p_r=15258&p_k=1&p_event_id=9666, taip pat http://alkas.lt/2018/10/04/spaudos-konferencija-ar-lietuva-liks-kalbos-technologiju-parastese-tiesiogine-transliacija/
 Jaroslavienė Jurgita. Administracinės kalbos ištekliai internete – Pranešimas 2017-03-16 ir 2017-04-07 Finansų ministerijos mokymo centre seminare „Administracinė kalba ir jos vartosena dokumentuose. Viešoji komunikacija“.
 Jaroslavienė Jurgita. Paskaitos Lietuvių kalbos kultūros metų proga 2017-04-26 Vilniaus Abraomo Kulviečio klasikinėje gimnazijoje vyresniųjų klasių mokiniams.
 Jaroslavienė Jurgita. Kaip sėkmingai tapti raštingesniems šiandien ir rytoj? – Pranešimas 2017-03-07 renginyje „Sava kalba saugo valstybę“, skirtame Lietuvių kalbos kultūros metams, Panevėžio kolegija, Panevėžys.
 Jaroslavienė Jurgita. Gimtosios kalbos ištekliai internete: aktualijos ir įvairovė – Pranešimas 2017-03-07 seminare „Gimtoji kalba gaivina, vienija, stiprina“, skirtame Lietuvių kalbos dienoms ir Lietuvių kalbos kultūros metams, Panevėžio Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka, Panevėžys.
 Jaroslavienė Jurgita. Bendrinė lietuvių kalba šiandien: su raštingumu ir jo samprata susijusių tyrimų apžvalga – Vieša paskaita-seminaras Lietuvių kalbos dienų proga Kėdainiuose 2016 m. kovo 2 d.
 Jaroslavienė Jurgita. Bendrinė lietuvių kalba šiandien: tarties ir raštingumo sąsajos – Vieša paskaita-seminaras Lietuvių kalbos dienų proga Švenčionyse 2016 m. vasario 23 d.
 Jaroslavienė Jurgita, Aurelija Tamulionienė. Naujausi skaitmeniniai lietuvių kalbos ištekliai – Pranešimas 2016-11-18 ir 2016-11-25 LR Seime seminare „Administracinė kalba ir jos vartosena: aktualijos ir naujovės“.
 Jaroslavienė Jurgita, Jolita Urbanavičienė. Lietuvių ir latvių bendrinių kalbų vokalizmas: lyginamoji kokybinių ir kiekybinių požymių analizė – Vieša paskaita Lietuvių kalbos institute, 2015 m. gruodžio 16 d.
 Urbanavičienė Jolita, Jurgita Jaroslavienė. Dabartinių baltų kalbų konsonantizmo skiriamieji akustiniai ir artikuliaciniai požymiai – Vieša paskaita Lietuvių kalbos institute, 2015 m. gruodžio 16 d.
 Jaroslavienė Jurgita. Pereiginių regionų išskirtinumas: kaip pažinti Priedzūkį? – Etnografinių regionų metais skaitytas pranešimas kvalifikacijos tobulinimo seminare „Lietuvos etnografiniai regionai: požymiai, gyvybingumas, perspektyvos“, 2015 m. lapkričio 4 d., Vilnius.
 Jaroslavienė Jurgita. „Knygos „XXI a. pradžios lietuvių tarmės: geolingvistinis ir sociolingvistinis tyrimas“ pristatymas“ – Vieša paskaita skaityta Tarmių metams apibendrinti, Vilniaus Abraomo Kulviečio vidurinė mokykla, 2014 m. balandžio 5 d.
 Jaroslavienė Jurgita. „Lietuvių kalbos tarmių gyvybingumas XXI a. pradžioje“ – Vieša paskaita skaityta Tarmių metams apibendrinti, Vilniaus Abraomo Kulviečio vidurinė mokykla, 2014 m. balandžio 4 d.
 Jaroslavienė Jurgita. „Tarmių paveldas: kaupiame, saugome, dalijamės“ – Viešas pranešimas skaitytas Tarmių metams skirtame renginyje 2013 m. spalio 11 d. Kėdainių krašto muziejuje, Kėdainiai.
 Jaroslavienė Jurgita, Nijolė Tuomienė. „Lazūnų šnektos tekstai“, serija „Tarmių tekstynas“ (su kompaktine plokštele), Lietuvių kalbos institutas, 2013 – Pristatyta knyga Vilniaus knygų festivalyje 2013 m. rugsėjo 13 d.
 Jaroslavienė Jurgita. „Kaip saugome ir kur rasti tarmių duomenis“ – Viešas pranešimas skaitytas Vilniaus knygų festivalyje 2013 m. rugsėjo 13 d.
 Jaroslavienė Jurgita. „Tarmės raida ar nykimas?“ – Vieša paskaita skaityta Tarmių metais, 2013 m. kovo 27 d., kvalifikacijos tobulinimo seminare „Tarmės – paplitimas, reikšmė, išsaugojimas“, Lietuvos mokinių neformaliojo švietimo centras, Vilnius.
 Tarmių metams skirtame renginyje 2012 m. gruodžio 13 d. skaityti 3 vieši pranešimai tema „Lietuvių kalbos tarmės“ lituanistams mokytojams ir mokiniams Troškūnų Kazio Inčiūros vidurinėje mokykloje, Žiedonių k., Troškūnų sen., Anykščių r.
 Tarmių metams skirtame renginyje, 2012 m. gruodžio 14 d. skaityti 2 vieši pranešimai tema „Lietuvių kalbos tarmės“ lituanistams mokytojams ir mokiniams Svėdasų Juozo Tumo-Vaižganto gimnazijoje, J.Tumo-Vaižganto g. 105, Svėdasai, Anykščių r.


text:
 Pomembno pravno obvestilo
 |
 21997A1004(01)
 Uradni list L 272 , 04/10/1997 str. 0046 - 0046
 PRILOGASPREMEMBA BASELSKE KONVENCIJE O NADZORU PREHODA NEVARNIH ODPADKOV PREK MEJA IN NJIHOVEGA ODSTRANJEVANJANovi odstavek preambule 7bisUgotavljajoč, da obstaja velika nevarnost, da prehodi nevarnih odpadkov preko meja, zlasti v države v razvoju, ne pomenijo okolju varnega ravnanja z nevarnimi odpadki, kot se to zahteva v tej konvenciji.Novi člen 4A1. Vsaka pogodbenica, navedena v Prilogi VII, prepove vse prehode nevarnih odpadkov preko meja, ki so namenjeni za postopke v skladu s Prilogo IV A, v države, ki niso navedene v Prilogi VII.2. Vsaka pogodbenica, navedena v Prilogi VII, do 31. decembra 1997 postopoma opusti in od tega datuma dalje prepove v skladu s členom 1(1)(a) Konvencije vse prehode nevarnih odpadkov preko meja, ki so namenjeni za postopke v skladu s Prilogo IV B, v države, ki niso navedene v Prilogi VII. Taki prehodi preko meja niso prepovedani, razen če imajo zadevni odpadki lastnosti nevarnih odpadkov v smislu Konvencije.Nova Priloga VIIPogodbenice, ki so države članice OECD, druge države članice OECD, ES in Lihtenštajn.--------------------------------------------------


text:
30.10.1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 314/7
 FÖRSTAINSTANSRÄTTEN
 FÖRSTAINSTANSRÄTTENS DOM 2) Talan ogillas i övrigt.
 3) Vardera parten skall bära sin rättegångskostnad.
 av den 16 september 1999
 (1) EGT C 26, 25.1.1997.
 i mål T-182/96: Partex Companhia Protugesa de Serviços,
 SA mot Europeiska gemenskapernas kommission (1)
 (Socialpolitik — Europeiska socialfonden — Talan om
 ogiltigförklaring — Nedsättning av finansiellt stöd — Intyg FÖRSTAINSTANSRÄTTENS DOM
 avseende faktisk och räkenskapsmässig riktighet — Den
 berörda statens behörighet i tiden — Motivering — Rätten
 till försvar — Missbruk av befogenheter — Skydd för av den 29 september 1999
 berättigade förväntningar — Skydd för förvärvade rättighe-
 ter — Maktmissbruk) i mål T-126/97: Sonasa — Sociedade Nacional de Segu-
 rança, Lda mot Europeiska gemenskapernas kommis-
 sion (1)
 (1999/C 314/16)
 (Talan om ogiltigförklaring — Europeiska socialfonden
 — Nedsättning av ett finansiellt stöd — Berättigade förvänt-
 ningar — Rättssäkerhet — God förvaltningssed — Bristfäl-
 lig motivering)
 (Rättegångsspråk: portugisiska) (1999/C 314/17)
 (Rättegångsspråk: portugisiska)
 Förstainstansrätten, tredje avdelningen (ordföranden M. Jaeger
 samt domarna K. Lenaerts och J. Azizi; justitiesekreterare:
 byrådirektören J. Palacio González), har den 16 september Förstainstansrätten, fjärdje avdelningen (ordföranden
 1999 avkunnat dom i mål T-182/96: Partex — Companhia R.M. Moura Ramos samt domarna V. Tiili och P. Mengozzi;
 Portuguesa de Serviços, SA, Lissabon, företrätt av advokaterna justitiesekreterare: A. Mair), har den 29 september 1999 av-
 Rui Chancerelle de Machete, Pedro Machete och Miguel kunnat dom i mål T-126/97: Sonasa — Sociedade Nacional de
 Pena Machete, Lissabon, delgivningsadress: advokatbyrån Louis Segurança, Lda, Lissabon, företrätt av advokaten Nuno Morais
 Schiltz, 2, rue du Fort Rheinsheim, Luxemburg, mot Europeis- Sarmento, Lissabon, delgivningsadress: maître Victor Gillen,
 ka gemenskapernas kommission (ombud: Maria Teresa Figueira 13, rue Aldringen, Luxemburg, mot Europeiska gemenskaper-
 och Knut Simonsson) angående en talan om ogiltigförklaring nas kommission (ombud: Maria Teresa Figueira och Knut
 av kommissionens beslut C (96) 1184 av den 14 augusti 1996 Simonsson), angående en talan om ogiltigförklaring av kom-
 om nedsättning av det stöd från Europeiska socialfonden som missionens beslut C (96) 3451 av den 16 december 1996 om
 har beviljats inom ramen för projekt nr 880412/P3. Domslutet nedsättning av ett finansiellt stöd som Europeiska socialfonden
 i denna dom har följande lydelse: har beviljat sökanden. Domslutet i denna dom har följande
 lydelse:
 1) Beslut C (96) 1184 av Europeiska gemenskapernas kommission 1) Talan ogillas.
 av den 14 augusti 1996 om nedsättning av det stöd från
 Europeiska socialfonden som har beviljats inom ramen för projekt 2) Sökanden skall ersätta samtliga rättegångskostnader.
 nr 880412/P3, ogiltigförklaras vad beträffar nedsättningarna
 av de belopp som sökanden har begärt i sin ansökan om slutlig
 utbetalning under posterna 14.2.6, 14.2.7, 14.3.1 b, 14.3.1 c, (1) EGT C 199, 28.6.1997.
 14.3.7, 14.3.8 och 14.3.15 i fråga om den del av projektet
 som avser Tintas Robbialac SA och 14.2.8, 14.3.1 b, 14.3.1 c,
 14.3.7 och 14.3.11 i fråga om den del av projektet som avser
 Sapec — Produits et engrais chimiques du Portugal SA.


text:
Complejos inmobiliarios privados: ¿agrupación registral previa?
 En este comentario quiero centrar mi atención, de entre los múltiples problemas que suscita la regulación del artículo 24 de la Ley de Propiedad Horizontal, en uno muy concreto: ¿requiere la aplicación del artículo 24 LPH que las edificaciones estén construidas sobre una finca registral única?.
 El artículo 24 comienza diciendo que el régimen de propiedad horizontal será aplicable a los complejos inmobiliarios privados que reúnan los requisitos siguientes:
 Ambos requisitos deben concurrir de forma cumulativa, es decir, que las parcelas o edificaciones independientes tienen que estar vinculadas funcionalmente por la existencia de servicios o elementos comunes. Pero siendo esta vinculación funcional un requisito que se predica de cualquier manifestación de propiedad horizontal, el elemento diferenciador de los complejos inmobiliarios privados (lo que justifica su regulación independiente) está, por tanto en esa independencia entre edificios y parcelas.
 La ley habla de una pluralidad de edificaciones o parcelas independientes. ¿Pero cómo se interpreta esta independencia?; ¿es una independencia física o es jurídica?; ¿O es ambas cosas a la vez?; ¿Cómo afecta que las edificaciones estén en fincas registralmente independientes?
 No cabe duda de que la norma se puede aplicar a edificaciones que están en la misma finca registral, y cuya independencia -en este caso física- se predica por ser bloques diferentes, con acceso diferenciado, etc. Pero lo importante es que no es necesario que estén en una finca registral única, y de ahí que la propia norma hable de parcelas independientes.
 Además obsérvese que nada se dice acerca de la proximidad o lejanía de los inmuebles integrados. El complejo puede verificarse tanto en caso de inmuebles contiguos -será lo más frecuente- como en caso de separación entre ellos: lo decisivo es la vinculación funcional entre los elementos integrantes del complejo inmobiliario privado.
 "¿Requiere la aplicación del artículo 24 de la ley de propiedad horizontal que las edificaciones estén construidas sobre una finca registral única?"
 Los propios registradores de la propiedad que, antes de la promulgación de la norma, habían afrontado de "lege ferenda" la cuestión precisamente pusieron el acento en la existencia o no de una pluralidad de fincas materiales para diferenciar lo que es un caso de complejo inmobiliario privado de lo que es un caso de propiedad horizontal ordinaria.
 Hasta ahora, la posibilidad de aplicar el régimen de propiedad horizontal se proyectaba de forma exclusiva sobre supuestos de finca registral única (así, por ejemplo, en la propiedad horizontal tumbada): con el nuevo artículo 24 LPH, puede predicarse de una pluralidad originaria de fincas.
 Los planteamientos clásicos, basados en la legislación anterior a la Ley 8/1999, de 6 de abril, deben ser abandonados. La admisión como integrantes del complejo inmobiliario privado de las parcelas independientes, unido a la posibilidad de adoptar como modelo organizativo el de la comunidad de propietarios o el de la agrupación de comunidades deja obsoleto el tradicional criterio que supeditaba la aplicación de la propiedad horizontal a la existencia inicial de una finca registral. Con la Ley actual en la mano, cabe que una pluralidad de parcelas -fincas registrales independientes- se organicen como una comunidad de propietarios o como una agrupación de comunidades, y ello, naturalmente, sin operaciones previas de agrupación registral de fincas que harían inviable económicamente la operación.
 Conviene destacar que si el artículo 24 LPH, calificado unánimemente por la doctrina como una novedad, exigiera para su aplicación una previa agrupación de las fincas afectadas, no alcanzo a adivinar de qué novedad estaríamos hablando:
 1.-Habiendo varias edificaciones en una misma finca registral, aparte de ser muy cuestionable si hay "independencia" entre ellas, aunque físicamente estén separadas, la práctica notarial reiterada viene aplicando la LPH sin mayor problema (es el caso prototípico de la llamada propiedad horizontal tumbada)
 2.-La fórmula de las agrupaciones de comunidades cuando hay varias edificaciones en cierto modo independientes físicamente la veníamos obteniendo en la práctica con la técnica de las subcomunidades dentro de una propiedad horizontal que aseguran a los edificios una cierta independencia a pesar de estar integrados en una propiedad horizontal.
 Por tanto, para este escueto viaje no hacían falta estas alforjas (nada menos que un precepto introducido como gran novedad).
 Sin embargo, cuando la norma se proyecta sobre fincas registralmente independientes la norma despliega toda su eficacia práctica y se presenta fecunda en soluciones y posibilidades prácticas (desde luego, mucho más baratas y sencillas):
 a.-Cuando se trate de parcelas edificables, destinadas a viviendas unifamiliares, por ejemplo, que tienen vinculación entre sí porque hay elementos y servicios comunes (imaginemos que hay un garaje para todos que discurre por el subsuelo de todas ellas, o bien que alguna o algunas de las parcelas, además de la vivienda, contienen una piscina para todos, etc), la solución lógica será constituir una sola comunidad de propietarios (art.24.2.a)) a la que se apliquen las normas de la PH sin mayores problemas. El segundo modelo organizativo, el de la agrupación de comunidades, presupone una previa propiedad horizontal de las comunidades que se agrupan y por hipótesis está descartada en el caso de viviendas unifamiliares. Hasta ahora, la llamada propiedad horizontal tumbada presuponía una única finca registral; ahora, la propiedad horizontal se aplica también a fincas registrales independientes.
 b.- Cuando hay varios edificios sobre fincas registrales distintas, divididos horizontalmente, y hay una vinculación funcional porque se pretende que los edificios se conecten entre sí para compartir servicios y elementos comunes (situados en cualquiera de los edificios), lo correcto es promover una agrupación de comunidades (art.24.2.b)).
 De esta manera, cada propietario de cualquiera de los pisos o locales de cualquiera de los edificios cuyas comunidades se hayan agrupado podrá utilizar las zonas comunes que constituyen el objeto de la mancomunidad o agrupación de comunidades, y lo que es más importante, ese derecho de utilización será inherente a la propiedad privativa de los pisos o locales, con lo que al transmitir su piso o local esa especie de titularidad "ob rem" sobre las zonas o elementos comunes será también objeto de transmisión.
 Cierto es que la norma utiliza una expresión, la de "agrupación de comunidades", que no puede ser más desafortunada, ya que el término "agrupación" lleva consigo unas implicaciones registrales y fiscales que nada tienen que ver con nuestra hipótesis de trabajo y con el artículo 24.2..b) LPH. Hubiera sido preferible usar otra terminología, como la de "mancomunidad" o "supracomunidad".
 Pero analicemos en la práctica qué supone que no sea necesaria la previa agrupación en una sola finca registral.
 La escasez de suelo en nuestras ciudades, el creciente nivel de exigencia de los ciudadanos en cuanto al nivel de servicios e instalaciones, a veces para compensar su alejamiento del centro de las poblaciones, y la necesidad de compartir elementos y servicios entre más personas para reducir costes de tenencia y disfrute, provocan situaciones como las que ha llegado recientemente a nuestro despacho profesional: varios edificios se van a construir sobre parcelas registrales distintas y contiguas y cada edificio (que se dividirá horizontalmente) pertenece y va a ser construido por diferentes sociedades promotoras. No siendo suficiente el tamaño de los solares para proporcionar a los futuros compradores el nivel de instalaciones adecuado, cada promotor, en su solar, destina una zona que en el futuro será también utilizada por los propietarios de los edificios contiguos (uno la piscina, otro la pista deportiva, otro la zona recreativa, etc). Adicionalmente, aprovechan que las parcelas son contiguas y construyen un garaje subterráneo compartido por todos sobre la superficie total de las parcelas (con la ventaja de reducir las zonas de maniobra, el número de rampas de acceso y salida de vehículos, etc, lo que repercute en mayor número de plazas de garaje).
 ¿No es racional promover una "agrupación de comunidades" o una mancomunidad que tenga por objeto el garaje, la piscina, la zona recreativa, la zona deportiva, etc, que sufragará los gastos de mantenimiento y tomará decisiones sobre el uso de las mismas?.
 Los distintos edificios, en cuanto al resto de sus elementos comunes no afectados a la mancomunidad, mantendrá su necesaria independencia a todos los efectos.
 Si fuese necesario agrupar previamente las fincas registrales con sus edificios ya divididos horizontalmente, la operación sería inviable (imaginen los costes fiscales). Además, la posibilidad de que en nuestro caso las sociedades promotoras agrupen sus respectivas fincas y acaben integradas en una copropiedad ordinaria entre ellos no deja de ser absurda (piénsese en que se harían corresponsables de las edificaciones de los demás, y que perderían su autonomía en cuando a la comercialización de sus inmuebles, entre otras cosas).
 Para finalizar, haremos una breve referencia a las cuestiones fiscales y de mecánica registral que suscita la fórmula que proponemos.
 La fiscalidad no está regulada, y ya se sabe que condicionará dcisivamente cualquier fórmula sustantiva que se plantee aplicar. Si estamos ante el modelo organizativo de una comunidad de propietarios (art.24.2.a), no hay más que aplicar las reglas ordinarias. ¿Pero qué concepto fiscal se deriva de la constitución de una mancomunidad o una agrupación de comunidades?.
 A nuestro juicio, ninguno. Aunque teóricamente todo es valuable, no tiene por objeto un negocio de contenido valuable que sea inscribible en el Registro de la Propiedad, lo que provocaría la aparición del Impuesto de Actos Jurídicos Documentados. De ahí que la norma no prevea que se indique el valor de la agrupación entre los requisitos ni de constitución ni de inscripción.
 "A nuestro juicio, debería abrirse un folio registral al complejo inmobiliario privado, en el que se describiría en su conjunto, bastando, claro está, la remisión a los folios de cada uno de los edificios en cuanto a su composición concreta"
 La agrupación de comunidades es una fórmula organizativa que no genera concepto impositivo alguno (anteriormente se habrán ya satisfecho los respectivos impuestos por las obras nuevas y las divisiones horizontales de cada edificación).
 ¿Cómo se inscriben estos complejos inmobiliarios privados constituidos con la fórmula de las agrupaciones de comunidades? La norma se limita a decir que el "título constitutivo" será inscribible en el Registro de la Propiedad y que el título constitutivo contendrá la descripción del complejo inmobiliario en su conjunto y de los elementos, servicios, viales, instalaciones y servicios comunes. Lo que sí que parece claro es que los problemas derivados de la mecánica tabular no pueden entorpecer lo que paladinamente permite la norma sustantiva, o hacerla tan costoso que lo haga inviable en la práctica.
 A nuestro juicio, debería abrirse un folio registral al complejo inmobiliario privado, en el que se describiría en su conjunto, bastando, claro está, la remisión a los folios de cada uno de los edificios en cuanto a su composición concreta. Debería además hacerse una nota marginal de despacho en el folio del edificio, y en el folio de cada uno de los pisos y locales de los edificios agrupados que permita conocer su vinculación a una mancomunidad.
 Hasta aquí mi opinión, sustentada en los términos legales y su lectura sin prejuicios, y que revela la fórmula que propondremos a nuestros clientes para solucionar su problema.