text:
Home Lege_nr_56_din_13_03_2007
 Lege nr. 56 din 13/03/2007
 Art. I. - Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 194/2002 privind regimul străinilor în România, republicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 201 din 8 martie 2004, cu modificările şi completările ulterioare, se modifică şi se completează după cum urmează:
 1. La articolul 2, literele b1) şi b2) vor avea următorul cuprins:
 "b1) rezident - străinul titular al unui permis de şedere temporară sau al unei cărţi de rezidenţă, acordate în condiţiile prezentei ordonanţe de urgenţă;
 b2) rezident permanent - străinul titular al unui permis de şedere permanentă sau al unei cărţi de rezidenţă permanentă, acordate în condiţiile prezentei ordonanţe de urgenţă;".
 2. La articolul 2, după litera b2) se introduc două noi litere, literele b3) şi b4), cu următorul cuprins:
 "b3) sponsor - străinul cu şedere legală pe teritoriul României, care depune cerere pentru reîntregirea familiei în condiţiile prezentei ordonanţe de urgenţă;
 b4) Centrul Naţional de Vize - structură specializată în cadrul Direcţiei generale afaceri consulare din Ministerul Afacerilor Externe, care contribuie la stabilirea şi realizarea politicii naţionale de vize a României, împreună cu celelalte instituţii din administraţia publică centrală, potrivit competenţelor stabilite prin lege;".
 3. La articolul 2, după litera h) se introduc două noi litere, literele i) şi j), cu următorul cuprins:
 "i) interviu - discuţia purtată de un reprezentant al autorităţilor române cu persoana care solicită acordarea vizei române sau prelungirea dreptului de şedere în condiţiile prezentei ordonanţe de urgenţă, în scopul obţinerii de informaţii suplimentare cu privire la datele înscrise în cererile formulate, motivele deplasării şi şederii în România şi veridicitatea documentelor prezentate;
 j) ofiţer de interviu - lucrătorul din cadrul Autorităţii pentru străini, cu atribuţii în constatarea existenţei elementelor căsătoriei de convenienţă;".
 4. La articolul 5 alineatul (1), litera b) se abrogă.
 5. La articolul 6 alineatul (1), după litera e) se introduc două noi litere, literele e1) şi e2), cu următorul cuprins:
 "e1) nu au încălcat anterior, în mod nejustificat, scopul declarat la obţinerea vizei sau, după caz, la intrarea pe teritoriul României ori nu au încercat să treacă frontiera României cu documente false;
 e2) pe numele lor nu au fost introduse alerte în Sistemul Informatic Schengen în scopul refuzării intrării;".
 6. La articolul 6, alineatul (2) va avea următorul cuprins:
 "(2) Cetăţenilor străini - membri de familie ai cetăţenilor români, precum şi străinilor titulari ai unui drept de şedere permanentă pe teritoriul statelor membre ale Uniunii Europene li se permite intrarea pe teritoriul României fără îndeplinirea condiţiilor prevăzute la alin. (1) lit. c) şi d)."
 7. La articolul 7, alineatul (2) va avea următorul cuprins:
 "(2) În cazul nerespectării dispoziţiilor alin. (1), compania de transport respectivă este obligată să asigure transportul imediat al străinilor în cauză la locul de îmbarcare sau într-un alt loc pe care străinii îl acceptă şi unde sunt acceptaţi. Dacă acest lucru nu este posibil, transportatorul este obligat să asigure cheltuielile privind cazarea şi întreţinerea, precum şi toate celelalte cheltuieli determinate de îndepărtarea de pe teritoriul României, denumită în continuare îndepărtare."
 8. La articolul 8 alineatul (2), litera c) se abrogă.
 9. La articolul 18, după alineatul (1) se introduce un nou alineat, alineatul (2), cu următorul cuprins:
 "(2) Dreptul de şedere acordat prin viză se poate exercita numai în perioada de valabilitate a vizei."
 10. La articolul 23, după alineatul (1) se introduce un nou alineat, alineatul (11), cu următorul cuprins:
 "(11) În situaţia în care data intrării pe teritoriul României nu poate fi stabilită pe baza menţiunilor din documentul de călătorie al străinului, Autoritatea pentru străini procedează potrivit prevederilor art. 11 din Regulamentul Parlamentului European şi al Consiliului nr. 562/2006 privind crearea unui cod comunitar asupra regulilor ce stau la baza liberei circulaţii a persoanelor peste frontiere (Codul frontierelor Schengen), publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (JOUE) nr. L105 din 13 aprilie 2006."
 11. La articolul 24 alineatul (1), litera d) va avea următorul cuprins:
 "d) angajare în muncă - străinilor care urmează să intre în România în vederea încadrării în muncă. Viza acordată în acest scop se va elibera şi sportivilor care urmează să evolueze în cadrul unor cluburi sau echipe din România, în baza unui contract individual de muncă sau a unei convenţii civile în condiţiile legii;".
 12. La articolul 24 alineatul (1), litera g) se abrogă.
 13. La articolul 24 alineatul (1), litera i) va avea următorul cuprins:
 14. La articolul 27 alineatul (2), după litera b) se introduc trei noi litere, literele b1)-b3), cu următorul cuprins:
 "b1) pe numele străinului nu a fost introdusă alertă privind refuzul eliberării vizei în Sistemul informatic integrat pe probleme de migraţie, azil şi vize;
 b2) pe numele străinului nu au fost primite semnalări privind nepermiterea intrării din partea reprezentanţilor statelor membre ale Uniunii Europene, Spaţiului Economic European, precum şi ai statelor părţi la Acordul privind eliminarea treptată a controalelor la frontierele comune, semnat la Schengen la 14 iunie 1985, denumit în continuare Acordul Schengen, în cadrul cooperării consulare;
 b3) nu există motive să se considere că viza este solicitată în scopul migrării ilegale;".
 15. La articolul 29, după alineatul (2) se introduc două noi alineate, alineatele (21) şi (22), cu următorul cuprins:
 "(21) La depunerea cererii de acordare a vizei române, solicitantul este, de regulă, chemat la interviu.
 (22) Cererea de acordare a vizei de intrare în România nu se preia în următoarele cazuri:
 a) nu este însoţită de documentele prevăzute la alin. (1);
 b) în urma interviului nu s-a demonstrat buna-credinţă a solicitantului sau a rezultat că străinul nu îndeplineşte condiţiile generale şi speciale pentru acordarea vizei române prevăzute de prezenta ordonanţă de urgenţă."
 16. La articolul 29, alineatul (4) va avea următorul cuprins:
 "(4) Pot face excepţie de la prevederile alin. (21) şi (3) personalităţile marcante ale vieţii sociale, culturale, politice sau economice ori cazurile în care străinii trebuie să parcurgă o distanţă foarte mare pentru a se prezenta la misiunea diplomatică sau la oficiul consular şi numai dacă nu există niciun dubiu cu privire la buna-credinţă a solicitantului, precum şi în cazul unor grupuri organizate, când un organism recunoscut şi demn de încredere răspunde de buna-credinţă a solicitanţilor."
 17. Articolul 30 va avea următorul cuprins:
 (1) Viza română se acordă de către misiunile diplomatice şi oficiile consulare ale României.
 (2) Viza de scurtă şedere se acordă de către misiunile diplomatice şi oficiile consulare ale României, astfel:
 a) fără aprobarea prealabilă a Centrului Naţional de Vize, pentru străinii care nu au nevoie de viză pentru a intra pe teritoriul statelor membre ale Uniunii Europene;
 b) cu aprobarea prealabilă a Centrului Naţional de Vize, pentru străinii care au nevoie de viză pentru a intra pe teritoriul unui stat membru al Uniunii Europene.
 (3) Lista statelor ai căror cetăţeni au nevoie de viză pentru a intra pe teritoriul României se stabileşte de către Ministerul Afacerilor Externe, în concordanţă cu reglementările Uniunii Europene.
 (4) În vederea aprobării cererilor pentru acordarea vizelor de scurtă şedere, Centrul Naţional de Vize solicită avizul Autorităţii pentru străini numai în cazurile stabilite prin protocol aprobat prin ordin comun al ministrului afacerilor externe şi ministrului administraţiei şi internelor.
 (5) Avizul Autorităţii pentru străini prevăzut la alin. (4) constată îndeplinirea condiţiilor prevăzute la art. 6 alin. (1) lit. a), e), e1), e2) şi f), art. 8 alin. (1) lit. b)-d), precum şi art. 27 alin. (2) lit. b1) şi b3).
 (6) Autoritatea pentru străini emite avizul în termen de până la 7 zile lucrătoare de la data primirii solicitării Centrului Naţional de Vize. În situaţii temeinic justificate, termenul poate fi prelungit cu până la 7 zile lucrătoare.
 (7) Viza de lungă şedere se acordă de către misiunile diplomatice şi oficiile consulare ale României, cu aprobarea Centrului Naţional de Vize, numai după obţinerea avizului Autorităţii pentru străini.
 (8) Avizul Autorităţii pentru străini prevăzut la alin. (7) constată îndeplinirea condiţiilor prevăzute la art. 6 alin. (1) lit. a), e), e1), e2) şi f), art. 8 alin. (1) lit. b)-d), art. 27 alin. (2) lit. b1) şi b3), precum şi a condiţiilor speciale pentru fiecare tip de viză.
 (9) Autoritatea pentru străini emite avizul în termen de până la 30 de zile de la data primirii solicitării Ministerului Afacerilor Externe.
 (10) Viza de lungă şedere pentru străinii care sunt membri de familie ai cetăţenilor români se acordă de misiunile diplomatice şi de oficiile consulare ale României, fără plata taxelor consulare."
 18. După articolul 30 se introduce un nou articol, articolul 301, cu următorul cuprins:
 "ARTICOLUL 301
 Viza se eliberează de către misiunile diplomatice şi oficiile consulare ale României numai dacă la data eliberării vizei mai sunt îndeplinite condiţiile ce au stat la baza aprobării acesteia."
 19. La articolul 31 alineatul (1), după litera f) se introduce o nouă literă, litera g), cu următorul cuprins:
 "g) din motive umanitare, din motive de interes naţional sau datorită unor obligaţii asumate de România prin documente internaţionale."
 20. La articolul 31, după alineatul (1) se introduce un nou alineat, alineatul (11), cu următorul cuprins:
 "(11) Viza de tranzit se poate acorda în punctele de trecere a frontierei de stat şi în cazul străinilor care nu îndeplinesc condiţiile prevăzute la art. 6 alin. (1) lit. a)-d), dar sunt în posesia unui permis de şedere sau a unei vize emise de un stat membru al Uniunii Europene ori al Spaţiului Economic European, în vederea intrării în acel stat."
 21. La articolul 32, alineatul (4) va avea următorul cuprins:
 "(4) Decizia de anulare sau, după caz, de revocare a vizei se comunică străinului, în scris, împreună cu motivele care au stat la baza acesteia, de către misiunea diplomatică sau de oficiul consular care a acordat viza, atunci când solicitantul se află în străinătate, de către organele poliţiei de frontieră, atunci când acesta se află în punctul de trecere a frontierei de stat, şi de către Autoritatea pentru străini, prin decizia de returnare prevăzută la art. 80, atunci când cel în cauză se află în România. De la data comunicării, anularea produce efecte retroactive, iar revocarea produce efecte numai pentru viitor."
 22. La articolul 35 alineatul (1), literele a), b) - punctele (i) şi (iv), literele c) şi d) - punctele (iii) şi (iv) vor avea următorul cuprins:
 "a) misiune - viza se acordă străinilor care fac dovada că au una dintre calităţile prevăzute la art. 23 alin. (3) lit. a) şi se deplasează în România în virtutea acestor calităţi;
 (i) voucher sau rezervare fermă la o unitate de cazare turistică şi itinerarul călătoriei;
 (iv) dovada mijloacelor de întreţinere în cuantum de 50 euro/zi pentru întreaga perioadă, dar nu mai puţin de 500 euro ori echivalentul în valută convertibilă;
 (i) bilet de călătorie valabil până la destinaţie sau permisul de conducere, cartea verde şi documentele de înmatriculare ale mijlocului de transport, în cazul conducătorilor auto;
 (iii) invitaţie autentificată din partea persoanei vizitate, din care să rezulte că aceasta va asigura costurile privind îndepărtarea, în cazul în care străinul invitat nu părăseşte România până la data la care încetează dreptul de şedere stabilit prin viză, precum şi, atunci când persoana vizitată se obligă, mijloacele de întreţinere şi cazarea străinului;
 (iv) dovada mijloacelor de întreţinere în cuantum de 50 euro/zi pentru întreaga perioadă, dar nu mai puţin de 500 euro ori echivalentul în valută convertibilă, dacă persoana vizitată nu asigură mijloacele de întreţinere;
 (v) dovada asigurării condiţiilor de cazare, sub forma unei rezervări ferme la o unitate de cazare, a unui act de proprietate sau de închiriere a unei locuinţe în România pe numele solicitantului, dacă persoana vizitată nu asigură cazarea;
 (iii) invitaţie din partea unei societăţi comerciale sau autorităţi publice de a participa la întâlniri, conferinţe, târguri ori congrese având legătură cu comerţul sau cu industria, din care să rezulte faptul că societatea comercială ori autoritatea publică respectivă va asigura costurile privind îndepărtarea, în cazul în care străinul invitat nu părăseşte România până la data la care încetează dreptul de şedere stabilit prin viză sau prin alte documente care dovedesc scopul călătoriei;
 (iv) dovada mijloacelor de întreţinere în cuantum de 50 euro/zi pentru întreaga perioadă, dar nu mai puţin de 500 euro ori echivalentul în valută convertibilă;".
 23. La articolul 35, după alineatul (2) se introduce un nou alineat, alineatul (3), cu următorul cuprins:
 "(3) Refuzul acordării vizei de scurtă şedere nu poate fi contestat."
 24. La articolul 36, alineatul (1) va avea următorul cuprins:
 "(1) Acordarea vizelor de scurtă şedere străinilor din statele prevăzute în lista stabilită de către Ministerul Afacerilor Externe se face potrivit prevederilor art. 27-29, cu respectarea condiţiilor speciale din prezenta secţiune."
 25. La articolul 37 alineatul (1), partea introductivă şi litera a) vor avea următorul cuprins:
 "(1) Străinilor din categoria prevăzută la art. 36 alin. (1), posesori de paşapoarte simple, li se poate acorda viza de scurtă şedere cu una sau mai multe călătorii, dacă prezintă misiunilor diplomatice şi oficiilor consulare invitaţie scrisă din partea unei persoane fizice sau juridice, din care să rezulte că aceasta va asigura costurile privind îndepărtarea, în cazul în care străinul invitat nu părăseşte România până la data la care încetează dreptul de şedere stabilit prin viză, în următoarele scopuri:
 (i) cartea de identitate sau paşaportul, pentru cetăţenii români, permisul de şedere, pentru străini, în original şi în copie;
 (ii) dovada asigurării condiţiilor de cazare;
 (iii) dovada posibilităţilor de asigurare a întreţinerii străinului în cuantum de cel puţin 30 euro/zi pentru întreaga perioadă pentru care este invitat;
 (iv) copie de pe documentul de trecere a frontierei de stat, aparţinând străinului invitat;
 (v) două fotografii de dimensiunea 3 x 4 cm ale străinului invitat;".
 26. La articolul 37 alineatul (1), litera b) - punctul (vi) şi litera c) - punctul (vi) se abrogă.
 27. La articolul 37, alineatele (5), (6) şi (8) vor avea următorul cuprins:
 "(5) În cazul aprobării, un exemplar al invitaţiei va fi înmânat persoanei care invită, în scopul transmiterii către străinul invitat în vederea prezentării în original la misiunea diplomatică sau la oficiul consular unde solicită acordarea vizei române.
 (6) Străinul poate solicita acordarea vizei în termen de 30 de zile de la aprobarea invitaţiei.
 (8) Vizele se acordă cu un drept de şedere de până la 90 de zile, în funcţie de perioada pentru care străinul este invitat."
 28. La articolul 38, alineatul (1) va avea următorul cuprins:
 "(1) Forma, conţinutul şi elementele de siguranţă ale invitaţiei prevăzute de prezenta secţiune se stabilesc de către Ministerul Administraţiei şi Internelor, cu avizul Ministerului Afacerilor Externe. Ministerul Administraţiei şi Internelor va asigura, prin Autoritatea pentru străini, confecţionarea formularelor."
 29. Articolul 39 se abrogă.
 30. Articolul 40 va avea următorul cuprins:
 "ARTICOLUL 40
 Excepţii de la procedura invitaţiei
 (1) Centrul Naţional de Vize poate aproba acordarea vizelor, cu avizul prealabil al Autorităţii pentru străini, fără îndeplinirea condiţiilor prevăzute în prezenta secţiune, pentru următoarele categorii de străini:
 a) străinul minor al cărui părinte se află în posesia unui permis de şedere în România, cu condiţia ca acesta să fie valabil cel puţin 90 de zile de la data acordării vizei de intrare;
 b) soţul/soţia şi părinţii străinului care se află în posesia unui permis de şedere în România, cu condiţia ca acesta să fie valabil cel puţin 90 de zile de la data acordării vizei de intrare;
 c) străinul major al cărui părinte este cetăţean român;
 d) străinul, părinte al unui cetăţean român.
 (2) Centrul Naţional de Vize poate aproba acordarea vizei, fără avizul Autorităţii pentru străini şi fără îndeplinirea condiţiilor prevăzute în prezenta secţiune, pentru următoarele categorii de străini:
 a) străinii căsătoriţi cu cetăţeni români;
 b) străinii copii minori ai cetăţenilor români;
 c) străinii posesori ai unui permis de şedere valabil în unul dintre statele membre ale Uniunii Europene, Spaţiului Economic European sau în statele părţi la Acordul Schengen, fără ca valabilitatea vizei să depăşească valabilitatea permisului de şedere;
 d) străinii posesori ai unui permis de şedere valabil în state pentru ai căror cetăţeni nu există obligativitatea vizei de intrare în statele membre ale Uniunii Europene, Spaţiului Economic European sau în statele părţi la Acordul Schengen;
 e) străinii care au aplicate în documentul de trecere a frontierei de stat vize ale statelor membre ale Uniunii Europene, Spaţiului Economic European, ale statelor părţi la Acordul Schengen sau ale statelor pentru ai căror cetăţeni nu există obligativitatea vizei de intrare în aceste state. Viza română nu poate depăşi valabilitatea acestei vize;
 f) străinii care urmează să vină în România în scop de afaceri, la solicitarea autorităţilor administrative, precum şi a societăţilor comerciale care îşi asumă, printr-o scrisoare de garanţie adresată în original Centrului Naţional de Vize, obligaţia suportării cheltuielilor privind asistenţa materială, medicală şi a celor de îndepărtare;
 h) străinii pentru care s-a solicitat acordarea vizei, în scris, la misiunile diplomatice sau oficiile consulare, din partea autorităţilor publice centrale ori a camerelor de comerţ străine;
 i) persoanele pentru care s-a solicitat acordarea vizei la Centrul Naţional de Vize din partea următoarelor instituţii din România: Administraţia Prezidenţială, Parlament, Guvern şi alte autorităţi publice centrale şi locale, Camera de Comerţ şi Industrie a României şi a Municipiului Bucureşti, precum şi cele teritoriale şi a prefecturilor, care îşi asuma obligaţia suportării cheltuielilor privind asistenţa materială, medicală şi a celor de îndepărtare, printr-o scrisoare de garanţie transmisă în original;
 j) şoferii de TIR;
 k) personalităţile din diaspora românească şi descendenţii acestora."
 31. La articolul 43, alineatele (1), (2) şi (5) vor avea următorul cuprins:
 "(1) Acest tip de viză se acordă, pe baza avizului Agenţiei Române pentru Investiţii Străine, străinilor care sunt acţionari ori asociaţi, cu atribuţii de conducere sau de administrare, ai unor societăţi comerciale, persoane juridice române.
 (2) Avizul Agenţiei Române pentru Investiţii Străine se acordă străinilor prevăzuţi la alin. (1), care îndeplinesc următoarele condiţii:
 a) existenţa unui plan de afaceri care să cuprindă date referitoare la natura, amplasarea, durata activităţii avute în vedere, nevoile estimate de forţă de muncă, precum şi proiecţia activităţii financiare pe perioada amortizării investiţiei;
 b) fac dovada, printr-un extras de cont eliberat de o bancă din România, pe numele persoanei fizice cetăţean străin, solicitant al avizului, că dispun de fondurile necesare desfăşurării activităţii, în valoare de cel puţin 100.000 euro, în cazul în care sunt acţionari într-o societate pe acţiuni, şi 70.000 euro, în cazul în care sunt asociaţi într-o societate cu răspundere limitată;
 c) investiţia pe care o va realiza societatea în viitor, potrivit planului de afaceri prevăzut la lit. a), să presupună aporturi de capital sau tehnologie în valoare minimă de 100.000 euro pentru o societate pe acţiuni sau de 70.000 euro pentru o societate cu răspundere limitată;
 d) alternativ la investiţia prevăzută la lit. c) poate fi crearea a minimum 10 locuri de muncă pentru o societate cu răspundere limitată şi minimum 15 locuri pentru o societate pe acţiuni.
 (5) Avizul Agenţiei Române pentru Investiţii Străine este valabil 6 luni de la data emiterii şi are drept scop constatarea îndeplinirii condiţiilor tehnice şi de utilitate economică a activităţii ce urmează a fi desfăşurată de către străin."
 32. La articolul 43, după alineatul (2) se introduc două noi alineate, alineatele (21) şi (22), cu următorul cuprins:
 "(21) În cazul societăţilor cu doi sau mai mulţi asociaţi ori acţionari, care solicită acordarea avizului, condiţiile prevăzute la alin. (2) vor trebui analizate pentru fiecare solicitant în mod separat, valoarea investiţiei pe care societatea urmează să o realizeze sau numărul locurilor de muncă ce urmează a fi create majorându-se în mod corespunzător, în funcţie de numărul solicitanţilor de aviz.
 (22) Străinii care au mai obţinut anterior un aviz din partea Agenţiei Române pentru Investiţii Străine pot solicita eliberarea unui alt aviz numai în condiţiile în care dovedesc imposibilitatea obiectivă de realizare a planului de afaceri anterior."
 33. La articolul 44, după alineatul (4) se introduce un nou alineat, alineatul (5), cu următorul cuprins:
 "(5) Viza de lungă şedere pentru angajarea în muncă nu se acordă străinilor care în ultimii 2 ani au avut un drept de şedere pentru desfăşurarea de activităţi comerciale şi nu au respectat planul de afaceri prevăzut la art. 43 alin. (2) lit. a)."
 34. Articolul 45 va avea următorul cuprins:
 "ARTICOLUL 45
 (1) Viza de lungă şedere pentru studii poate fi acordată, la cerere, străinilor care solicită intrarea pe teritoriul României în calitate de student sau care participă la un program de schimb de elevi.
 (2) Calitatea de student o au străinii acceptaţi la studii de către o instituţie de învăţământ de stat sau particulară, acreditată potrivit legii, inclusiv pentru participarea la cursuri de doctorat.
 (3) Solicitarea trebuie să fie însoţită de următoarele documente:
 (i) dovada de acceptare la studii eliberată de Ministerul Educaţiei şi Cercetării, din care să rezulte că va urma o formă de învăţământ de zi;
 (iii) dovada mijloacelor de întreţinere, în cuantum de cel puţin salariul minim net pe ţară lunar, pentru întreaga perioadă înscrisă în viză;
 (ii) dovada de participare într-un program de schimb de elevi, realizat de o organizaţie constituită în condiţiile legii şi recunoscută pentru acest scop;
 (iii) dovada din partea organizaţiei care realizează schimbul de elevi, din care să rezulte că aceasta va asigura mijloacele de întreţinere şi eventualele costuri privind îndepărtarea;
 (v) dovada privind asigurarea cazării la o familie selectată de către organizaţia care realizează schimbul de elevi şi care deţine un spaţiu de locuit considerat normal pentru o familie din România;
 (vi) încuviinţarea părinţilor sau a tutorelui cu privire la şederea în scop de studii pe teritoriul României, dacă străinul este minor.
 (4) Străinii care participă la un program de schimb de elevi trebuie să aibă vârsta cuprinsă, de regulă, între 7 şi 19 ani.
 (5) Străinii bursieri ai statului român, precum şi cei de origine română nu sunt obligaţi să prezinte documentele prevăzute la alin. (3) lit. a) pct. (iii).
 (6) Viza prevăzută la alin. (1) se acordă şi străinilor acceptaţi la studii în baza documentelor internaţionale la care România este parte."
 35. Articolul 46 va avea următorul cuprins:
 Viza de lungă şedere pentru reîntregirea familiei
 (1) Sponsorul posesor al unui permis de şedere temporară valabil un an, al unui permis de şedere permanentă sau beneficiar al statutului de refugiat ori al protecţiei subsidiare poate solicita reîntregirea familiei pentru:
 a) soţ/soţie;
 b) copiii minori necăsătoriţi ai sponsorului sau ai soţului/soţiei, inclusiv cei adoptaţi şi care se află în întreţinerea efectivă a sponsorului sau a soţului/soţiei.
 (2) Autoritatea pentru străini poate aproba, dacă sunt întrunite condiţiile prevăzute de lege, reîntregirea familiei şi pentru următoarele categorii:
 a) rudele de gradul I în linie ascendentă ale sponsorului sau ale soţului/soţiei, în cazul în care nu se pot întreţine singure şi nu se bucură de un sprijin familial adecvat în ţara de origine;
 b) copiii adulţi necăsătoriţi ai sponsorului sau ai soţului/soţiei, în cazul în care aceştia nu se pot întreţine singuri din motive medicale.
 (3) Minorii neînsoţiţi, beneficiari ai statutului de refugiat sau ai protecţiei subsidiare, pot solicita reîntregirea familiei pentru:
 a) rudele de gradul I în linie ascendentă sau tutorele legal; ori
 b) atunci când aceştia nu există sau nu pot fi identificaţi, orice altă rudă a acestuia.
 (4) Străinii prevăzuţi la alin. (1), titulari ai unui drept de şedere în scop de studii, pot solicita reîntregirea familiei pentru soţ/soţie şi copiii minori necăsătoriţi, cu condiţia ca data încheierii căsătoriei să fie anterioară obţinerii dreptului de şedere.
 (5) Străinii beneficiari ai statutului de refugiat sau ai protecţiei subsidiare pot solicita reîntregirea familiei pentru soţ/soţie numai dacă data la care a fost încheiată căsătoria este anterioară obţinerii uneia dintre aceste forme de protecţie.
 (6) Cererea-tip se depune la formaţiunea teritorială a Autorităţii pentru străini pe a cărei rază solicitantul locuieşte în mod legal şi va fi însoţită de următoarele documente:
 a) certificatul de căsătorie sau, după caz, dovada legăturii de rudenie;
 b) declaraţia solicitantului, în formă autentică, din care să reiasă că membrii de familie vor locui împreună cu acesta;
 c) copia documentului care atestă dreptul de şedere pe teritoriul României;
 d) dovada deţinerii legale a spaţiului de locuit;
 e) dovada mijloacelor de întreţinere;
 f) asigurarea medicală a solicitantului.
 (7) În cazul în care există dubii cu privire la legătura de rudenie, Autoritatea pentru străini poate solicita şi alte dovezi pentru stabilirea acesteia.
 (8) Cererea se aprobă în cazul îndeplinirii următoarelor condiţii:
 a) să nu existe o stare de bigamie sau de poligamie;
 b) solicitantul să deţină un spaţiu de locuit considerat normal pentru o familie similară din România;
 c) solicitantul să posede mijloace de întreţinere, pe lângă cele necesare pentru propria întreţinere potrivit legii, în cuantum corespunzător salariului minim net pe economie pentru fiecare membru de familie.
 (9) Pentru beneficiarii statutului de refugiat sau ai protecţiei subsidiare, care solicită reîntregirea familiei, nu este obligatorie prezentarea documentelor prevăzute la alin. (6) lit. d)-f) şi nici îndeplinirea condiţiilor prevăzute la alin. (8) lit. b) şi c).
 (10) Cererea va fi soluţionată în termen de maximum 3 luni de la data depunerii.
 (11) Aprobarea cererii va fi comunicată în scris solicitantului, în vederea transmiterii acesteia membrilor de familie interesaţi, care o prezintă la misiunea diplomatică sau la oficiul consular odată cu cererea de acordare a vizei române.
 (12) În cazul respingerii cererii, motivele vor fi comunicate străinului în scris.
 (13) Viza se eliberează de către misiunile diplomatice sau oficiile consulare ale României din ţara în care membrii de familie îşi au reşedinţa sau domiciliul.
 (14) Solicitarea de viză trebuie să fie însoţită de următoarele documente:
 a) comunicarea Autorităţii pentru străini, prevăzută la alin. (11);
 b) dovada asigurării medicale pe perioada valabilităţii vizei;
 c) certificatul de cazier judiciar sau alt document cu aceeaşi valoare juridică, eliberat de autorităţile din ţara de domiciliu sau de reşedinţă a străinului.
 (15) Pot solicita viză pentru reîntregirea familiei şi următoarele categorii de persoane:
 b) străinii necăsătoriţi care convieţuiesc cu cetăţeni români necăsătoriţi, dacă au cel puţin un copil împreună, denumiţi în continuare parteneri;
 c) copiii cetăţeanului român, ai soţului/soţiei sau ai partenerului, inclusiv cei adoptaţi, care nu au împlinit vârsta de 21 de ani sau care se află în întreţinerea cetăţeanului român, a soţului/soţiei sau a partenerului;
 d) rudele de gradul I în linie ascendentă ale cetăţeanului român sau ale soţului/soţiei acestuia.
 (16) Solicitarea de viză depusă de persoanele prevăzute la alin. (15) va fi însoţită de certificatul de căsătorie sau, după caz, de dovada existenţei legăturii de rudenie sau a calităţii de partener.
 (17) Adopţia trebuie să fie dispusă printr-o decizie a unei autorităţi române competente, în condiţiile legii, sau printr-o decizie a unei autorităţi a altui stat, care produce efecte juridice pe teritoriul României.
 (18) Acordarea vizei de lungă şedere pentru reîntregirea familiei poate fi refuzată atunci când solicitarea se întemeiază pe o căsătorie de convenienţă constatată anterior, în condiţiile prezentei ordonanţe de urgenţă."
 36. La articolul 48 alineatul (1), litera b1) va avea următorul cuprins:
 "b1) celor desemnaţi ca administratori ai unei societăţi comerciale, dacă fac dovada că îndeplinesc în mod cumulativ următoarele condiţii:
 (ii) la data solicitării nu sunt asociaţi sau acţionari la societatea comercială în cauză sau la altă persoană juridică română şi nu au avut aceste calităţi în ultimii 2 ani;
 (iii) la societatea comercială în cauză nu mai există un alt străin care a obţinut un drept de şedere în acest scop;
 (iv) societatea comercială în cauză a realizat un aport de capital de cel puţin 50.000 euro, care s-a concretizat în realizarea sau în achiziţionarea de construcţii destinate desfăşurării activităţilor prevăzute în cadrul Clasificării activităţilor din economia naţională - CAEN sau în transfer de tehnologie;".
 37. La articolul 48 alineatul (1), după litera b1) se introduc două noi litere, literele b2) şi b3), cu următorul cuprins:
 "b2) celor care solicită intrarea pe teritoriul României în scopul formării profesionale neremunerate în cadrul unei întreprinderi din sectorul public sau privat ori în cadrul unui furnizor de formare profesională acreditat, dacă fac dovada că îndeplinesc în mod cumulativ următoarele condiţii:
 (i) au încheiat un contract de formare pentru participarea neremunerată la o formă de pregătire în cadrul unei întreprinderi din sectorul public sau privat ori în cadrul unui furnizor de pregătire profesională acreditat;
 (ii) dispun de mijloace de întreţinere în cuantum de cel puţin salariul mediu net pe economie lunar pentru întreaga perioadă înscrisă în viză;
 (iii) au încuviinţarea părinţilor sau a tutorelui cu privire la şederea pe teritoriul României în acest scop, dacă străinul este minor;
 b3) celor care desfăşoară activităţi în cadrul unor programe de voluntariat, dacă fac dovada că îndeplinesc în mod cumulativ următoarele condiţii:
 (i) au încheiat un contract de voluntariat cu o persoană juridică de drept public sau de drept privat fără scop lucrativ, denumită în continuare organizaţie-gazdă, în cuprinsul căruia se face menţiune cu privire la activitatea pe care urmează să o desfăşoare, condiţiile în care sunt supravegheaţi în îndeplinirea sarcinilor, precum şi la orele de lucru;
 (ii) organizaţia-gazdă asigură cazarea, mijloacele de întreţinere şi asigurarea medicală pentru întreaga perioadă de valabilitate a vizei, precum şi eventualele costuri privind îndepărtarea;
 (iii) au vârsta de peste 14 ani inclusiv;
 (iv) au încuviinţarea părinţilor sau a tutorelui cu privire la şederea pe teritoriul României în acest scop, dacă străinul este minor."
 38. Articolul 49 se abrogă.
 39. La articolul 50 alineatul (2), literele a) şi f) vor avea următorul cuprins:
 "a) sunt îndeplinite în continuare condiţiile cu privire la intrarea în România, prevăzute la art. 6 alin. (1) lit. c), e), e1), e2) şi f);
 f) face dovada deţinerii legale a spaţiului de locuit la adresa la care declară că are reşedinţa pe teritoriul României, cu excepţia membrului de familie al cetăţeanului român pentru care este suficientă o declaraţie a cetăţeanului român, prin care acesta îşi asumă răspunderea asigurării spaţiului de locuit străinului;".
 40. La articolul 51, alineatele (1), (2) şi (5) vor avea următorul cuprins:
 "(1) Cererile de prelungire a dreptului de şedere temporară se depun personal de către solicitanţi, cu cel puţin 30 de zile înainte de expirarea termenului pentru care li s-a aprobat şederea, la formaţiunile teritoriale ale Autorităţii pentru străini de la locul de reşedinţă.
 (2) Cererea va fi însoţită de documentul de trecere a frontierei de stat, în original şi în copie, de certificatul medical eliberat de o instituţie sanitară publică sau privată, din care să rezulte că nu suferă de boli care pot pune în pericol sănătatea publică, de dovada deţinerii legale a spaţiului de locuit la adresa la care declară că are reşedinţa pe teritoriul României, de dovada asigurării sociale de sănătate şi a mijloacelor de întreţinere, precum şi de celelalte acte prevăzute în prezentul capitol, în funcţie de scopul pentru care solicită aprobarea şederii în România.
 (5) Dacă este necesar, solicitantul poate fi chemat la interviu."
 41. La articolul 52, alineatul (2) va avea următorul cuprins:
 "(2) Decizia de refuz al prelungirii dreptului de şedere, precum şi motivele care au stat la baza acesteia se comunică solicitantului prin decizia de returnare prevăzută la art. 80."
 42. Articolul 55 va avea următorul cuprins:
 Prelungirea dreptului de şedere pentru desfăşurarea de activităţi comerciale
 (1) Străinului intrat în România în scopul desfăşurării de activităţi comerciale i se poate prelungi dreptul de şedere temporară, în următoarele condiţii:
 a) are avizul Agenţiei Române pentru Investiţii Străine;
 b) deţine legal spaţiul pentru sediul social;
 c) este acţionar sau asociat al societăţii comerciale, cu atribuţii de conducere sau de administrare;
 d) deţine mijloace de întreţinere în cuantum de cel puţin 700 euro lunar, dacă este acţionar, şi 500 euro lunar, dacă este asociat.
 (2) Prelungirile ulterioare ale dreptului de şedere temporară se pot acorda dacă străinul îndeplineşte următoarele condiţii:
 a) activitatea societăţii comerciale se desfăşoară în conformitate cu planul de afaceri;
 b) obiectul activităţii desfăşurate este cel iniţial ori o continuare sau un rezultat al acestuia;
 c) deţine legal spaţiul pentru sediul social;
 d) este acţionar sau asociat al societăţii comerciale, cu atribuţii de conducere sau de administrare;
 e) investiţia este concretizată fie în aport de capital în valoare de 70.000 euro, în cazul acţionarului, sau 50.000 euro, în cazul asociatului, fie, alternativ, în crearea a cel puţin 15 locuri de muncă, în cazul acţionarului, şi 10, în cazul asociatului. În cazul creării de locuri de muncă, acestea trebuie să fie încadrate cu persoane angajate cu normă întreagă de muncă, în condiţiile legii;
 f) deţine mijloace de întreţinere în cuantum de cel puţin 700 euro lunar, dacă este acţionar, şi 500 euro lunar, dacă este asociat, obţinute din activitatea desfăşurată pe teritoriul României.
 (3) Dovada îndeplinirii condiţiilor prevăzute în prezentul articol se face cu următoarele documente:
 a) planul de afaceri avizat de Agenţia Română pentru Investiţii Străine;
 b) documentele care atestă că activitatea se desfăşoară în conformitate cu planul de afaceri;
 c) certificatul constatator, din care să rezulte calitatea solicitantului, denumirea, sediul social şi obiectul principal de activitate al societăţii comerciale, menţiunile efectuate la comunicarea instanţelor de judecată, durata de funcţionare a societăţii comerciale;
 d) înscrierile de menţiuni prevăzute de lege, corespunzătoare modificărilor intervenite cu privire la actul constitutiv al societăţii comerciale;
 e) certificatul cuprinzând principalii indicatori economico-financiari, emis de administraţia financiară competentă teritorial, care să cuprindă, conform bilanţului anual, date referitoare la active imobilizate total, cifra de afaceri, profitul net sau pierderi;
 f) adeverinţă eliberată de inspectoratul teritorial de muncă, din care să rezulte numărul persoanelor angajate sau contractele de muncă înregistrate la această instituţie.
 (4) În cazul investiţiilor de cel puţin 100.000 euro sau dacă au fost create cel puţin 25 de locuri de muncă, dovada mijloacelor de întreţinere se poate face şi cu alte documente legale. Pentru investiţiile de cel puţin 200.000 euro sau dacă au fost create cel puţin 50 de locuri de muncă, nu este necesară dovada mijloacelor de întreţinere.
 (5) Dreptul de şedere temporară în acest scop se prelungeşte succesiv pentru perioade de un an, iar în cazul străinilor care fac dovada că au efectuat investiţii de minimum 500.000 euro sau au creat peste 50 de locuri de muncă cu normă întreagă, dreptul de şedere se prelungeşte pe perioade de 3 ani. Cuantumul investiţiei şi numărul locurilor de muncă se calculează în funcţie de cota de participare a asociatului sau a acţionarului la societatea comercială."
 43. La articolul 56 alineatul (1), litera b) va avea următorul cuprins:
 "b) prezintă contractul individual de muncă vizat de inspectoratul teritorial de muncă în a cărui rază îşi are sediul angajatorul sau o convenţie civilă încheiată cu o structură sportivă, în condiţiile legii, dacă străinii desfăşoară activităţi în calitate de sportiv profesionist;".
 44. Articolul 58 va avea următorul cuprins:
 "ARTICOLUL 58
 Prelungirea dreptului de şedere temporară pentru studii
 (1) Străinii intraţi în România pentru studii pot solicita prelungirea dreptului de şedere, astfel:
 a) în cazul studenţilor sau elevilor, pentru perioade succesive de până la un an, dacă:
 (i) sunt înscrişi la studii la o instituţie de învăţământ de stat sau particulară, acreditată potrivit legii, forma învăţământ de zi, inclusiv pentru participarea la cursuri de doctorat;
 (ii) dovedesc că şi-au achitat taxele de studii;
 (iii) fac dovada mijloacelor de întreţinere, în cuantum de cel puţin salariul minim net pe economie, pe perioada valabilităţii permisului de şedere;
 b) în cazul străinilor care participă la un program de schimb de elevi, pe o perioadă care să nu depăşească un an, dacă:
 (i) sunt înscrişi la o unitate de învăţământ de stat sau particulară acreditată potrivit legii, forma învăţământ de zi;
 (ii) participă într-un program de schimb de elevi, realizat de o organizaţie constituită în condiţiile legii şi recunoscută pentru acest scop;
 (iii) dacă organizaţia care realizează schimbul de elevi îşi asumă responsabilitatea pentru asigurarea cazării, a mijloacelor de întreţinere şi a eventualelor costuri privind îndepărtarea.
 (2) Străinilor de origine română li se poate prelungi dreptul de şedere temporară pentru studii, fără îndeplinirea condiţiei prevăzute la alin. (1) lit. a) pct. (iii).
 (3) Dreptul de şedere temporară pentru studii se poate prelungi cu cel mult 90 de zile după absolvirea studiilor, în vederea definitivării situaţiei şcolare sau universitare şi a avizării documentelor de studii."
 45. La articolul 61, alineatul (2) va avea următorul cuprins:
 "(2) Permisele de şedere pentru această categorie de străini se acordă pe o perioadă egală cu durata totală a studiilor şi cu scutire de la plata taxelor consulare."
 46. Articolul 62 va avea următorul cuprins:
 "ARTICOLUL 62
 Prelungirea dreptului de şedere temporară pentru reîntregirea familiei
 (1) Străinilor intraţi în România în conformitate cu prevederile art. 46, cu excepţia persoanelor prevăzute la art. 46 alin. (15), li se poate prelungi dreptul de şedere, astfel:
 a) pentru soţul/soţia sponsorului, dacă:
 (i) prezintă documente din care să rezulte existenţa căsătoriei;
 (ii) nu există o stare de bigamie sau de poligamie;
 (iii) soţii locuiesc împreună;
 (iv) fac dovada mijloacelor de întreţinere cel puţin la nivelul salariului minim net pe economie;
 b) pentru ceilalţi membri de familie ai sponsorului, dacă:
 (i) prezintă documente din care să rezulte existenţa legăturii de rudenie;
 (ii) locuiesc împreună cu sponsorul, în cazul minorilor;
 (iii) fac dovada mijloacelor de întreţinere cel puţin la nivelul salariului minim net pe economie.
 (2) Pentru membrii de familie ai beneficiarilor statutului de refugiat sau ai protecţiei subsidiare care solicită prelungirea dreptului de şedere temporară pentru reîntregirea familiei nu este obligatorie îndeplinirea condiţiilor prevăzute la alin. (1) lit. a) pct. (iv), respectiv la alin. (1) lit. b) pct. (iii).
 (3) Străinilor membri de familie ai unui cetăţean român li se poate prelungi dreptul de şedere, dacă cetăţeanul român are domiciliul în România, astfel:
 a) pentru străinii căsătoriţi cu cetăţeni români, dacă:
 (i) prezintă certificatul de căsătorie, în condiţiile prevăzute de lege;
 b) pentru parteneri, dacă:
 (i) prezintă certificatul de naştere al copilului;
 (ii) atât străinul, cât şi cetăţeanul român fac dovada că sunt necăsătoriţi;
 (iii) fac dovada convieţuirii cu cetăţeanul român;
 c) pentru copiii cetăţeanului român, ai soţului/soţiei sau ai partenerului, inclusiv cei adoptaţi, care nu au împlinit vârsta de 21 de ani sau care se află în întreţinerea cetăţeanului român, a soţului/soţiei sau a partenerului, dacă:
 (ii) locuiesc împreună cu cetăţeanul român;
 d) pentru rudele de gradul I în linie ascendentă ale cetăţeanului român sau ale soţului/soţiei acestuia, dacă prezintă documente din care să rezulte existenţa legăturii de rudenie.
 (4) În cazul constatării existenţei unei stări de bigamie sau de poligamie, solicitantului i se refuză prelungirea dreptului de şedere.
 (5) Dreptul de şedere temporară se prelungeşte individual, pentru fiecare membru de familie pe aceeaşi perioadă pentru care i s-a acordat dreptul de şedere sponsorului. Soţului/soţiei şi membrilor de familie ai unui cetăţean român sau ai sponsorului titular al unui drept de şedere permanentă li se poate prelungi dreptul de şedere temporară pentru perioade de până la 5 ani.
 (6) Prelungirea dreptului de şedere temporară pentru străinii prevăzuţi la alin. (3) se efectuează cu scutire de la plata taxelor consulare."
 47. Articolul 63 se abrogă.
 48. Articolul 64 va avea următorul cuprins:
 "ARTICOLUL 64
 Căsătoria de convenienţă
 (1) Autoritatea pentru străini refuză prelungirea dreptului de şedere obţinut în baza căsătoriei dacă, în urma verificărilor efectuate, rezultă că acea căsătorie este de convenienţă.
 (2) Elementele pe baza cărora se poate constata faptul că o căsătorie este de convenienţă pot fi următoarele:
 f) soţii sunt inconsecvenţi în declararea datelor cu caracter personal, a circumstanţelor în care s-au cunoscut ori a altor informaţii relevante despre aceştia;
 (3) Constatarea elementelor prevăzute la alin. (2) se realizează de către ofiţerul de interviu. Aceste elemente pot rezulta din:
 a) datele obţinute în urma interviului;
 d) controale la domiciliul conjugal ori alte verificări suplimentare."
 49. La articolul 65, alineatele (1) şi (4) vor avea următorul cuprins:
 "(1) Străinului, titular al unui drept de şedere pentru reîntregirea familiei, i se poate prelungi dreptul de şedere temporară în mod independent în următoarele cazuri:
 a) pentru membrii de familie ai sponsorului, dacă:
 (iii) a fost pronunţată desfacerea căsătoriei;
 b) pentru membrii de familie ai cetăţeanului român, dacă:
 (i) împlinesc 21 de ani;
 (ii) cetăţeanul român a decedat;
 (iii) a fost pronunţată desfacerea căsătoriei.
 (4) Prelungirile ulterioare ale dreptului de şedere se acordă în condiţiile şi pentru scopurile prevăzute în prezenta ordonanţă de urgenţă, fără a mai fi necesară părăsirea teritoriului României."
 50. La articolul 67, alineatele (2) şi (3) vor avea următorul cuprins:
 "(2) Străinul care solicită prelungirea dreptului de şedere pentru activităţi umanitare sau religioase nu trebuie să facă dovada mijloacelor de întreţinere.
 (3) Dreptul de şedere în acest scop se prelungeşte pentru o perioadă egală cu durata avizului."
 51. La articolul 68 alineatul (1), literele a), b1) şi c) vor avea următorul cuprins:
 "a) străinii detaşaţi - cu prezentarea unui permis de muncă eliberat în condiţiile legii. Dreptul de şedere pentru acest scop poate fi prelungit pentru întreaga perioadă de valabilitate a permisului de muncă, pentru prelungirile ulterioare fiind aplicabile dispoziţiile legale privind prelungirea dreptului de şedere a străinilor angajaţi în muncă;
 b1) străinii desemnaţi ca administratori ai unei societăţi comerciale, cu îndeplinirea cumulativă a următoarelor condiţii:
 (i) fac dovada calităţii de administrator;
 (ii) fac dovada că, la data solicitării, nu sunt asociaţi sau acţionari la societatea comercială în cauză ori la altă persoană juridică română şi că nu au avut aceste calităţi în ultimii 2 ani;
 (iii) la societatea comercială în cauză să nu mai existe un alt străin care a obţinut un drept de şedere în acest scop;
 (iv) fac dovada că societatea comercială în cauză a realizat un aport de capital de cel puţin 50.000 euro, care s-a concretizat în realizarea sau în achiziţionarea de construcţii destinate desfăşurării activităţilor prevăzute în cadrul Clasificării activităţilor din economia naţională - CAEN sau în transfer de tehnologie;
 c) străinii care desfăşoară alte activităţi care nu contravin legilor române - cu avizul autorităţilor competente, atunci când este necesar, sau dacă prezintă documente prin care să justifice necesitatea şederii în România;".
 52. La articolul 68 alineatul (1), după litera b1) se introduc două noi litere, literele b2) şi b3), cu următorul cuprins:
 "b2) străinii care au intrat pe teritoriul României în scopul formării profesionale neremunerate în cadrul unei întreprinderi din sectorul public sau privat sau în cadrul unui furnizor de formare profesională acreditat - cu prezentarea contractului de formare pentru participarea neremunerată la o formă de pregătire profesională;
 b3) străinii care desfăşoară activităţi în cadrul unor programe de voluntariat - cu prezentarea contractului de voluntariat încheiat cu organizaţia-gazdă, în cuprinsul căruia se face menţiune cu privire la activitatea pe care urmează să o desfăşoare, condiţiile în care sunt supravegheaţi în îndeplinirea sarcinilor, precum şi la orele de lucru;".
 53. La articolul 68, alineatul (3) va avea următorul cuprins:
 "(3) La acordarea sau prelungirea dreptului de şedere temporară, străinii prevăzuţi la alin. (1) lit. a), b), b2), b3) şi c) trebuie să facă dovada mijloacelor de întreţinere, cel puţin la nivelul salariului mediu net pe economie, cei prevăzuţi la alin. (1) lit. b1), în cuantum de cel puţin 500 euro lunar proveniţi din activitatea desfăşurată în calitate de administrator."
 54. La articolul 68, după alineatul (4) se introduce un nou alineat, alineatul (5), cu următorul cuprins:
 "(5) Dreptul de şedere pentru străinii prevăzuţi la alin. (1) lit. b2) şi b3) se acordă pentru o perioadă de maximum un an, fără posibilitatea prelungirii. În cazuri excepţionale, pentru străinii prevăzuţi la alin. (1) lit. b2) dreptul de şedere poate fi prelungit o singură dată pentru o perioadă de până la 6 luni, în vederea dobândirii unei calificări în profesia în care s-au pregătit."
 55. Titlul secţiunii a 2-a a capitolului IV va avea următorul cuprins:
 Acordarea dreptului de şedere permanentă"
 Dreptul de şedere permanentă
 (1) Dreptul de şedere permanentă se acordă, la cerere, în condiţiile prezentei ordonanţe de urgenţă, pe perioadă nedeterminată, străinilor titulari ai unui drept de şedere.
 (2) Dreptul de şedere permanentă nu se acordă următoarelor categorii de străini:
 a) titulari ai dreptului de şedere temporară pentru studii;
 b) solicitanţi de azil;
 c) beneficiari ai protecţiei umanitare temporare sau ai protecţiei temporare;
 d) titulari ai dreptului de şedere conferit de viza diplomatică sau de serviciu.
 (3) Dreptul de şedere permanentă încetează în următoarele situaţii:
 a) în cazul anulării sau revocării;
 b) în cazul obţinerii unui drept de şedere permanentă pe teritoriul altui stat;
 c) în cazul absenţei de pe teritoriul statului român pentru o perioadă mai mare de 12 luni consecutive, cu excepţia situaţiei în care, în această perioadă, străinul a beneficiat de un drept de şedere temporară într-un stat membru al Uniunii Europene;
 d) în cazul absenţei de pe teritoriul statului român pe o perioadă mai mare de 6 ani consecutivi, chiar dacă în această perioadă a beneficiat de un drept de şedere temporară într-un stat membru al Uniunii Europene.
 (4) În situaţia în care, la încetarea dreptului de şedere permanentă, străinul se găseşte pe teritoriul României, iar prezenţa acestuia nu constituie o ameninţare la adresa ordinii publice sau securităţii naţionale, acesta poate solicita eliberarea unui permis de şedere temporară pentru scopurile şi în condiţiile prevăzute în prezenta ordonanţă de urgenţă.
 (5) Străinului al cărui drept de şedere permanentă a încetat în condiţiile alin. (3) lit. b) sau c) i se poate acorda un nou drept de şedere permanentă, în condiţiile prezentei ordonanţe de urgenţă, după o şedere legală şi continuă pe teritoriul României de 12 luni."
 "ARTICOLUL 70
 Condiţii de acordare a dreptului de şedere permanentă
 (1) Dreptul de şedere permanentă se acordă străinilor prevăzuţi la art. 69 alin. (1), dacă îndeplinesc cumulativ următoarele condiţii:
 d) fac dovada deţinerii legale a spaţiului de locuit, cu excepţia străinilor membri de familie ai cetăţenilor români;
 (2) Străinilor de origine română sau născuţi în România, precum şi celor a căror şedere este în interesul statului român li se poate acorda dreptul de şedere permanentă fără îndeplinirea condiţiilor prevăzute la alin. (1) lit. a)-e).
 (3) Minorilor ai căror părinţi sunt titulari ai unui drept de şedere permanentă li se poate acorda acelaşi statut fără îndeplinirea condiţiilor prevăzute la alin. (1). În cazul în care numai unul dintre părinţi este titular al unui drept de şedere permanentă, este necesar consimţământul celuilalt părinte, în formă autentică.
 (4) Străinilor care fac dovada că au efectuat investiţii de minimum 1.000.000 de euro sau au creat peste 100 de locuri de muncă cu normă întreagă li se poate acorda dreptul de şedere permanentă fără îndeplinirea condiţiilor prevăzute la alin. (1) lit. a) şi b)."
 58. Articolul 71 va avea următorul cuprins:
 Solicitarea dreptului de şedere permanentă
 (1) Străinii prevăzuţi la art. 69 alin. (1) trebuie să depună personal la formaţiunile teritoriale ale Autorităţii pentru străini o cerere-tip însoţită de următoarele documente:
 (2) Cu prilejul depunerii cererii, solicitanţii vor susţine un interviu în vederea stabilirii nivelului de cunoaştere a limbii române."
 59. Articolul 72 va avea următorul cuprins:
 "ARTICOLUL 72
 Aprobarea dreptului de şedere permanentă
 (1) Dreptul de şedere permanentă se aprobă de către şeful Autorităţii pentru străini.
 (2) Cererile se analizează de către o comisie special constituită, prin dispoziţie a şefului Autorităţii pentru străini, comisie care formulează propuneri motivate pentru fiecare caz în parte.
 (3) Termenul de soluţionare a cererilor este de maximum 6 luni de la data înregistrării. Pentru motive obiective, şeful Autorităţii pentru străini poate prelungi acest termen cu încă 3 luni, cu înştiinţarea solicitantului.
 (4) Aprobarea se comunică în scris solicitantului, în termen de 15 zile lucrătoare de la soluţionarea cererii.
 (5) În termen de 30 de zile de la primirea comunicării, străinul căruia i s-a aprobat dreptul de şedere permanentă în România este obligat să se prezinte la formaţiunea teritorială a Autorităţii pentru străini unde a fost înregistrată cererea, în vederea eliberării permisului de şedere permanentă.
 (6) Acordarea dreptului de şedere permanentă pentru străinii membri de familie ai cetăţenilor români se efectuează cu scutire de la plata taxelor consulare."
 60. Articolul 73 va avea următorul cuprins:
 "ARTICOLUL 73
 Refuzul acordării dreptului de şedere permanentă
 (1) Dacă se constată că nu sunt îndeplinite condiţiile prevăzute în prezenta secţiune, comisia constituită potrivit art. 72 alin. (2) propune şefului Autorităţii pentru străini refuzul acordării dreptului de şedere permanentă.
 (2) Refuzul, precum şi motivele care au stat la baza acestuia se comunică, în scris, solicitantului, în termen de 15 zile lucrătoare de la soluţionarea cererii.
 (3) Refuzul acordării dreptului de şedere permanentă poate fi atacat în termen de 30 de zile de la data comunicării, la Curtea de Apel Bucureşti.
 (4) Refuzul acordării dreptului de şedere permanentă nu produce efecte juridice asupra dreptului de şedere al titularului cererii."
 61. Articolul 74 va avea următorul cuprins:
 "ARTICOLUL 74
 Titularii unui drept de şedere permanentă beneficiază, în condiţiile legii, de tratament egal cu cetăţenii români în ceea ce priveşte:
 a) accesul la piaţa muncii, inclusiv în privinţa condiţiilor de angajare şi de muncă, la activităţi economice în mod independent şi la activităţi profesionale, cu aplicarea corespunzătoare a prevederilor Legii nr. 300/2004 privind autorizarea persoanelor fizice şi a asociaţiilor familiale care desfăşoară activităţi economice în mod independent, cu modificările şi completările ulterioare, cu condiţia ca activitatea desfăşurată să nu presupună, chiar şi ocazional, exercitarea unor prerogative ale autorităţii publice;
 b) accesul la toate formele şi nivelurile de învăţământ şi de pregătire profesională, inclusiv la acordarea burselor de studiu;
 c) echivalarea studiilor şi recunoaşterea diplomelor, a certificatelor, a atestatelor de competenţă şi a calificărilor profesionale, în conformitate cu reglementările în vigoare;
 d) securitatea socială, asistenţa şi protecţia socială;
 e) asistenţa de sănătate publică;
 f) deduceri de impozit pe venitul global şi scutiri de taxe;
 g) accesul la bunuri şi servicii publice, inclusiv obţinerea de locuinţe;
 h) libertatea de asociere, afiliere şi apartenenţă la o organizaţie sindicală sau profesională."
 62. După articolul 74 se introduce un nou articol, articolul 741, cu următorul cuprins:
 "ARTICOLUL 741
 Străinii titulari ai unui drept de şedere permanentă au dreptul să îşi stabilească sau să îşi schimbe domiciliul pe teritoriul României în aceleaşi condiţii ca şi cetăţenii români."
 63. Articolul 75 va avea următorul cuprins:
 "ARTICOLUL 75
 Cazuri de anulare şi revocare
 (1) Autoritatea pentru străini anulează, prin decizie motivată, dreptul de şedere permanentă sau temporară în România, dacă se constată ulterior că:
 a) la data acordării dreptului de şedere permanentă sau a prelungirii dreptului de şedere temporară străinul nu îndeplinea condiţiile prevăzute de lege în acest sens;
 b) dreptul de şedere permanentă sau prelungirea dreptului de şedere temporară a fost obţinut/obţinută prin folosirea de informaţii false, documente false sau falsificate ori de alte mijloace ilegale;
 c) dreptul de şedere a fost obţinut în baza unei căsătorii de convenienţă, constatată în condiţiile art. 64;
 d) străinul a fost îndepărtat anterior de pe teritoriul României şi a reintrat, sub o altă identitate, în perioada de interdicţie.
 (2) Autoritatea pentru străini revocă, prin decizie motivată, dreptul de şedere permanentă atunci când se constată că rezidentul permanent constituie o ameninţare la adresa ordinii publice, ca urmare a infracţiunilor săvârşite pe teritoriul României.
 (3) Autoritatea pentru străini revocă, prin decizie motivată, dreptul de şedere temporară atunci când:
 a) în urma verificărilor efectuate de Autoritatea pentru străini sau a sesizărilor primite de la alte autorităţi competente, potrivit legii, se constată că străinul nu mai îndeplineşte condiţiile pe baza cărora i-a fost prelungit dreptul de şedere ori nu mai respectă scopul pentru care i-a fost acordat acest drept;
 b) se constată că străinul a încălcat reglementările privind frontiera de stat sau pe cele referitoare la angajarea în muncă a străinilor;
 c) se constată că străinul suferă de o boală ce pune în pericol sănătatea publică şi nu se supune măsurilor de tratament medical stabilite de autorităţile competente."
 64. Articolul 76 va avea următorul cuprins:
 "ARTICOLUL 76
 Decizia de anulare sau revocare a dreptului de şedere se comunică:
 a) de către Autoritatea pentru străini, străinului care se află pe teritoriul României, prin decizia de returnare prevăzută la art. 80;
 b) de către Poliţia de Frontieră Română, străinului care se prezintă la frontieră cu scopul de a intra în România, prin comunicarea de nepermitere a intrării."
 65. Articolul 79 va avea următorul cuprins:
 "ARTICOLUL 79
 (1) Împotriva străinilor a căror şedere pe teritoriul României a devenit ilegală, al căror drept de şedere a fost anulat sau revocat, precum şi împotriva celor cărora li s-a refuzat prelungirea dreptului de şedere temporară Autoritatea pentru străini poate dispune măsura returnării de pe teritoriul României.
 (2) În cazul străinilor declaraţi indezirabili, precum şi împotriva celor pentru care instanţa a dispus măsura de siguranţă a expulzării, îndepărtarea de pe teritoriul României se face prin punerea în aplicare a prevederilor hotărârii instanţei prin care s-a dispus măsura respectivă."
 66. Articolul 80 va avea următorul cuprins:
 "ARTICOLUL 80
 (1) Decizia de returnare constituie actul administrativ al Autorităţii pentru străini sau al formaţiunilor sale teritoriale, prin care străinii prevăzuţi la art. 79 alin. (1) sunt obligaţi să părăsească teritoriul României.
 (2) Decizia de returnare se redactează în două exemplare, fiecare în limba română şi într-o limbă de circulaţie internaţională.
 (3) Decizia de returnare dă posibilitatea străinului să părăsească ţara neînsoţit, astfel:
 a) în termen de 15 zile, pentru:
 (i) străinul a cărui şedere a devenit ilegală;
 (ii) străinul a cărui viză a fost anulată sau revocată;
 (iii) foştii solicitanţi de azil pentru care s-a finalizat procedura de azil;
 b) în termen de 30 de zile, pentru străinul căruia i-a fost anulat sau revocat dreptul de şedere temporară ori i-a fost refuzată prelungirea acestui drept;
 c) în termen de 90 de zile, pentru:
 (i) străinul căruia i-a fost anulat sau revocat dreptul de şedere temporară pentru desfăşurarea de activităţi comerciale ori i-a fost refuzată prelungirea acestui drept, dacă acesta trebuie să lichideze investiţia;
 (ii) străinul căruia i-a încetat dreptul de şedere permanentă.
 (4) Termenele prevăzute la alin. (3) curg de la data la care decizia de returnare i-a fost adusă la cunoştinţă străinului, în condiţiile prezentei ordonanţe de urgenţă.
 (5) Decizia de returnare poate fi însoţită, în condiţiile legii, de luarea în custodie publică, în cazul străinilor care au trecut ilegal frontiera de stat, precum şi în situaţiile în care străinii nu posedă un document de călătorie valabil sau nu au posibilitatea de a-şi achita cheltuielile de transport."
 "ARTICOLUL 81
 (1) Comunicarea deciziei de returnare se realizează de către Autoritatea pentru străini ori de formaţiunile sale teritoriale prin remiterea unui exemplar al acesteia.
 (2) Remiterea se poate face prin înmânarea exemplarului, sub semnătură, atunci când străinul este prezent, sau prin trimiterea prin poştă, cu confirmare de primire, la adresa la care străinul a declarat că locuieşte, atunci când străinul nu este prezent.
 (3) În cazul în care remiterea nu este posibilă, comunicarea deciziei de returnare se face prin afişarea unui exemplar al acesteia la sediul Autorităţii pentru străini sau al formaţiunilor sale teritoriale.
 (4) Se prezumă că remiterea nu este posibilă în următoarele situaţii:
 a) străinul refuză să primească exemplarul înmânat sau trimis prin poştă;
 b) străinul nu mai locuieşte la adresa declarată;
 c) străinul nu a făcut cunoscută adresa la care locuieşte."
 "ARTICOLUL 82
 (1) Decizia de returnare poate fi contestată în termen de 10 zile de la data comunicării la Curtea de Apel Bucureşti, în cazul în care aceasta a fost emisă de Autoritatea pentru străini, sau la curtea de apel în a cărei rază de competenţă se află formaţiunea teritorială care a emis decizia de returnare. Instanţa soluţionează cererea în termen de 30 de zile de la data primirii acesteia. Hotărârea instanţei este irevocabilă.
 (2) În cazul străinilor prevăzuţi la art. 80 alin. (5), decizia de returnare poate fi contestată la curtea de apel competentă teritorial pe a cărei rază se află centrul de cazare, în termen de 3 zile de la data comunicării. Instanţa se pronunţă în termen de 5 zile, hotărârea fiind irevocabilă.
 (3) Contestaţia prevăzută la alin. (1) suspendă executarea deciziei de returnare.
 (4) Contestarea deciziei de returnare formulată de către străinii luaţi în custodie publică nu suspendă măsura luării în custodie publică."
 "ARTICOLUL 83
 (1) Declararea ca indezirabil este o măsură care se dispune împotriva unui străin care a desfăşurat, desfăşoară ori există indicii temeinice că intenţionează să desfăşoare activităţi de natură să pună în pericol securitatea naţională sau ordinea publică.
 (2) Măsura prevăzută la alin. (1) se dispune de Curtea de Apel Bucureşti, la sesizarea procurorului anume desemnat de la Parchetul de pe lângă Curtea de Apel Bucureşti. Procurorul sesizează instanţa de judecată, la propunerea instituţiilor cu competenţe în domeniul ordinii publice şi securităţii naţionale care deţin date sau indicii temeinice, în sensul celor prevăzute la alin. (1).
 (3) Datele şi informaţiile în baza cărora se propune declararea ca indezirabil pentru raţiuni de securitate naţională se pun la dispoziţia instanţei de judecată, în condiţiile stabilite de actele normative care reglementează regimul activităţilor referitoare la siguranţa naţională şi protejarea informaţiilor clasificate.
 (4) Sesizarea prevăzută la alin. (2) se judecă în camera de consiliu, cu citarea părţilor. Instanţa de judecată aduce la cunoştinţă străinului faptele care stau la baza sesizării, cu respectarea prevederilor actelor normative care reglementează regimul activităţilor referitoare la siguranţa naţională şi protejarea informaţiilor clasificate.
 (5) Curtea de Apel Bucureşti se pronunţă, prin hotărâre motivată, în termen de 10 zile de la sesizarea formulată în condiţiile alin. (2). Hotărârea instanţei este definitivă. Atunci când declararea străinului ca indezirabil se întemeiază pe raţiuni de securitate naţională, în conţinutul hotărârii nu se menţionează datele şi informaţiile care au stat la baza motivării acesteia.
 (6) Hotărârea se comunică străinului, precum şi, dacă instanţa dispune declararea ca indezirabil, Autorităţii pentru străini, pentru a fi pusă în executare.
 (7) Dreptul de şedere a străinului încetează de la data pronunţării hotărârii prin care acesta a fost declarat indezirabil.
 (8) Punerea în executare a hotărârii prin care străinul a fost declarat indezirabil se realizează prin escortarea străinului până la frontieră sau până în ţara de origine, de către personalul specializat al Autorităţii pentru străini.
 (9) Perioada pentru care un străin poate fi declarat indezirabil este de la 5 la 15 ani, cu posibilitatea prelungirii termenului pentru o nouă perioadă cuprinsă între aceste limite, în cazul în care se constată că nu au încetat motivele care au determinat luarea acestei măsuri. Prelungirea termenului se face în condiţiile prevăzute la alin. (2).
 (10) Persoanele declarate indezirabile vor fi comunicate de Autoritatea pentru străini Direcţiei generale afaceri consulare."
 70. Articolul 84 se abrogă.
 71. Articolul 85 va avea următorul cuprins:
 "ARTICOLUL 85
 Recursul împotriva hotărârii prevăzute la art. 83 alin. (5)
 (1) Hotărârea prevăzută la art. 83 alin. (5) poate fi atacată cu recurs, în termen de 10 zile de la data comunicării, la Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie. Instanţa se pronunţă în termen de 5 zile de la data primirii cererii.
 (2) Exercitarea căii de atac prevăzute la alin. (1) nu are efect suspensiv de executare a hotărârii prin care străinul a fost declarat indezirabil. În cazuri temeinic justificate şi pentru a se preveni producerea de pagube iminente, străinul poate cere instanţei să dispună suspendarea executării hotărârii prin care a fost declarat indezirabil, până la soluţionarea căii de atac. Instanţa va soluţiona cererea de suspendare de urgenţă, hotărârea pronunţată în acest caz fiind executorie de drept."
 72. Titlul secţiunii a 3-a a capitolului V va avea următorul cuprins:
 Îndepărtarea sub escortă a străinilor"
 73. Articolul 86 va avea următorul cuprins:
 "ARTICOLUL 86
 (1) Îndepărtarea sub escortă se realizează, în condiţiile prezentei ordonanţe de urgenţă, de către personalul specializat al Autorităţii pentru străini, pentru următoarele categorii de străini:
 a) care nu au părăsit voluntar teritoriul României la expirarea termenului deciziei de returnare prevăzute la art. 80 alin. (3);
 c) care au fost declaraţi indezirabili;
 d) împotriva cărora a fost dispusă expulzarea.
 (2) Îndepărtarea sub escortă se poate efectua şi în cazul străinilor care prezintă dizabilităţi fizice sau mentale ori constituie un pericol pentru sănătatea publică."
 74. Articolul 861 se abrogă.
 75. Articolul 87 va avea următorul cuprins:
 "ARTICOLUL 87
 (1) Îndepărtarea sub escortă presupune însoţirea străinului de către personalul specializat al Autorităţii pentru străini până la frontieră ori până în ţara de origine, de tranzit sau de destinaţie.
 (2) Dacă străinii posedă document de trecere a frontierei de stat valabil, mijloace financiare şi nu este necesară efectuarea altor formalităţi, îndepărtarea sub escortă se va efectua în termen de 24 de ore.
 (3) Străinii care nu posedă documente de trecere a frontierei de stat vor fi prezentaţi misiunilor diplomatice sau oficiilor consulare acreditate în România ale statelor ai căror cetăţeni sunt, pentru eliberarea documentelor.
 (4) Procedurile aplicabile în cazul necooperării unor reprezentanţe diplomatice în legătură cu eliberarea de documente de călătorie pentru îndepărtarea străinilor de pe teritoriul statului român se stabilesc prin ordin comun al ministrului afacerilor externe şi al ministrului administraţiei şi internelor.
 (5) Pentru străinii proveniţi din state care nu au misiuni diplomatice sau oficii consulare în România vor fi solicitate documente de trecere a frontierei de stat din ţara de origine, prin Direcţia generală afaceri consulare din cadrul Ministerului Afacerilor Externe.
 (6) În situaţia în care documentul de trecere a frontierei de stat nu poate fi obţinut în condiţiile prevăzute la alin. (5), Autoritatea pentru străini poate elibera un titlu de călătorie, conform legii.
 (7) Când există indicii temeinice că îndepărtarea sub escortă nu poate fi efectuată în termen de 24 de ore, străinul va fi luat în custodie publică."
 76. Articolul 88 va avea următorul cuprins:
 "ARTICOLUL 88
 (1) Străinii prevăzuţi la art. 86 pot fi îndepărtaţi sub escortă şi în baza acordurilor de readmisie încheiate de România cu alte state, în condiţiile prevăzute în acestea.
 (2) La cererea unuia dintre statele care au încheiate acorduri de readmisie cu România, se poate permite tranzitarea teritoriului României de către străinul care face obiectul unei proceduri de readmisie către un stat terţ, cu condiţia escortării şi a prezentării garanţiilor că acesta îşi poate continua călătoria şi poate intra în statul de destinaţie."
 77. Articolul 881 va avea următorul cuprins:
 "ARTICOLUL 881
 Măsuri de asistenţă între statele membre ale Uniunii Europene în cazul îndepărtării străinilor pe calea aerului
 (1) În situaţia în care îndepărtarea nu este posibilă prin folosirea zborurilor directe până în ţara de destinaţie, Autoritatea pentru străini poate solicita altor state tranzitul aeroportuar.
 (2) Pentru realizarea îndepărtării străinului pe calea aerului, Autoritatea pentru străini dispune escortarea străinilor până în ţara de tranzit sau de destinaţie în următoarele cazuri:
 a) ţara de tranzit sau de destinaţie solicită ca străinul să fie escortat;
 b) este necesară acordarea de asistenţă medicală străinului în timpul realizării măsurilor de îndepărtare;
 c) străinul trebuie supravegheat pentru a se preveni săvârşirea de fapte de natură penală în timpul realizării măsurilor de îndepărtare;
 d) există indicii temeinice că străinul nu va respecta măsura de îndepărtare ori că intenţionează să rămână în ţara de tranzit;
 e) autorităţile române cu atribuţii în domeniul ordinii publice şi securităţii naţionale solicită ca străinul să fie escortat.
 (3) Pe durata realizării măsurilor de îndepărtare, membrii escortei nu sunt înarmaţi şi poartă ţinută civilă. Aceştia sunt obligaţi să respecte legislaţia statului de tranzit, să folosească forţa numai în caz de legitimă apărare sau în scopul împiedicării străinului să fugă, să îşi provoace răni, să lezeze integritatea corporală a altor persoane sau să producă pagube materiale atunci când reprezentanţii statului de tranzit nu sunt prezenţi sau este necesară acordarea de sprijin acestora.
 (4) Autoritatea pentru străini întreprinde demersurile necesare pentru întoarcerea în ţară a străinilor dacă, în timpul îndepărtării pe calea aerului, a intervenit una dintre următoarele situaţii:
 a) autorizaţia de tranzit aeroportuar a fost refuzată sau revocată;
 b) străinul a intrat pe teritoriul statului solicitat în timpul tranzitului;
 c) îndepărtarea străinului către o altă ţară de tranzit ori către ţara de destinaţie sau îmbarcarea în zborul de legătură nu a fost realizată;
 (5) Inspectoratul General al Poliţiei de Frontieră poate aproba solicitările de tranzit pentru străinii care fac obiectul unor măsuri de îndepărtare, adresate de autorităţile competente din statele membre ale Uniunii Europene.
 (6) Solicitarea de tranzit prevăzută la alin. (5) poate fi refuzată dacă:
 a) străinul este învinuit sau inculpat într-o cauză penală ori are de executat o pedeapsă privativă de libertate, ca urmare a săvârşirii unei infracţiuni pe teritoriul României;
 b) tranzitul către alte state sau intrarea în ţara de destinaţie nu este permisă;
 c) în timpul tranzitului este necesar transportul către un alt aeroport aflat pe teritoriul României;
 d) străinul reprezintă o ameninţare pentru siguranţa naţională, ordinea şi sănătatea publică sau relaţiile internaţionale ale statului român;
 e) asistenţa solicitată este imposibilă în acel moment din motive obiective; în acest caz, Inspectoratul General al Poliţiei de Frontieră informează, în cel mai scurt timp posibil, autorităţile solicitante asupra unei date cât mai apropiate de cea solicitată iniţial, în care poate fi acordată asistenţa tranzitului.
 (7) În situaţia în care, ulterior aprobării tranzitului, survin situaţiile prevăzute la alin. (6), autorizaţiile deja eliberate pot fi revocate, cu informarea autorităţilor solicitante asupra motivelor care au determinat revocarea.
 (8) Solicitarea de tranzit trebuie transmisă în scris cu cel târziu două zile înainte de tranzit. Acest termen poate fi scurtat în cazuri urgente şi justificate.
 (9) Forma şi conţinutul solicitării de tranzit se stabilesc prin ordin al ministrului administraţiei şi internelor, care se publică în Monitorul Oficial al României, Partea I.
 (10) Decizia va fi comunicată statului membru solicitant în termen de două zile. Termenul poate fi prelungit, în cazuri justificate, cu maximum 48 de ore.
 (11) Inspectoratul General al Poliţiei de Frontieră stabileşte puncte de contact în toate zonele de tranzit importante.
 (12) Operaţiunea de tranzit nu trebuie să depăşească 24 de ore. În cazul în care, din motive obiective, sunt necesare măsuri de asistenţă suplimentare pentru continuarea operaţiunii de tranzit, acest termen poate fi prelungit cu maximum 48 de ore.
 (13) În limita mijloacelor disponibile şi în conformitate cu standardele internaţionale relevante, Inspectoratul General al Poliţiei de Frontieră va asigura măsurile de asistenţă necesare de la aterizare şi până la părăsirea aeroportului către ţara de destinaţie a străinului, în ceea ce priveşte:
 a) întâmpinarea străinului la aeronavă şi escortarea acestuia în perimetrul aeroportului, în special către zborul de legătură;
 b) asigurarea tratamentului medical de urgenţă străinului şi, dacă este cazul, persoanelor din escorta acestuia;
 c) asigurarea hranei pentru străin şi, dacă este cazul, pentru persoanele din escorta acestuia;
 d) primirea, păstrarea şi predarea documentelor de călătorie, în special în cazul străinilor neescortaţi;
 e) în cazul străinilor neescortaţi, informarea statului solicitant despre locul şi ora plecării străinului de pe teritoriul statului român;
 f) informarea statului solicitant în privinţa oricăror incidente serioase care survin în timpul tranzitului;
 g) pe timpul staţionării în aeroportul de tranzit, şeful punctului de trecere a frontierei poate dispune cazarea străinului în spaţii special amenajate şi folosirea mijloacelor legale pentru prevenirea sau împiedicarea oricărei încercări a străinului de a se împotrivi tranzitului.
 (14) Costurile serviciilor asigurate potrivit alin. (13) se suportă de statul solicitant."
 78. Articolul 882 va avea următorul cuprins:
 "ARTICOLUL 882
 (1) Autoritatea pentru străini poate organiza sau participa la acţiuni comune cu autorităţile competente din unul ori mai multe state membre ale Uniunii Europene, pentru îndepărtarea străinilor care fac obiectul unor măsuri de îndepărtare.
 (2) Atunci când Autoritatea pentru străini decide organizarea unui zbor pentru îndepărtarea străinilor, la care ar putea să participe şi alte state membre ale Uniunii Europene, informează autorităţile competente din aceste state.
 (3) În vederea unei bune desfăşurări a zborului, Autoritatea pentru străini întreprinde măsuri pentru selecţionarea transportatorului, potrivit dispoziţiilor legale, obţinerea autorizaţiilor necesare de la statele de tranzit şi de destinaţie, stabilirea în comun cu autorităţile competente ale celorlalte state participante a numărului personalului de escortă necesar, încheierea înţelegerilor financiare necesare, precum şi alte măsuri ce se impun.
 (4) În cazul în care Autoritatea pentru străini decide să participe la un zbor pentru îndepărtarea străinilor organizat de un stat membru al Uniunii Europene, informează autorităţile competente din statul organizator despre intenţia de a participa, specificând numărul de persoane care fac obiectul îndepărtării, şi asigură un număr suficient de persoane pentru escortă. În cazul în care escorta este realizată numai de către statul organizator, Autoritatea pentru străini asigură prezenţa a cel puţin 2 reprezentanţi la bordul aeronavei, care sunt responsabili de predarea străinilor de care răspund autorităţile din statele de destinaţie.
 (5) Autoritatea pentru străini asigură atât străinilor care fac obiectul măsurilor de îndepărtare, cât şi personalului de escortă propriu documente de călătorie valabile, vize şi alte documente necesare şi, prin intermediul Direcţiei generale afaceri consulare, solicită asistenţă necesară din partea reprezentanţelor diplomatice ale României."
 79. Articolul 89 va avea următorul cuprins:
 (1) Îndepărtarea este interzisă în următoarele cazuri:
 a) străinul este minor, iar părinţii acestuia au drept de şedere în România;
 b) străinul este părinte al unui minor care are cetăţenia română, dacă minorul se află în întreţinerea acestuia sau dacă există obligaţia plăţii pensiei alimentare, obligaţie pe care străinul şi-o îndeplineşte cu regularitate;
 c) străinul este căsătorit cu un cetăţean român, iar căsătoria nu este de convenienţă;
 d) străinul a depăşit vârsta de 80 de ani;
 e) există temeri justificate că viaţa îi este pusă în pericol ori că va fi supus la torturi, tratamente inumane sau degradante în statul în care urmează să fie trimis străinul;
 f) îndepărtarea este interzisă de documentele internaţionale la care România este parte.
 (2) Persoanelor prevăzute la alin. (1) li se poate acorda sau, după caz, prelungi dreptul de şedere în România de către Autoritatea pentru străini, pentru unul dintre scopurile prevăzute la cap. IV.
 (3) Punerea în executare a măsurilor de îndepărtare se suspendă în cazul străinilor care se află în una dintre situaţiile prevăzute la art. 15 alin. (1), până la data la care încetează motivele de nepermitere a ieşirii din România.
 (4) Fac excepţie de la prevederile alin. (1), (2) şi (3) străinii care constituie un pericol pentru ordinea publică, securitatea naţională ori care suferă de o boală care ameninţă sănătatea publică şi refuză să se supună măsurilor stabilite de către autorităţile medicale."
 80. Articolul 90 va avea următorul cuprins:
 "ARTICOLUL 90
 (1) Străinii aflaţi pe teritoriul României pot solicita sprijinul Autorităţii pentru străini, precum şi al organizaţiilor internaţionale sau neguvernamentale cu atribuţii în domeniu pentru repatrierea voluntară umanitară asistată, dacă nu dispun de mijloace financiare.
 (2) Autoritatea pentru străini, în comun cu organizaţii internaţionale cu atribuţii în domeniu, precum şi cu organizaţii neguvernamentale de profil vor desfăşura programe comune pentru identificarea modalităţilor concrete de sprijinire a străinilor prevăzuţi la alin. (1), în vederea repatrierii voluntare umanitare asistate a acestora, precum şi a resurselor financiare necesare în acest sens.
 (3) Străinilor incluşi în programele de repatriere voluntară umanitară asistată li se eliberează de către Autoritatea pentru străini certificate de repatriere.
 (4) Străinii prevăzuţi la alin. (1) pot beneficia, în mod individual, o singură dată de sprijinul acordat de Autoritatea pentru străini, prin intermediul programelor prevăzute la alin. (2), pentru repatrierea voluntară umanitară asistată."
 81. La articolul 91, alineatul (4) va avea următorul cuprins:
 "(4) Dacă străinul nu posedă document de trecere a frontierei de stat sau mijloace financiare suficiente, Autoritatea pentru străini procedează potrivit prevederilor art. 87 alin. (3), (5) şi (6)."
 82. La articolul 91, după alineatul (4) se introduce un nou alineat, alineatul (5), cu următorul cuprins:
 "(5) În cazul în care măsura expulzării nu poate fi pusă în executare în termen de 24 de ore, străinul va fi luat în custodie publică potrivit prevederilor art. 93 alin. (10)."
 83. La articolul 921, după alineatul (1) se introduce un nou alineat, alineatul (11), cu următorul cuprins:
 "(11) Criteriile şi aranjamentele practice de compensare a dezechilibrelor financiare rezultate ca urmare a recunoaşterii deciziilor de îndepărtare prevăzute la alin. (1) se stabilesc prin hotărâre a Guvernului."
 84. La articolul 921, după alineatul (4) se introduc patru noi alineate, alineatele (5)-(8), cu următorul cuprins:
 "(5) Cheltuielile angajate de către Autoritatea pentru străini în scopul îndepărtării străinilor, în baza deciziilor prevăzute la alin. (1), se suportă din bugetul de venituri şi cheltuieli aprobat Ministerului Administraţiei şi Internelor pentru Autoritatea pentru străini cu această destinaţie.
 (6) Sumele reprezentând cheltuielile prevăzute la alin. (5), recuperate de la statul membru al Uniunii Europene care a emis decizia de îndepărtare, reprezintă reconstituiri de credite bugetare, dacă cheltuielile au fost efectuate pentru anul în curs, sau se fac venit la bugetul de stat, dacă cheltuielile au fost efectuate în anii precedenţi.
 (7) Autoritatea pentru străini decontează cheltuielile efectuate de alte state membre ale Uniunii Europene care pun în aplicare deciziile de îndepărtare până la împlinirea unei perioade de 4 ani de la data emiterii acestora de către autorităţile române, în limita bugetului de venituri şi cheltuieli aprobat Ministerului Administraţiei şi Internelor pentru Autoritatea pentru străini cu această destinaţie.
 (8) Solicitările de rambursare a cheltuielilor efectuate de statul membru al Uniunii Europene pot fi respinse de către Autoritatea pentru străini atunci când sunt efectuate după o perioadă mai mare de un an de la punerea în aplicare a măsurii de îndepărtare."
 85. La articolul 93, alineatele (1), (2), (4), (5), (8) şi (9) vor avea următorul cuprins:
 "(1) Luarea în custodie publică este o măsură de restrângere temporară a libertăţii de mişcare pe teritoriul statului român, dispusă de magistrat împotriva străinului care nu a putut fi îndepărtat sub escortă în termenul prevăzut de lege, precum şi împotriva străinului care a fost declarat indezirabil sau cu privire la care instanţa a dispus expulzarea.
 (2) În cazul străinilor care nu au putut fi îndepărtaţi sub escortă în termenul prevăzut de lege, luarea în custodie publică se dispune de către procurorul anume desemnat din cadrul Parchetului de pe lângă Curtea de Apel Bucureşti, pe o perioadă de 30 de zile, la solicitarea Autorităţii pentru străini sau a formaţiunilor sale teritoriale.
 (4) Luarea în custodie publică a străinilor declaraţi indezirabili se dispune de instanţa de judecată care a dispus măsura declarării ca indezirabil prin hotărârea prevăzută la art. 83 alin. (5).
 (5) Prelungirea duratei de luare în custodie publică a străinilor prevăzuţi la alin. (2) şi (4), care nu au putut fi îndepărtaţi de pe teritoriul României în termen de 30 de zile, se dispune de către curtea de apel în a cărei rază de competenţă teritorială se află locul de cazare, la solicitarea motivată a Autorităţii pentru străini. Instanţa trebuie să se pronunţe înainte de expirarea termenului de luare în custodie publică dispusă anterior, iar hotărârea instanţei este irevocabilă.
 (8) Străinii împotriva cărora s-a dispus luarea în custodie publică, în condiţiile prevăzute la alin. (2), pot depune, în termen de 5 zile, plângere la Curtea de Apel Bucureşti, care este obligată să o soluţioneze în termen de 3 zile de la data primirii.
 (9) Străinii luaţi în custodie publică, precum şi cei îndepărtaţi sub escortă în termen de 24 de ore sunt amprentaţi şi fotografiaţi."
 86. La articolul 95, după alineatul (6) se introduce un nou alineat, alineatul (7), cu următorul cuprins:
 "(7) Minorii introduşi în centrele de cazare au acces gratuit la sistemul de învăţământ obligatoriu."
 87. La articolul 96, alineatul (2) va avea următorul cuprins:
 "(2) Serviciile medicale prevăzute la alin. (1) se asigură, după caz, prin serviciul medical al centrelor de cazare sau prin unităţile sanitare ale Ministerului Administraţiei şi Internelor ori ale Ministerului Sănătăţii Publice. Decontarea cheltuielilor se asigură de către Ministerul Administraţiei şi Internelor, prin bugetul alocat Autorităţii pentru străini, special prevăzut în acest scop."
 88. La articolul 98, după alineatul (2) se introduce un nou alineat, alineatul (3), cu următorul cuprins:
 "(3) Neacordarea tolerării de către Autoritatea pentru străini poate fi contestată în termen de 5 zile de la comunicare la curtea de apel competentă teritorial. Instanţa se pronunţă în termen de 30 de zile, hotărârea instanţei fiind irevocabilă."
 89. Articolul 99 va avea următorul cuprins:
 Situaţii de tolerare pe teritoriul României
 Străinii prevăzuţi la art. 98 alin. (1) pot fi toleraţi în următoarele situaţii:
 a) atunci când se află în situaţiile prevăzute la art. 15 alin. (1) şi nu îndeplinesc condiţiile prevăzute de lege pentru acordarea unui permis de şedere;
 b) când străinii luaţi în custodie publică, împotriva cărora s-a dispus măsura returnării, nu au putut fi îndepărtaţi în termen de 6 luni;
 c) când străinii luaţi în custodie publică, împotriva cărora instanţa a dispus expulzarea, nu au putut fi expulzaţi în termen de 2 ani de la data la care au fost luaţi în custodie publică;
 d) atunci când prezenţa temporară pe teritoriul României a acestora este cerută de interese publice importante. În acest caz, tolerarea se acordă la solicitarea organelor de stat competente;
 e) atunci când există motive serioase să se considere că străinii sunt victime ale traficului de fiinţe umane. În acest caz, tolerarea se acordă la solicitarea procurorului sau a instanţei;
 f) atunci când Autoritatea pentru străini constată că aceştia se află în imposibilitatea de a părăsi temporar România din alte motive obiective."
 90. La articolul 100, după alineatul (8) se introduce un nou alineat, alineatul (9), cu următorul cuprins:
 "(9) În cazul străinilor prevăzuţi la art. 99 lit. b) şi c), dacă au dispărut motivele pentru care nu au putut fi îndepărtaţi de pe teritoriul României în perioada de custodie publică, aceştia pot fi luaţi din nou în custodie publică, pentru o perioadă de maximum 30 de zile, în condiţiile art. 93 alin. (2), în vederea îndepărtării de pe teritoriul României."
 91. Articolul 101 va avea următorul cuprins:
 "ARTICOLUL 101
 (1) Concomitent cu emiterea deciziei de returnare sau cu punerea în aplicare a măsurii de expulzare, Autoritatea pentru străini poate dispune, în condiţiile legii, şi interzicerea intrării în România pentru o perioadă determinată.
 (2) Măsura prevăzută la alin. (1) poate fi dispusă de Autoritatea pentru străini sau de Inspectoratul General al Poliţiei de Frontieră, în condiţiile legii, şi în situaţia în care străinul nu a făcut obiectul unei măsuri de îndepărtare sau împotriva străinilor prevăzuţi la art. 8 alin. (1) lit. b)-d) şi alin. (2) lit. a) şi b).
 (3) Aplicarea măsurii de interzicere a intrării se realizează în toate cazurile prin instituirea consemnului nominal la punctele de trecere a frontierei de stat şi, atunci când este posibil, prin aplicarea în documentele de trecere a frontierei de stat a ştampilei în care se precizează durata acesteia.
 (4) Instituirea măsurii interzicerii intrării în România se comunică străinilor, în scris, de către organul care a luat măsura, împreună cu motivele care au stat la baza dispunerii acesteia.
 (5) Interzicerea intrării în România poate fi contestată de către străin în termen de 10 zile de la comunicare la curtea de apel în a cărei rază de competenţă se află formaţiunea care a dispus această măsură. Contestaţia nu suspendă executarea măsurilor de îndepărtare. Hotărârea instanţei este irevocabilă.
 (6) Toate cazurile în care a fost dispusă interzicerea intrării în România vor fi comunicate de instituţia care a dispus această măsură Direcţiei generale afaceri consulare din Ministerul Afacerilor Externe."
 92. La articolul 102 alineatul (1) litera a), punctul (iii) va avea următorul cuprins:
 "(iii) străinilor care nu au respectat decizia de returnare şi care au fost îndepărtaţi sub escortă;".
 93. La articolul 102 alineatul (2), litera a) va avea următorul cuprins:
 "a) solicită repatrierea voluntară umanitară asistată, în condiţiile prevăzute la art. 90;".
 94. La articolul 102 alineatul (2), litera d) se abrogă.
 95. La articolul 102, alineatele (3), (4) şi (41) vor avea următorul cuprins:
 "(3) În cazul străinilor împotriva cărora instanţa a dispus măsura de siguranţă a expulzării, durata interdicţiei va fi egală cu durata pedepsei la care au fost condamnaţi, dar nu mai mică de 3 ani.
 (4) Împotriva străinilor care au trecut ilegal ori au încercat să treacă fraudulos frontiera de stat cu documente false ori falsificate durata interdicţiei va fi de 5 ani.
 (41) Împotriva străinilor prevăzuţi la art. 101 alin. (2) durata interdicţiei va fi după cum urmează:
 a) 15 ani - pentru străinii prevăzuţi la art. 8 alin. (1) lit. b)-d);
 b) 5 ani - pentru străinii prevăzuţi la art. 8 alin. (2) lit. a) şi b)."
 96. La articolul 103 alineatul (1), litera b) va avea următorul cuprins:
 "b) permis de şedere permanentă străinului căruia i s-a acordat dreptul de şedere permanentă."
 97. La articolul 103, alineatul (2) se abrogă.
 98. La articolul 104, alineatul (1) va avea următorul cuprins:
 "Art. 104 - (1) Permisul de şedere eliberat străinului în condiţiile prezentei ordonanţe de urgenţă face dovada identităţii, a adresei de reşedinţă sau de domiciliu pe teritoriul României şi atestă existenţa dreptului de şedere în România, precum şi durata şi scopul pentru care i-a fost acordat acest drept."
 99. Articolul 105 va avea următorul cuprins:
 "ARTICOLUL 105
 (1) Permisul de şedere temporară se eliberează străinilor la acordarea sau prelungirea dreptului de şedere temporară. În permisul de şedere temporară se înscrie adresa la care străinul declară că are reşedinţa pe teritoriul României.
 (2) Permisul de şedere temporară are o valabilitate limitată la perioada pentru care s-a acordat sau, după caz, s-a prelungit dreptul de şedere temporară. Permisul de şedere temporară se reînnoieşte de fiecare dată cu ocazia prelungirii dreptului de şedere temporară."
 100. Articolul 106 va avea următorul cuprins:
 (1) Permisul de şedere permanentă se eliberează străinilor, în baza obţinerii dreptului de şedere permanentă, pentru o perioadă de 5 ani şi se reînnoieşte succesiv pentru aceeaşi perioadă.
 (2) În permisul de şedere permanentă se înscrie adresa la care străinul declară că are domiciliul pe teritoriul României.
 (3) Cererea pentru acordarea permisului de şedere permanentă se depune de către titularul dreptului de şedere permanentă la formaţiunea teritorială a Autorităţii pentru străini în a cărei rază de competenţă locuieşte în mod legal solicitantul şi trebuie să fie însoţită de următoarele documente:
 a) documentul de trecere a frontierei de stat, în original şi în copie;
 b) documentele care dovedesc deţinerea în mod legal a spaţiului de locuit la adresa la care străinul declară că are domiciliul pe teritoriul României, în original şi în copie.
 (4) Pentru reînnoirea permisului de şedere permanentă, solicitantul trebuie să depună, cu cel puţin 30 de zile înainte de expirarea valabilităţii documentului, o cerere însoţită de documentele care dovedesc deţinerea în mod legal a spaţiului de locuit la adresa la care străinul declară că are domiciliul pe teritoriul României."
 101. Articolul 107 va avea următorul cuprins:
 "ARTICOLUL 107
 Anularea permisului de şedere
 În cazul în care titularului permisului de şedere i se revocă sau i se anulează dreptul de şedere, documentul se anulează la data luării deciziei şi se retrage cel mai târziu la data la care această decizie este adusă la cunoştinţă străinului."
 102. La articolul 108, alineatele (2) şi (3) vor avea următorul cuprins:
 "(2) Străinului i se eliberează de către formaţiunea teritorială a Autorităţii pentru străini competentă un nou permis de şedere în locul celui declarat furat, pierdut, deteriorat sau distrus.
 (3) Permisele de şedere a căror valabilitate a expirat, precum şi cele deteriorate se anulează de formaţiunea competentă teritorial a Autorităţii pentru străini."
 103. La capitolul VI, după secţiunea 1 se introduce o nouă secţiune, secţiunea 11, conţinând articolele 1091-1094, cu următorul cuprins:
 Cărţile de rezidenţă pentru străinii membri de familie ai cetăţenilor români
 Emiterea cărţilor de rezidenţă
 (1) Străinului, membru de familie al unui cetăţean român, căruia i s-a acordat sau, după caz, i s-a prelungit dreptul de şedere în România i se eliberează de către Autoritatea pentru străini, prin formaţiunile sale teritoriale, o carte de rezidenţă, după cum urmează:
 a) carte de rezidenţă pentru străinii membri de familie - străinului membru de familie al cetăţeanului român, căruia i s-a acordat sau, după caz, i s-a prelungit dreptul de şedere temporară;
 b) carte de rezidenţă permanentă pentru străinii membri de familie - străinului membru de familie al cetăţeanului român, căruia i s-a acordat dreptul de şedere permanentă.
 (2) În cartea de rezidenţă şi în cartea de rezidenţă permanentă se înscrie adresa la care străinul declară că are reşedinţa sau domiciliul pe teritoriul României.
 (3) Forma şi conţinutul cărţilor de rezidenţă sunt similare celor eliberate membrilor de familie ai cetăţenilor Uniunii Europene, cu aplicarea corespunzătoare a dispoziţiilor Hotărârii Guvernului nr. 1.864/2006 pentru aprobarea Normelor metodologice de aplicare a Ordonanţei de urgenţă a Guvernului nr. 102/2005 privind libera circulaţie pe teritoriul României a cetăţenilor statelor membre ale Uniunii Europene şi Spaţiului Economic European şi pentru stabilirea formei şi conţinutului documentelor care se eliberează cetăţenilor Uniunii Europene şi membrilor lor de familie.
 (4) Materialele necesare producerii cărţilor de rezidenţă eliberate străinilor membri de familie ai cetăţenilor români sunt asigurate din stocurile achiziţionate de Ministerul Administraţiei şi Internelor pentru confecţionarea cărţilor de identitate pentru cetăţenii români, potrivit art. 23 alin. (1) din Ordonanţa Guvernului nr. 84/2001 privind înfiinţarea, organizarea şi funcţionarea serviciilor publice comunitare de evidenţă a persoanelor, aprobată cu modificări şi completări prin Legea nr. 372/2002, cu modificările şi completările ulterioare.
 Valabilitatea cărţilor de rezidenţă
 (1) Cartea de rezidenţă se eliberează la acordarea sau prelungirea dreptului de şedere temporară şi are o valabilitate limitată la perioada pentru care s-a acordat sau, după caz, s-a prelungit dreptul de şedere temporară.
 (2) Cartea de rezidenţă permanentă se eliberează în baza obţinerii dreptului de şedere permanentă, pentru o perioadă de 10 ani, şi se reînnoieşte succesiv, pentru aceeaşi perioadă.
 Regimul cărţilor de rezidenţă
 (1) Cartea de rezidenţă dovedeşte identitatea străinului membru de familie al unui cetăţean român şi atestă exercitarea dreptului de şedere în România.
 (2) Titularul cărţii de rezidenţă are obligaţia de a nu o înstrăina şi de a o prezenta autorităţilor competente ori de câte ori i se solicită aceasta.
 (3) Se interzice darea, primirea sau solicitarea documentelor prevăzute la art. 1091 drept garanţie pentru prestarea unor servicii, pentru încredinţarea unor bunuri sau valori, pentru plata datoriilor sau în alte scopuri.
 (4) Orice modificare, adăugare sau menţiune, alta decât cea prevăzută de lege, înscrisă în documentele prevăzute la art. 1091, este interzisă şi atrage nulitatea acestora.
 (5) În situaţiile prevăzute la alin. (4), nulitatea se constată de către personalul Autorităţii pentru străini.
 (6) Poliţistul care constată una dintre situaţiile prevăzute la alin. (4) este obligat să reţină documentul respectiv şi să îl transmită celei mai apropiate formaţiuni teritoriale a Autorităţii pentru străini.
 (7) Titularul cărţii de rezidenţă este obligat să se prezinte la formaţiunea teritorială a Autorităţii pentru străini competentă, în vederea eliberării unui nou document, în următoarele situaţii:
 a) când au intervenit modificări cu privire la nume, prenume, cetăţenie şi adresă;
 b) în cazul distrugerii sau deteriorării cărţii de rezidenţă;
 c) în cazul pierderii sau furtului, numai după declararea evenimentului la organul de poliţie competent teritorial.
 Anularea cărţilor de rezidenţă
 În cazul în care titularului cărţii de rezidenţă i se revocă sau i se anulează dreptul de şedere, documentul se anulează la data luării deciziei şi se retrage cel mai târziu la data la care această decizie este adusă la cunoştinţă străinului."
 104. La articolul 110 litera a), punctul (iii) şi litera b) vor avea următorul cuprins:
 "(iii) apatrizilor cu şedere permanentă în România aflaţi temporar în străinătate, care nu mai sunt în posesia documentelor româneşti de trecere a frontierei de stat;
 b) paşaport pentru persoana fără cetăţenie - apatrizilor cu şedere permanentă în România, precum şi apatrizilor de origine română, care sunt repatriaţi în baza unor înţelegeri internaţionale la care România este parte."
 105. La articolul 112, alineatul (1) va avea următorul cuprins:
 "(1) Paşaportul pentru persoana fără cetăţenie face dovada identităţii şi a calităţii de apatrid cu drept de şedere în România şi îi dă dreptul titularului de a ieşi şi de a intra în ţară prin oricare dintre punctele de trecere a frontierei de stat deschise traficului internaţional de persoane."
 106. La articolul 114 alineatul (1), litera a) va avea următorul cuprins:
 "a) permisul de şedere permanentă valabil, în cazul apatrizilor cu drept de şedere permanentă în România;".
 107. Articolul 115 va avea următorul cuprins:
 "ARTICOLUL 115
 Anularea paşaportului pentru persoană fără cetăţenie
 În cazul în care titularul paşaportului pentru persoană fără cetăţenie îşi pierde calitatea de apatrid cu şedere permanentă în România sau obţine cetăţenia unui stat, are obligaţia de a depune documentul la formaţiunea teritorială a Autorităţii pentru străini competentă, care îl retrage şi îl anulează."
 108. La articolul 119, alineatele (1) şi (3) vor avea următorul cuprins:
 "(1) La nivelul Autorităţii pentru străini se constituie Sistemul Naţional de Evidenţă a Străinilor, ca sistem complex de prelucrare a datelor personale ale străinilor, necesar îndeplinirii atribuţiilor legale cu privire la intrarea, şederea, îndepărtarea străinilor şi interzicerea intrării acestora pe teritoriul României.
 (3) Fiecărui străin căruia i s-a prelungit dreptul de şedere temporară sau i s-a acordat dreptul de şedere permanentă i se atribuie de către Autoritatea pentru străini un cod numeric personal, care se înscrie în permisul de şedere."
 109. La articolul 1201, după alineatul (2) se introduc două noi alineate, alineatele (3) şi (4), cu următorul cuprins:
 "(3) Persoanele prevăzute la alin. (1) se bucură de tratament egal în domeniile şi în condiţiile prevăzute la art. 74.
 (4) Prin derogare de la prevederile alin. (3), accesul pe piaţa muncii pentru străinii cu drept de şedere permanentă într-un stat membru al Uniunii Europene se va realiza în raport cu legislaţia muncii în domeniu şi cu necesitatea ocupării locurilor de muncă ce se încadrează în registrul ocupaţional deficitar pe teritoriul României, stabilit de structura specializată din cadrul Ministerului Muncii, Solidarităţii Sociale şi Familiei."
 110. La articolul 1202, alineatul (3) va avea următorul cuprins:
 "(3) Străinilor prevăzuţi la alin. (1) li se poate prelungi dreptul de şedere cu îndeplinirea condiţiilor generale prevăzute de lege, dacă:
 a) prezintă permisul de şedere într-un stat membru al Uniunii Europene;
 b) fac dovada că au locuit ca membri de familie ai străinului cu drept de şedere permanentă într-un stat membru al Uniunii Europene;
 c) fac dovada mijloacelor de întreţinere în cuantum de cel puţin salariul minim net pe economie."
 111. La articolul 1202, după alineatul (3) se introduce un nou alineat, alineatul (4), cu următorul cuprins:
 "(4) Străinilor prevăzuţi la alin. (2) li se poate prelungi dreptul de şedere, potrivit prevederilor art. 62."
 112. La articolul 124, punctele 9 şi 10 vor avea următorul cuprins:
 "9. nerespectarea obligaţiei ce revine străinului cu privire la permisul de şedere, prevăzută la art. 104 alin. (2) şi, respectiv, cu privire la cartea de rezidenţă, prevăzută la art. 1093 alin. (2);
 10. nerespectarea termenului pentru depunerea cererii de reînnoire a permisului de şedere, prevăzut la art. 106 alin. (4);".
 113. La articolul 132, alineatul (2) va avea următorul cuprins:
 "(2) Dacă străinul nu dispune de mijloace financiare şi a intrat în România în baza unei invitaţii, cheltuielile de îndepărtare se suportă de către persoana fizică sau juridică ce a făcut invitaţia."
 114. La articolul 134, alineatul (1) se abrogă.
 115. După articolul 134 se introduc două noi articole, articolele 1341 şi 1342, cu următorul cuprins:
 "ARTICOLUL 1341
 (1) Prevederile Legii nr. 122/2006 privind azilul în România se aplică cu prioritate faţă de prevederile prezentei ordonanţe de urgenţă, cu excepţia situaţiilor în care raţiuni de securitate naţională sau de ordine publică impun îndepărtarea acestora de pe teritoriul României.
 (2) Prevederile Ordonanţei de urgenţă a Guvernului nr. 102/2005 privind libera circulaţie pe teritoriul României a cetăţenilor statelor membre ale Uniunii Europene şi Spaţiului Economic European, aprobată cu modificări şi completări prin Legea nr. 260/2005, cu modificările şi completările ulterioare, referitoare la membrii de familie ai cetăţenilor statelor membre ale Uniunii Europene şi Spaţiului Economic European se aplică cu prioritate faţă de prevederile prezentei ordonanţe de urgenţă.
 ARTICOLUL 1342
 În toate plângerile şi cererile adresate instanţelor în temeiul prezentei ordonanţe de urgenţă, în care Autoritatea pentru străini este parte, participarea procurorului este obligatorie."
 Art. II. - (1) În termen de 6 luni de la data intrării în vigoare a prezentei legi, străinii fără drept de şedere în România pot solicita Autorităţii pentru străini emiterea unei decizii de returnare, fără instituirea măsurii de interzicere a intrării în România.
 (2) Toate situaţiile aflate în curs de rezolvare la data intrării în vigoare a prezentei legi vor fi soluţionate potrivit prevederilor Ordonanţei de urgenţă a Guvernului nr. 194/2002 privind regimul străinilor în România, republicată, cu modificările şi completările ulterioare, astfel cum au fost modificate şi completate prin prezenta lege.
 (3) Ordonanţele de declarare ca indezirabil, emise de procurorul anume desemnat de la Parchetul de pe lângă Curtea de Apel Bucureşti, care nu au fost puse în executare, îşi încetează efectele la data intrării în vigoare a prevederilor prezentei legi.
 Art. III. - Ordonanţa de urgenţă a Guvernului nr. 194/2002 privind regimul străinilor în România, republicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 201 din 8 martie 2004, cu modificările şi completările ulterioare, precum şi cu modificările şi completările aduse prin prezenta lege, se va republica, dându-se textelor o nouă numerotare.
 Prezenta lege transpune Directiva Consiliului nr. 86/2003 privind dreptul la reunificare familială, publicată în Jurnalul Oficial al Comunităţilor Europene (JOCE) nr. L251 din 3 octombrie 2003, Directiva Consiliului nr. 109/2003 privind statutul cetăţenilor statelor terţe care sunt rezidenţi pe termen lung, publicată în Jurnalul Oficial al Comunităţilor Europene (JOCE) nr. L16 din 23 ianuarie 2004, Directiva Consiliului nr. 110/2003 privind asistenţa în cazul tranzitului pentru scopul îndepărtării pe calea aerului, publicată în Jurnalul Oficial al Comunităţilor Europene (JOCE) nr. L321 din 6 decembrie 2003, şi Directiva Consiliului nr. 114/2004 privind condiţiile admisiei cetăţenilor statelor terţe în scop de studii, schimb de elevi, pregătire neremunerată sau servicii de voluntariat, publicată în Jurnalul Oficial al Comunităţilor Europene (JOCE) nr. L375 din 23 decembrie 2004.
 Bucureşti, 13 martie 2007.