type: other

text:
november | 2012 | Tro på Hjo
 Finns Glas-struten med i 2013-2015 års budget?
 Ända sedan kommunstyrelsens möte den 31 oktober, som beslutade om det budgetförslag som ska lämnas till kommunfullmäktige den 29 november, har jag försökt få klarhet i vad investeringsbudgetens 38,5 miljoner kronor (13,5 + 25), öronmärkta för ”Kulturkvarteret Pedagogien”, innebär. Trots flera påstötningar får jag inget skriftligt underlag.
 Det gamla skriftliga underlaget, som finns på Hjo hemsida, är överspelat. Där talas om tre etapper. Etapp I är renovering av Samskolan för 8,35 mkr. Den etappen pågår som bäst. (Miljöpartiets Peter Thornblad lyckades förhindra att detaljplanen för denna etapp begränsade byggnadens användning till enbart utställningslokaler.)
 Etapp II (planerad att kosta 20,9 mkr) skulle förbinda Samskolan med Park. Den gamla mellanbyggnaden med Grönköpingssalen ska rivas och den nya byggnaden ska bland annat inhysa turistbyrån.
 Etapp II skulle också innehålla den omdiskuterade glaskonstruktionen:
 ”Från samskolans andra våning kopplas en glasad korridor som leder ut över gångvägen till en utställningslokal som är placerad på pelare ute i Samskoleparken.”
 Denna byggnad har i hjo-mun fått många namn. Glasstruten är ett av de mer snälla och rumsrena smeknamnen.
 Till sist skulle etapp III (kostnadsberäknad till 39,7 mkr) förverkligas. Då gäller det en totalrenovering av Medborgarhuset Park. 9,7 mkr av denna summa skulle göra Teliahuset till ungdomsgård. Men ungdomsverksamheten hade ju i flera år jobbat med perspektivet att göra Samskolan till ett Allaktivitetshus. Teliahuset var ett påhitt av de två projektledarna, utan förankring i verksamheten. För ungdomarna var det ett sämre alternativ än att stanna på Stationen. Nu har kommunledningen äntligen backat på denna punkt under hösten. Det blir ingen ungdomsgård i Kulturkvarteret Pedagogien. Sveket mot ungdomarna är fullbordat: deras Aktivitetshus, utlovat i många partiers vallöften, blir ett Museum, något som inget parti lovat i valrörelsen. Det kan vi nog ändra på först när majoriteten i de politiska församlingarna har förändrats 2014.
 Men hur ser det nu ut inför beslutet om budget 2013-2015?
 Texten i budgetförslaget har ändrats efter kommunstyrelsens behandling. Något som naturligtvis är ytterst tveksamt för att inte säga olagligt om förändringen är väsentlig. Den totala investeringen har krympt ihop till ca 47 miljoner kronor (8,35 + 13,5 + 25). Inga småpengar det heller, men mindre än utgångsförslaget som gick löst på 69 miljoner kronor.
 Men det nya i texten är att det nu står klart att Glasstruten inte finns med i de 13,5 mkr som ska användas 2013. Dessa miljoner är till för att riva Grönköpingssalen och bygga en ny förbindelse mellan Samskolan och Park.
 Sedan har man ändrat meningen från
 ”2014 avsätts 25 mkr till Park...”
 ”2014 avsätts 25 mkr till kulturkvarteret...”
 Därmed kan Hulmarker & Rydén hävda att planerna på Glasstruten ska kunna genomföras under 2014.
 Men det finns fortfarande inget skriftligt beslutsunderlag. Kommunfullmäktige-ledamöterna förväntas tydligen rösta JA till en investering på nära 40 miljoner kronor, som inte har någon dokumentation och där det inte finns någon redovisad kalkyl?! Någon redovisning av driftskostnaderna för museiverksamheten efter 600 års jubileet finns överhuvudtaget inte omnämnt i budgetförslaget!
 Välkommen till kommunfullmäktiges möte på Park kl 18:30 torsdagen den 29 november, för mer information om vart dina skattepengar tar vägen!
 Rekord i greenwashing?
 Så här skriver försvarsminister Karin Enström:
 ”Nu tar vi ytterligare steg för att göra försvaret mer klimatsmart. Sverige inleder nu ett projekt, tillsammans med USA, om framtagning av biobränsle för stridsflygplan. Tillsammans med myndigheten Air Force Research Laboratory i USA ges FMV (Försvarets Materielverk) i uppdrag att förhandla avtal avseende ett program för att demonstrera ett biobaserat bränsle för jetflygmotorer för användning i JAS 39 Gripen.”
 Uttalandet görs i Ny Teknik. Kan det vara rekord i greenwashing? I kommentarsfältet till försvarsministerns artikel finns fler klimatsmarta tips. T.ex. att använda vätebomber eftersom dom lär släppa ut mindre koldioxid...
 Och tänk så positivt för miljön i Hjo och längs Vätterstranden. Nu kommer det kanske att lukta pommes frites istället för flygfotogen när JAS dundrar fram över våra huvuden!
 Här är en annan vinkling på problemet:
 http://www.svd.se/opinion/brannpunkt/fred-far-stryka-pa-foten-for-att-finansiera-jas_7697180.svd
 Delseger för barnen i Hjo!
 Detta kan vi läsa ikväll på kommunens hemsida:
 ”Ny förskoleavdelning
 Med anledning av det positiva faktum att det under det senaste halvåret flyttat in 15 nya barn, varav 6 barn det senaste 2 månaderna, till Hjo kommun har det allmänna utskottet beslutat att ge förvaltningen i uppdrag att snarast ta fram en långsiktig och hållbar lösning fram till dess att en ny förskola står färdig 2015.
 För att snabbt lösa den uppkomna situationen planerar förvaltningen att öppna en tillfällig förskoleavdelning i början av 2013 med placering vid Skogshyddans förskola. Den tillfälliga avdelningen innebär att planerade överinskrivningar inte kommer att genomföras.
 gm Catrin Hulmarker”
 Tack vare föräldrarnas och förskolepersonalens opinionsarbete backar kommunledningen tillbaka till det förslag som låg i september, nämligen att en ny tillfällig avdelning skulle öppnas i början av 2013. I budgetförslaget, som kommunstyrelsen har godkänt med 14 röster mot 1 (dvs. min) – och som ska beslutas på kommunfullmäktige på torsdag den 29 nov – var detta ändrat till hösten 2013 och under tiden skulle det bli extra mycket överinskrivningar.
 Nu framgår det inte var pengarna till att starta ett halvår tidigare ska tas. Om inte budgeten ändras är det risk för att någon annan del av Barn & utbildning får stå för fiolerna. Kommunfullmäktige bör alltså återremittera hela luntan och åtminstone ta bort de extra sparkraven på skola och omvårdnad (2 x 800 000 kr).
 Men visst är det fantastiskt att debatten om de stora barngrupperna nu fått fart och gett till resultat att kommunledningen inte längre vill stå för sitt tidigare budgetförslag. Nu gäller det att gå vidare och verkligen ställa krav på minskade barngrupper i både förskola och grundskola!
 Enhälligt beslut i Hjo kommunstyrelse ifrågasätter militärintressena!
 I ett svar till Länsstyrelsen och Försvarsmakten (på bilden företrädd av Folke Borgh, chef för Försvarsmaktens miljöprövningsenhet) säger nu Hjo kommunstyrelse ifrån. Skrivelsen utgår från visionen för Hjo kommun och framhåller att Vättern, kulturmiljön, turism, boendemiljö och hållbar utveckling är det vi vill utveckla.
 ”Det framgår att Försvarsmaktens intressen och riksintressen för totalförsvarets militära del kommer i konflikt med kommunala intressen i flera avseenden” står det i i remissvaret. Vidare står det att ”Det är av stor betydelse att dessa värden inte påverkas av /militära/ aktiviteter som kan begränsa kommunens framtida utvecklingsmöjligheter för boende, besöksnäring, energiomställning och andra verksamheter.”
 Skrivelsen tar upp buller, vindkraft och vatten. ”Vättern är unik genom sitt ekosystem” säger kommunstyrelsen. ”Sjöns vattenkvalitet med det klara och kalla vattnet gör den utomordentligt lämplig för dricksvattenproduktion. Vättern är en ovärderlig dricksvattenresurs som inte får äventyras.”
 ”Idag är Vättern riksintresse för turism och friluftsliv, natur och kulturvärden, naturvård, yrkesfiske, Natura 2000 och totalförsvaret.”
 Kommunstyrelsen ställer de retoriska frågorna:
 ”Kan det vara rimligt att Försvarsmaktens riksintressen ska ha företräde framför alla andra riksintressen som berör Vättern?”
 ”Är det rimligt att Försvarsmaktens anspråk på stoppområde ska överlagra ett område av riksintresse för vindbruk i Hjo kommun?”
 Extra roligt var att det inte bara var jag som yrkade bifall till yttrandet, utan alla partier i kommunstyrelsen gjorde detsamma!
 Blir det även en urangruva vid Norra Kärr?
 Finns det möjligheter att även få fram inhemskt uran till alliansregeringens planerade tio nya kärnkraftverk från en gruva vid Norra Kärr? (Det kommer ju aldrig att bli tio nya kärnkraftverk. Björklund och hans kompisar kommer snart att stoppas av en rödgrön majoritet, men man kan ju fantisera...)
 Ja, om man läser Åsa Mobergs artikel (länk nedan) och betänker att enligt gruvbolaget Tasmet AB har provborrningar vid Norra Kärr visat att det finns halter av uran och torium på tillsammans 34 ppm i berget. Det lär vara en tillräckligt hög koncentration för att tjäna pengar på skiten. Genom att först börja bryta sk sällsynta jordartsmetaller – som inte kommunerna kan stoppa med veto – kan man sedan börja utvinna uran ur upplag och dammar för avfallet.
 Läs i DN!
 Och läs på Hjo Rädda Vättern här! Det här ska vi naturligtvis stoppa, precis som försvarsmaktens skjutningar i Vättern.
 p.s. jag vet inte var bilden på dagbrottet ovan kommer ifrån. Meningen är bara att det ska se lite läskigt ut. Och det gör det väl? 😉
 JAS Gripen och Gripen Gas!!
 Och som lök på laxen, grädde på moset, the icing on the cake, hörde jag på radionyheterna i går morse, i bussen på väg till Skara, om den galna idén att ur sjöbotten utanför Motala utvinna fossilgas, skiffergas.* Istället för att lägga pengarna på biogas, sol, vind och vågkraft!
 Nu hotas Vättern inte bara av JAS Gripen utan även av Gripen GAS!! Att försvara Vättern börjar att bli mer än ett heltidsjobb... Vätternvårdsförbundet har redan skickat ett kraftigt uttalande .
 Läs gärna Cornocopia? och titta på den video jag lånat av den bloggen:
 * Meningen är redigerad 22:44 och 12:28. Jag är inte säker på vilken teknik som ska tillämpas och inväntar mer information. Fortsätt gärna läsa Cornucopia? även om jag kan tycka att han verkar vara lite väl mycket expert på ALLT...
 Gruvläckage till Vättern?
 Klippt ur Metro:
 publicerad 2018-11-12 20:50
 ”Gruvläckaget till Vättern förvärras
 Utsläppet av förorenat lakvatten från gruvan Norra Kärr vid Vätterns östra strand mellan Gränna och Ödeshög förvärras. Det har läckt ut avsevärda mängder kemikalier och jordartsmetaller till sjön från gruvområdet.
 Mängden kemikalier som nu läcker ut är uppemot tio gånger så stor som i förra veckan, uppger Länsstyrelsen i Jönköping. Ämnena har särskilt skadlig inverkan på bottenfauna, ryggradslösa vattendjur, alger, växter och fisk. Avdelningschef Emelia Willmarsson på Länsstyrelsens miljöskyddsenhet befarar att utsläppen ska leda till fiskdöd.
 – I det pågående läckaget från de brustna dammarna finns det garanterat så höga halter med metaller att det är skadligt för levande organismer, sade hon på måndagen.
 Länsstyrelsen uppger att det är flera oönskade ämnen som överskrider gränsvärdena. Willmarsson säger att skyddsbassängerna på området inte är tillräckliga.
 – Det är frågan om bassänger med enkel jordbotten. De är under inga omständigheter gjorda för att förvara så här skadligt vatten.
 I vattnet finns också uran. I nuläget ser man ingen hälsorisk för anställda, men uranet skulle kunna bli farligt om det når dricksvattenintag.
 Göteborgspolisens miljöbrottsenhet har inlett en utredning av läckaget. Enligt polisen är bolaget misstänkt för miljöförstöring. Polisen har även två andra brottsutredningar där Norra Kärr-gruvan berörs.”
 Som du ser är artikeln daterad 2018!!
 I själva verket är det en lätt omskriven Metro-artikel från igår, och gäller en gruva i Finland. Men det är precis vad som kan hända om Tasmet AB, ett nybildat kanadensiskt bolag, får tillstånd att i ett enormt dagbrott strax intill Vätterns strand gräva efter så kallade sällsynta jordartsmetaller.
 P.S. Idag fanns det en bra artikel i Sydsvenska dagbladet. Obs! den är inte fejkad utan kan läsas HÄR!
 På senaste kommunfullmäktigemötet passade jag på att berätta lite om Peak Oil. Apropå att jag tyckte att Hjo kommun gärna kunde ge lite understöd till Karlsborgs kommun i arbetet på att försöka få till modern tågtrafik i vårt hörn av länet.
 Peak Oil innebär att produktionskapaciteten i oljefälten har nått sitt maximum och att det framöver kommer att pumpas upp allt mindre olja, trots att efterfrågan ökar. Det beror på att gamla oljefält sinar och det inte upptäcks nya i samma omfattning som tidigare.
 Tyvärr finns det nog tillräckligt med olja (+ gas och kol) för att välta hela klimatet på ända, men sjunkande tillgång och ökade priser i vår fullständigt oljeberoende världsekonomi kan också ställa till med problem.
 I en nära framtid med skenande bensin- och dieselpriser vore det inte så dumt att ha tillgång till fler eldrivna tåg. Att det dessutom skulle bidra till den nödvändiga klimatsmarta omställningen är ju ingen nackdel.
 Läs också här: http://www.skovdenyheter.se/nyhet/24251/utredningen-om-karlsborgsbanan-maste-kompletteras
 Jag läste om Peak Oil i Palmstiernas bok ”Plundring, svält och förgiftning” 1967. Så det är inga nyheter direkt. Men de senaste decennierna har man hävdat att Peak Oil ligger 20 – 40 år framåt i tiden. Fast nu tycks många experter anse att Peak Oil inträffade redan 2008...
 Äntligen blir det en rejäl debatt om de allt större barngrupperna!
 En aktiv tråd på HJO-gruppen om barnomsorgen gillas i skrivande stund av 77 och innehåller 39 kommentarer.
 Ett inlägg nyligen säger så här:
 ”Miljöpartiet! ni var inte ensamma om att ha som vallöfte ”minska barngrupperna i förskolan” Vänsterpartiet, Socialdemokraterna och Centern stod för samma mål. Var fanns era röster när detta budgetförslag lades fram????”
 Jag tror att nästan alla partier lovade ökad personaltäthet och mindre grupper i valet 2010. Även M och KD hade sådana löften. Men inget av dessa partier har lagt fram något budgetförslag med dessa vallöften, varken allianspartier eller socialdemokrater.
 Miljöpartiet är det enda partiet, tyvärr, som har lagt konkreta förslag i budgeten både före och efter valet 2010. Vi har varje gång blivit nedröstade av majoriteten.
 – Inför 2009 års budget ställde Miljöpartiet två krav:
 o Påbörja arbetet att minska storleken på barngrupperna i förskolan.
 o Påbörja arbetet att öka lärartätheten i grundskolan, vilket möjliggör färre barn i varje klass.
 Men vi blev nedröstade i fullmäktige.
 – Inför 2010 års budget försökte Miljöpartiet rädda åtminstone 11⁄2 miljon till fortsatt kvalitetsarbete i förskolan.
 Vi blev nedröstade.
 – Inför 2011 års budget drev Miljöpartiet följande krav:
 o Vi vill att Hjo kommun ska nå målet minst 9 lärare per 100 elever i grundskolan och högst 5 barn per förskollärare i förskolan.
 Inget annat parti stödde vårt förslag.
 – Inför 2012 års budget hade Miljöpartiet endast två ändringsförslag.
 o Ändringsförslag 1: 1,4 miljoner kr överförs från politikområde ”KS förvaltning” (totalt 35,9 miljoner kr) till politikområde ”Barn och utbildning” (totalt 175,7 miljoner kr) för att öka personaltätheten inom barnomsorgen från 5,3 till 5,0 inskrivna barn per årsarbetare.
 o Ändringsförslag 2: 2,9 miljoner överförs från överskottet i finansförvaltningen till politikområde ”Barn och utbildning” för att öka antalet lärare från 8,3 till 9,0 per 100 elever.
 Majoriteten i fullmäktige avvisade våra ändringsförslag.
 – I år har vi i arbetet med budgeten drivit kravet på ökad personaltäthet och mindre grupper i förskola/skola redan i våras i samband med planeringsförutsättningarna. Inget annat parti har lyft denna fråga i kommunstyrelsen eller i något annat forum. Men vi kommer att arbeta för detta även på kommande fullmäktigemöte den 29 november.
 Allt detta finns dokumenterat i protokoll från kommunstyrelse och kommunfullmäktige. Miljöpartiet har dessutom drivit opinionsarbetet för ökad personaltäthet och mindre grupper i insändare och på möten.
 Vi har däremot misslyckats med att få en bred opinion bland föräldrar, mor- och farföräldrar, personal och alla andra hjobor som förstår att förskolan/skolan är viktig, att höja sin röst och kräva förändring!
 Tre miljöpartister i en församling på 33 ledamöter kan sparka sig trötta. Det är först när vi får en stark opinion i ryggen som vi kan nå någon framgång.
 Så kunde vi t.ex. stoppa förslaget att alla ska gå ut och skotta trottoarerna, tack vara att pensionärsföreningarna mobiliserade massor med folk till det fullmäktigemöte som skulle fatta beslutet.
 Vi lyckade vända opinionen och få ett kommunstyrelseuttalande som till slut sågade förslaget att sätta vindkraftverk på Åsens gärde. Förutom hundratals överklaganden hjälpte många företagare på industriområdet till genom att prata med politikerna.
 Nu är det alltför långt till valet 2014. Ska vi kunna stoppa överinskrivningarna och långsiktigt bygga ut barnomsorgen kan vi inte nöja oss med att diskutera vilket parti man eventuellt ska rösta på. Det gäller att skapa ett riktigt kraftigt ställningstagande och prata med varje politiker som sitter i kommunfullmäktige. Det är dom som svikit sina vallöften hittills som vi måste få att ändra sig.
 Personalen har agerat samlat med ett tydligt uttalande i Hjo Tidning. Föräldrarna måste nog också agera om det ska påverka beslutsfattarna. Det räcker nog inte med paneldebatt och namninsamlingar. Man måste nog hitta på något mer kraftfullt. Men vad? Här behövs konkreta och kreativa idéer!
 Och det är bråttom – det blir svårare att påverka när budgeten är klubbad.
 Försvarsmakten får inte igenom sin vilja hos Mark- och miljödomstolen när det gäller Karlsborgs flygplats!
 Försvarsmaktens ansökan om kraftigt ökad verksamhet vid Karlsborgs flygplats hänger ihop med planerna på att göra Vättern och Vätterbygden till ett övningsfält för JAS-flygplan och NATO-övningar. När det gäller just flygplatsen handlar det om en ökning från 2 000 till
 10 000 flygrörelser per år.
 Länsstyrelsen krävde att miljöbalken skulle följas och alternativa platser och lösningar för verksamhet skulle redovisas. Försvaret vägrade att diskutera några alternativa platser. Då avvisade Länsstyrelsen ansökan. Försvarsmakten överklagade till Mark- och miljödomstolen i Vänersborg.
 Domstolen beslutade idag att i alla fall inte gå på militärens linje och skicka tillbaka ärendet till Länsstyrelsen för handläggning. Istället skickar domstolen ärendet till regeringen med följande motivering:
 ”I förevarande fall finner domstolen att en redovisning i miljökonsekvensbeskrivningen av alternativa platser för hela eller delar av den utökade verksamheten och alternativa utformningar av verksamheten hade varit befogad om ansökan avsett motsvarande utökning för en civil flygplats. I sådant fall hade det därför varit korrekt av miljöprövningsdelegationen /= Länsstyrelsen/ att, sedan kompletteringsföreläggande inte efterkommits, avvisa ansökan. Då domstolen inte bör göra försvarspolitiska eller militärstrategiska avvägningar får frågan huruvida MKB:n uppfyller gällande krav överlämnas till regeringen utan tillstyrkan eller avstyrkan.”
 Nu blir det Reinfeltd, Lööf, Björklund och Hägglund som får visa med hela handen......
 (Ops!! Har Hägglund redan ramlat under 4 % -strecket?)


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
1 . 9. 73 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 245/35
 KOMMISSIONENS FORORDNING (EØF) Nr. 2375/73
 af 31 . august 1973
 om fastsættelse af restitutioner ved udførsel i uforarbejdet stand af melasse, sirup og
 visse andre varer fra sukkersektoren
 KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE med basisbeløbet multipliceret med indholdet af sac
 FÆLLESSKABER HAR charose, i givet fald forhøjet med indholdet af andet
 sukker omregnet til saccharose ; dette indhold af sac
 charose, som er konstateret for den pågældende
 under henvisning til traktaten om oprettelse af Det vare, bestemmes i henhold til bestemmelserne i arti
 europæiske økonomiske Fællesskab, kel 13 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 394/
 70 af 2. marts 1970 om gennemførelsesbestemmelser
 for ydelse af eksportrestitutioner for sukker (6) ;
 under henvisning til Rådets forordning nr. 1009/67/
 EØF af 18. december 1967 om den fælles markeds i henhold til artikel 7 i forordning (EØF) nr. 766/68
 ordning for sukker (i),senest ændret ved forordning skal basisbeløbet for restitutionen for sorbose udført
 (EØF) nr. 1928/73 (2), særlig artikel 17, stk 2, sidste i uforarbejdet stand være lig med basisbeløbet for
 afsnit, første punktum, restitutionen med fradrag af en hundrededel af den
 gældende produktionsrestitution i henhold til Rådets
 forordning (EØF) nr. 765/68 af 18 . juni 1968 om
 under henvisning til udtalelse fra valutaudvalget, og almindelige regler for produktionsrestitution for suk
 ker, der anvendes i den kemiske industri (6), ændret
 ud fra følgende betragtninger : ved forordning (EØF) nr. 2486/69 (7), for de varer,
 som er nævnt i bilag I til den pågældende forord
 ning ;
 I henhold til artikel 17 i forordning nr. 1009/67/EØF
 kan forskellen mellem noteringerne eller priserne på med hensyn til de andre varer, der er nævnt i artikel
 verdensmarkedet for de varer, der er nævnt i artikel
 1 , stk. 1, litra d), i forordning nr. 1009/67/EØF og er
 1, stk. 1, litra c) og d), i den pågældende forordning, udført i uforarbejdet stand, skal basisbeløbet for re
 og priserne for disse varer i Fællesskabet udlignes stitutionen være lig med en hundrededel af et beløb,
 ved en eksportrestitution ;
 som er beregnet under hensyntagen, dels til forskel
 len mellem den interventionspris for hvidt sukker,
 i artikel 6 i Rådets forordning (EØF) nr. 766/68 af der gælder i området med det største overskud inden
 18. juni 1968 om fastsættelse af almindelige regler for Fællesskabet i den måned, for hvilken basisbe
 for ydelse af eksportrestitutioner for sukker (s), se løbet er fastsat, og de noteringer eller priser for hvidt
 nest ændret ved forordning (EØF) nr. 881/73 (4), de sukker, der er konstateret på verdensmarkedet, dels
 fineres de priselementer, hvor der både inden for Fæl til nødvendigheden af at skabe ligevægt mellem an
 lesskabet og på verdensmarkedet skal tages hensyn vendelsen af basisprodukter fra Fællesskabet med
 til ved fastsættelsen af restitutioner ved udførsel af henblik på udførsel af forarbejdede produkter til
 melasse i uforarbejdet stand ; ifølge samme tekst tredjelande og anvendelsen af produkter fra disse
 skal der ligeledes tages hensyn til de påtænkte ud lande, som er godkendt til forædlingshandel ;
 førslers økonomiske aspekt ;
 anvendelsen af basisbeløbet kan indskrænkes til
 situationen på verdensmarkedet eller visse marke visse af de i artikel 1 , stk. 1 , litra d), i forordning nr.
 ders særlige krav kan gøre det nødvendigt at differen 1009/67/EØF nævnte varer ;
 tiere restitutionen for melasse alt efter destinatio
 nen ; for at tillade en normal funktion af restitutions
 ordningen må det ved beregningen af disse sidste
 tages i betragtning :
 i henhold til artikel 8 i forordning (EØF) nr. 766/68
 er restitutionen for 100 kilogram af de varer, der er — en omregningskurs baseret på den effektive kurs
 nævnt i artikel 1 , stk. 1 , litra d), i forordning nr. af de valutaer, der flyder sammen inden for et
 1009/67/EØF, og som er genstand for udførsel, lig udsving af 2,25 °/o,
 (») EFT nr. 308 af 18 . 12. 1967, s. 1 .
 (l) EFT nr. L 199 af 19 . 7. 1973 , s. 7. (5) EFT nr. L 50 af 4. 3 . 1970, s. 1 .
 (8) EFT nr. L 143 af 25. 6. 1968, s. 6. (8) EFT nr. L 143 af 25. 6. 1968, s. 1 .
 (') EFT nr. L 86 af 31 . 3 . 1973 , s. 30. (7) EFT nr. L 314 af 15. 12. 1969, s. 8 .
 ---pagebreak--- Nr. L 245/36 De Europæiske Fællesskabers Tidende 1 . 9. 73
 — en omregningskurs for de andre valutaer, der UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING :
 er baseret på et gennemsnit for hver valuta
 udregnet i en bestemt periode, over de fælles Artikel 1
 markedsvalutaer, der er nævnt i forrige afsnit ;
 Den restitution, som skal ydes ved udførsel i uforar
 bejdet stand af de varer, der er nævnt i artikel 1 , stk.
 de ovennævnte restitutioner skal fastsættes hver må 1 , litra c) og d), i forordning nr. 1009/67/EØF, er
 ned ; de kan i mellemtiden ændres ; fastsat til de i bilaget nævnte beløb.
 Artikel 2
 de i denne forordning fastsatte forholdsregler er i
 overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningsko Denne forordning træder i kraft den 1 . september
 miteen for sukker, 1973 .
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver
 medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 31 . august 1973 .
 På Kommissionens vegne
 P.J. LARDINOIS
 Medlem af Kommissionen
 BILAG
 til Kommissionens forordning af 31. august 1973 om fastsættelse af restitutioner ved udførsel
 i uforarbejdet stand af melasse, sirup og visse andre varer fra sukkersektoren
 (RE/100 kg)
 Basisbeløb
 Position i den pr. 1 %
 fælles toldtarif Varebeskrivelse saccharose
 indhold (*)
 17.02 Andet sukker, sirup og andre sukkeropløsninger ; kunst
 honning, også blandet med naturlig honning ; karamel :
 ex D. andet sukker og sirup, men ikke sorbose 0,0359
 E. kunsthonning, også blandet med naturlig honning 0,0359
 ex F. sukker under position 17.01, karameliseret 0,0359
 17.05 Sukker, sirup og andre sukkeropløsninger samt melasse,
 tilsat smagsstoffer eller farvestoffer (herunder vanille- og
 vanillinsukker), undtagen frugsaft tilsat sukker (uanset
 mængden) :
 ex C. andre varer, men ikke melasse, tilsat smagsstoffer
 eller farvestoffer 0,0359
 Restitutions
 beløb
 17.03 Melasse, også affarvet —
 0) Basisbeløbet anvendes ikke, for sirup med en renhed under 85 % (forordning (EØF) nr. 394/70). Saccharose
 indholdet bestemmes i henhold til artikel 13 i forordning (EØF) nr. 394/70.


type: caselaw

text:
2.8.2008
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 197/13
 Sag anlagt den 21. maj 2008 — Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber mod Kongeriget Spanien
 (Sag C-213/08)
 (2008/C 197/21)
 Processprog: spansk
 Parter
 Sagsøger: Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (ved H. Støvlbæk, som befuldmægtiget)
 Sagsøgt: Kongeriget Spanien
 Sagsøgerens påstande
 —
 Det fastslås, at Kongeriget Spanien har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til Rådets direktiv 2006/100/EF af 20. november 2006 om tilpasning af visse direktiver vedrørende frie personbevægelser på grund af Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse (1), idet det ikke har vedtaget de nødvendige love og administrative bestemmelser for at efterkomme direktivet eller under alle omstændigheder ikke har meddelt Kommissionen disse.
 —
 Kongeriget Spanien tilpligtes at betale sagens omkostninger.
 Søgsmålsgrunde og væsentligste argumenter
 Fristen for gennemførelse af direktiv 2006/100/EF i national ret udløb den 1. januar 2007.
 (1) EUT L 363, s. 141.


text:
 \
 18 . 6. 93 Publikatieblad van de Europese Gemeenschappen Nr. L 147/5
 VERORDENING (EEG) Nr. 1485/93 VAN DE COMMISSIE
 van 17 juni 1993
 tot vaststelling van de minimumheffingen bij invoer van olijfolie en van de
 heffingen bij invoer van de overige produkten van de sector olijfolie
 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE voor de vaststelling van de heffingen op olijfolie in te stel
 GEMEENSCHAPPEN, len ;
 Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese
 Economische Gemeenschap, Overwegende dat in artikel 3 van Verordening (EEG)
 nr. 2751 /78 van de Raad van 23 november 1978
 houdende algemene voorschriften betreffende de regeling
 Gelet op Verordening nr. 136/66/EEG van de Raad van inzake de vaststelling bij openbare inschrijving van de
 22 september 1966 houdende de totstandbrenging van heffing bij invoer van olijfolie (,3) is bepaald, dat het
 een gemeenschappelijke ordening der markten in de bedrag van de minimumheffing voor elk van de
 sector oliën en vetten ('), laatstelijk gewijzigd bij Verorde betrokken produkten moet worden vastgesteld op basis
 ning (EEG) nr. 2046/92 (2), en met name op artikel 16, van een onderzoek van de situatie op de wereldmarkt en
 lid 2, op de markt van de Gemeenschap, alsmede van de door
 de inschrijvers vermelde bedragen van de heffing ;
 Gelet op Verordening (EEG) nr. 1514/76 van de Raad van
 24 juni 1976 betreffende de invoer van olijfolie van
 oorsprong uit Algerije (3), laatstelijk gewijzigd bij Verorde Overwegende dat bij de toepassing van de heffing reke
 ning (EEG) nr. 1 900/92 (4), en met name op artikel 5, ning moet worden gehouden met het bepaalde in de
 overeenkomsten tussen de Gemeenschap en sommige
 derde landen ; dat met name de heffing welke op deze
 Gelet op Verordening (EEG) nr. 1521 /76 van de Raad van landen van toepassing is moet worden vastgesteld door de
 24 juni 1976 betreffende de invoer van olijfolie van heffing bij invoer uit andere derde landen als grondslag te
 oorsprong uit Marokko (5), laatstelijk gewijzigd bij Veror nemen voor een berekening ;
 dening (EEG) nr. 1901 /92 (é), en met name op artikel 5,
 Gelet op Verordening (EEG) nr. 1 508/76 van de Raad van Overwegende dat, krachtens artikel 101 , lid 1 , van Besluit
 24 juni 1976 betreffende de invoer van olijfolie van 91 /482/EEG van de Raad van 25 juli 1991 betreffende de
 oorsprong uit Tunesië Q, laatstelijk gewijzigd bij Verorde associatie van de landen en gebieden overzee met de
 ning (EEG) nr. 413/86 (8), en met name op artikel 5, Europese Economische Gemeenschap (14), geen heffingen
 worden toegepast bij invoer van produkten van oorsprong
 uit de landen en gebieden overzee ;
 Gelet op Verordening (EEG) nr. 1180/77 van de Raad van
 17 mei 1977 betreffende de invoer in de Gemeenschap
 van bepaalde landbouwprodukten van oorsprong uit
 Turkije (9), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EEG) Overwegende dat toepassing van de bovenvermelde bepa
 nr. 1902/92 (10), en met name op artikel 10, lid 2, lingen op de bedragen van de heffing die de inschrijvers
 hebben vermeld in de . verklaringen welke zij op 14 en
 15 juni 1993 hebben ingediend, ertoe leidt de minimum
 Gelet op Verordening (EEG) nr. 1 620/77 van de Raad van heffingen vast te stellen zoals is aangegeven in bijlage I
 18 juli 1977 betreffende de invoer van olijfolie van bij deze verordening ;
 oorsprong uit Libanon (n),
 Overwegende dat de Commissie bij Verordening (EEG) Overwegende dat de heffing bij invoer van olijven van de
 nr. 3131 /78 (12), gewijzigd bij de Akte van toetreding van GN-codes 0709 90 39 en 0711 20 90 en van produkten
 Griekenland, heeft besloten de inschrijvingsprocedure van de GN-codes 1522 00 31 , 1522 00 39 en 2306 90 19
 moet worden berekend uitgaande van de minimumhef
 ') PB nr. 172 van 30. 9. 1966, blz. 3025/66. fing op de in deze produkten aanwezige hoeveelheid
 z) PB nr. L 215 van 30. 7. 1992, blz. 1 . olijfolie ; dat evenwel voor olijven de heffing niet lager
 3) PB nr. L 169 van 28 . 6. 1976, blz. 24. mag zijn dan een bedrag dat overeenkomt met 8 % van
 4) PB nr. L 192 van 11 . 7. 1992, blz. 1 . de waarde van het ingevoerde produkt, welk bedrag forfai
 j PB nr. L 169 van 28. 6. 1976, blz. 43. tair wordt vastgesteld ; dat toepassing van deze maatre
 6) PB nr. L 192 van 11 . 7. 1992, blz. 2.
 ^ PB nr. L 169 van 28. 6. 1976, blz. 9. gelen ertoe leidt de heffingen vast te stellen zoals is
 8) PB nr. L 48 van 26. 2. 1986, blz. 1 . aangegeven in bijlage II bij deze verordening,
 9) PB nr. L 142 van 9 . 6. 1977, blz. 10.
 10) PB nr. L 192 van 11 . 7. 1992, blz. 3.
 ") PB nr. L 181 van 21 . 7. 1977, blz. 4. H PB nr. L 331 van 28. 11 . 1978, blz. 6.
 I2) PB nr. L 370 van 30 . 12. 1978 , blz . 60. M PB nr. L 263 van 19. 9. 1991 , blz. 1 .
 ---pagebreak--- Nr. L 147/6 Publikatieblad van de Europese Gemeenschappen 18 . 6 . 93
 HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD : Artikel 2
 De heffingen bij invoer van de overige produkten van de
 sector olijfolie zijn vastgesteld in bijlage II.
 Artikel 1
 Artikel 3
 De minimumheffingen bij invoer van olijfolie zijn vastge
 steld in bijlage I. Deze verordening treedt in werking op 18 juni 1993 .
 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in
 elke Lid-Staat.
 Gedaan te Brussel, 17 juni 1993.
 Voor de Commissie
 René STEICHEN
 Lid van de Commissie
 ---pagebreak--- 18 . 6. 93 Publikatieblad van de Europese Gemeenschappen Nr. L 147/7
 BIJLAGE I
 Minimumheffingen bij invoer in de sector olijfolie (')
 (in ecu / 100 kg)
 GN-code Derde landen
 1509 10 10 79,00 (2)
 1509 10 90 79,00 (2)
 1509 90 00 92,00 (3)
 1510 00 10 1 77,00 (2)
 1510 00 90 1 22,00 (4)
 (') Krachtens artikel 101 , lid 1 , van Besluit 91 /482/EEG mogen produkten van oorsprong uit de LGO met vrijdom
 van heffingen in de Gemeenschap worden ingevoerd.
 (2) Voor invoer van olie van deze GN-code die geheel en al is verkregen in een van de hierna genoemde landen en
 rechtstreeks vanuit die landen naar de Gemeenschap is vervoerd, wordt de toe te passen heffing verminderd met :
 a) voor Libanon : 0,60 ecu/ 100 kg ;
 b) voor Tunesië : 12,69 ecu/ 100 kg, als de handelaar het bewijs levert dat hij de door dit land ingestelde uitvoer
 heffing heeft vergoed, zonder dat evenwel deze vergoeding hoger mag zijn dan het bedrag van de werkelijk
 ingestelde heffing ;
 c) voor Turkije : 22,36 ecu/ 100 kg, als de handelaar het bewijs levert dat hij de door dat land ingestelde uitvoer
 heffing heeft vergoed, zonder dat evenwel deze vergoeding hoger mag zijn dan het bedrag van de werkelijk
 ingestelde heffing ;
 d) voor Algerije en Marokko : 24,78 ecu/ 100 kg, als de handelaar het bewijs levert dat hij de door dit land inge
 stelde uitvoerheffing heeft vergoed, zonder dat evenwel deze vergoeding hoger mag zijn dan het bedrag van de
 werkelijk ingestelde heffing.
 (■') Voor invoer van olie van deze GN-code :
 a) die geheel en al is verkregen in Algerije, Marokko of Tunesië en rechtstreeks vanuit die landen naar de
 Gemeenschap is vervoerd, wordt de toe te passen heffing verminderd met 3,86 ecu/ 100 kg ;
 b) die geheel en al is verkregen in Turkije en rechtstreeks vanuit dit land naar de Gemeenschap is vervoerd,
 wordt de toe te passen heffing verminderd met 3,09 ecu/ 100 kg.
 (4) Voor invoer van olie van deze GN-code :
 a) die geheel en al is verkregen in Algerije, Marokko of Tunesië en rechtstreeks vanuit die landen naar de
 Gemeenschap is vervoerd, wordt de toe te passen heffing verminderd met 7,25 ecu/ 100 kg ;
 b) die geheel en al is verkregen in Turkije en rechtstreeks vanuit dat land naar de Gemeenschap is vervoerd,
 wordt de toe te passen heffing verminderd met 5,80 ecu/ 100 kg.
 BIJLAGE II
 Heffingen bij invoer van de overige produkten van de sector olijfolie (')
 (in ecu / 100 kg)
 GN-code Derde landen
 0709 90 39 17,38
 0711 20 90 17,38
 1522 00 31 39,50
 1522 00 39 63,20
 2306 90 19 6,16
 (') Krachtens artikel 101 , lid 1 , van Besluit 91 /482/EEG mogen produkten van oorsprong uit de LGO met vrijdom
 van heffingen in de Gemeenschap worden ingevoerd.


text:
╦▄бв╗и╗ябве│е▀е├еп ╗╥д╔дт 3бв4║╨╕■д▒│и╦▄ ╦▄бв╗и╗ябве│е▀е├еп─╠╚╬
 дк╟удд╞└3бв4║╨╕■д▒│и╦▄╖у░┬─╠╚╬
 HOME > ╦▄бв╗и╗ябве│е▀е├еп > ╗╥д╔дт > 3бв4║╨╕■д▒│и╦▄
 3бв4║╨╕■д▒│и╦▄длдщ╕б║ў
 ╕б║ў╖ы▓╠53415╛ж╔╩ ╩┬д╙╜чбз▓┴│╩дм░┬ддб├▓┴│╩дм╣тддб├еке╣е╣ес╜чб├┤╢┴█д╬╖я┐Їдм┬┐дд
 д╧дщд┌д│двдкдрд╖ / еиеъе├епбжелб╝еы / дтдъд╥д╡д╖ / ╗╥╢б / │и╦▄
 ├°бзеиеъе├епбжелб╝еыбб╠їбздтдъд╥д╡д╖ ╜╨╚╟╝╥бз╨є└о╝╥ ╚п╣╘╟п╖юбз1997╟п09╖ю е╖еъб╝е║╠╛┼∙бзе▄б╝е╔е╓е├еп енб╝еяб╝е╔бзbkc дид█дє │и╦▄ е╫еье╝еєе╚ еое╒е╚ ├┬└╕╞No ╗╥╢б епеъе╣е▐е╣ 1║╨ 2║╨ 3║╨ ╗╥д╔дт д│д╔дт...
 вгд│д╔дтд║длдє╣╪╞■╞├┼╡вг ┼┼╗╥╜ё└╥╚╟дЄ┤No┤╓╕┬─ъбк ╠╡╬┴е└ежеєеэб╝е╔бк ╕╜║▀╛ж╔╩д┤╣╪╞■╝╘══┴┤░ўд╦бв ▓╗дм╜╨дыб╓┼┼╗╥╜ё└╥╚╟д│д╔дтд╩д╦бйд╩д╦бйд║длдєб╫дЄе╫еье╝еєе╚вЎ е═еде╞еге╓е╣е╘б╝елб╝д╬╚п▓╗д╟дк╗╥══д╬─░│╨дЄ╗...
 д╖дэдпд▐д┴дудєд╬д█д├д╚д▒б╝дн / дядлдфд▐д▒дє / ╗╥╢б / │и╦▄
 ├°бздядлдфд▐д▒дє ╜╨╚╟╝╥бзд│д░д▐╝╥ ╚п╣╘╟пбз1980╟п е╖еъб╝е║╠╛┼∙бзд│д░д▐д┴дудєдид█дєббг│ енб╝еяб╝е╔бзbkc дид█дє │и╦▄ е╫еье╝еєе╚ еое╒е╚ ├┬└╕╞No ╗╥╢б епеъе╣е▐е╣ 1║╨ 2║╨ 3║╨ ╗╥д╔дт д│д╔дт...
 д╖д▐д╖д▐д░дыд░ды / ╟Ё╕╢╣╕╔╫ / ╗╥╢б / │и╦▄
 ▓шбз╟Ё╕╢╣╕╔╫ ╜╨╚╟╝╥бз│╪╕ж ╚п╣╘╟п╖юбз2009╟п04╖ю е╖еъб╝е║╠╛┼∙бзддд├д╖дчд╦двд╜д▄ енб╝еяб╝е╔бзbkc дид█дє │и╦▄ е╫еье╝еєе╚ еое╒е╚ ├┬└╕╞No ╗╥╢б епеъе╣е▐е╣ 1║╨ 2║╨ 3║╨ ╗╥д╔дт д│д╔дт...
 длдщд╣д╬е╤еєдфд╡дє / ▓├╕┼╬д╗╥ / ╗╥╢б / │и╦▄
 ├°бз▓├╕┼╬д╗╥ ╜╨╚╟╝╥бз╨є└о╝╥ ╚п╣╘╟пбз1978╟п е╖еъб╝е║╠╛┼∙бздлд│д╡д╚д╖дкд╧д╩д╖д╬д█дєббг╖ енб╝еяб╝е╔бздид█дє │и╦▄ е╫еье╝еєе╚ еое╒е╚ ├┬└╕╞No ╗╥╢б епеъе╣е▐е╣ 1║╨ 2║╨ 3║╨ ╗╥д╔дт д│д╔дт...
 д╕дудвд╕дудвд╙дъд╙дъ / д▐д─ддд╬дъд│ / ╗╥╢б / │и╦▄
 ├°бзд▐д─ддд╬дъд│ ╜╨╚╟╝╥бз╨є└о╝╥ ╚п╣╘╟п╖юбз2001╟п08╖ю е╖еъб╝е║╠╛┼∙бзд▐д─ддд╬дъд│двдлд┴дудєд╬д█дє енб╝еяб╝е╔бзbkc дид█дє │и╦▄ е╫еье╝еєе╚ еое╒е╚ ├┬└╕╞No ╗╥╢б епеъе╣е▐е╣ 1║╨ 2║╨ 3║╨ ╗╥д╔дт д│д╔дт...
 д═д║д▀дпдєд╬е┴ече├ен / д╩длдидшд╖дЄ / ╛х╠ю╡к╗╥ / ╗╥╢б / │и╦▄
 ├°бзд╩длдидшд╖дЄбб▓шбз╛х╠ю╡к╗╥ ╜╨╚╟╝╥бзе▌е╫ещ╝╥ ╚п╣╘╟п╖юбз2004╟п03╖ю е╖еъб╝е║╠╛┼∙бзд═д║д▀дпдєд╬╛од╡д╩│и╦▄ббг▒ енб╝еяб╝е╔бзbkc дид█дє │и╦▄ е╫еье╝еєе╚ еое╒е╚ ├┬└╕╞No ╗╥╢б епеъе╣е▐е╣ 1║╨ 2║╨ 3║╨ ╗╥д╔дт д│...
 д═д╩ддд│д└дьд└ / д╗д╩д▒ддд│ / ╗╥╢б / │и╦▄
 ├°бзд╗д╩д▒ддд│ ╜╨╚╟╝╥бз╩б▓╗┤█╜ё┼╣ ╚п╣╘╟пбз1978╟п е╖еъб╝е║╠╛┼∙бздддфд└дддфд└д╬│и╦▄ббг┤ енб╝еяб╝е╔бзbkc дид█дє │и╦▄ е╫еье╝еєе╚ еое╒е╚ ├┬└╕╞No ╗╥╢б епеъе╣е▐е╣ 1║╨ 2║╨ 3║╨ ╗╥д╔дт д│д╔дт...
 д└дыд▐д┴дудєд╚д╞дєд░д┴дудє / ▓├╕┼╬д╗╥ / ╗╥╢б / │и╦▄
 ├°бз▓├╕┼╬д╗╥ ╜╨╚╟╝╥бз╩б▓╗┤█╜ё┼╣ ╚п╣╘╟п╖юбз1967╟п11╖ю е╖еъб╝е║╠╛┼∙бзд│д╔дтд╬д╚дт╖ц║ю╜╕ббг▓г╖ енб╝еяб╝е╔бздид█дє │и╦▄ е╫еье╝еєе╚ еое╒е╚ ├┬└╕╞No ╗╥╢б епеъе╣е▐е╣ 1║╨ 2║╨ 3║╨ ╗╥д╔дт д│д╔дт...
 д└дыд▐д╡дєе╖еъб╝е║ббдмббд╬ббд╚ббг│┤ме╗е├е╚/╗╥╢б/│и╦▄
 ╜╨╚╟╝╥бзе╓еэеєе║┐╖╝╥ ╚п╣╘╟пбз2009╟п енб╝еяб╝е╔бздид█дє │и╦▄ е╫еье╝еєе╚ еое╒е╚ ├┬└╕╞No ╗╥╢б епеъе╣е▐е╣ 1║╨ 2║╨ 3║╨ ╗╥д╔дт д│д╔дт...
 д░дъд╚д░дщ / д╩длдмдядъдид│ / дкдкдрдщдцдъд│ / ╗╥╢б / │и╦▄
 ├°бзд╩длдмдядъдид│бб├°бздкдкдрдщдцдъд│ ╜╨╚╟╝╥бз╩б▓╗┤█╜ё┼╣ ╚п╣╘╟п╖юбз2007╟п04╖ю е╖еъб╝е║╠╛┼∙бзд░дъд╚д░дщд╬│и╦▄ енб╝еяб╝е╔бзbkc дид█дє │и╦▄ е╫еье╝еєе╚ еое╒е╚ ├┬└╕╞No ╗╥╢б епеъе╣е▐е╣ 1║╨ 2║╨ 3║╨ ╗╥д╔дт д│...
 дндєдодчдм д╦д▓д┐ / ╕▐╠г┬└╧║ / ╗╥╢б / │и╦▄
 ├°бз╕▐╠г┬└╧║ ╜╨╚╟╝╥бз╩б▓╗┤█╜ё┼╣ ╚п╣╘╟п╖юбз1982╟п08╖ю е╖еъб╝е║╠╛┼∙бз╩б▓╗┤█д╬═─╗∙│и╦▄ енб╝еяб╝е╔бзbkc дид█дє │и╦▄ е╫еье╝еєе╚ еое╒е╚ ├┬└╕╞No ╗╥╢б епеъе╣е▐е╣ 1║╨ 2║╨ 3║╨ ╗╥д╔дт д│д╔дт...
 б┌3║¤е╗е├е╚б█ ╚╛│█ ┐╖╔╩ д│д╔дтд║длдє 3║¤е╗е├е╚ 3║╨ 4║╨ 5║╨ ═─╗∙ ╗╥╢ж ╗∙╞╕╜ё │и╦▄ ┐▐┤╒ ▒╤╕ь ├╬░щ е╨б╝е▓еєе╓е├еп е╨б╝е▓еє╦▄
 дтдддтдд е▄б╝е╔е╓е├еп / ╗╘╕╢╜▀ / │л░ь╔╫ / ┼ь╡■┬ч│╪двдлд┴дудєеще▄ / ╗╥╢б / │и╦▄
 ║юбз╗╘╕╢╜▀бб┤╞╜дбз│л░ь╔╫бб┤╞╜дбз┼ь╡■┬ч│╪двдлд┴дудєеще▄ ╜╨╚╟╝╥бзе╟еге╣елеЇебб╝бже╚еееиеєе╞егеяеє ╚п╣╘╟п╖юбз2018╟п11╖ю енб╝еяб╝е╔бзbkc дид█дє │и╦▄ е╫еье╝еєе╚ еое╒е╚ ├┬└╕╞No ╗╥╢б епеъе╣е▐е╣ 1║╨ 2║╨ 3║╨ ╗╥...
 дкд┘дєд╚дже╨е╣ / ┐┐╝юд▐дъд│ / ╗╥╢б / │и╦▄
 ├°бз┐┐╝юд▐дъд│ ╜╨╚╟╝╥бзд╥д╡длд┐е┴еуедеые╔ ╚п╣╘╟п╖юбз2006╟п01╖ю енб╝еяб╝е╔бздид█дє │и╦▄ е╫еье╝еєе╚ еое╒е╚ ├┬└╕╞No ╗╥╢б епеъе╣е▐е╣ 1║╨ 2║╨ 3║╨ ╗╥д╔дт д│д╔дт...
 д└дыд▐д╡дєдм / длдмдпддд╥дэд╖ / ╗╥╢б / │и╦▄
 ├°бздлдмдпддд╥дэд╖ ╜╨╚╟╝╥бзе╓еэеєе║┐╖╝╥ ╚п╣╘╟п╖юбз2008╟п01╖ю енб╝еяб╝е╔бзbkc дид█дє │и╦▄ е╫еье╝еєе╚ еое╒е╚ ├┬└╕╞No ╗╥╢б епеъе╣е▐е╣ 1║╨ 2║╨ 3║╨ ╗╥д╔дт д│д╔дт...
 д┴дчд├д╚д└д▒ / ┬э┬╝═н╗╥ / ╬ы╠┌▒╩╗╥ / ╗╥╢б / │и╦▄
 ├°бз┬э┬╝═н╗╥бб▓шбз╬ы╠┌▒╩╗╥ ╜╨╚╟╝╥бз╩б▓╗┤█╜ё┼╣ ╚п╣╘╟п╖юбз2007╟п11╖ю е╖еъб╝е║╠╛┼∙бзд│д╔дтд╬д╚дт│и╦▄ енб╝еяб╝е╔бзbkc дид█дє │и╦▄ е╫еье╝еєе╚ еое╒е╚ ├┬└╕╞No ╗╥╢б епеъе╣е▐е╣ 1║╨ 2║╨ 3║╨ ╗╥д╔дт д│д╔дт...
 ╞No╦▄д╬└╬д╨д╩д╖20╧├ 3д╡ддб┴6д╡дд┐╞╗╥д╟│┌д╖дрдкд╧д╩д╖│и╦▄ / ╗╥╢б / │и╦▄
 ╜╨╚╟╝╥бз│╪╕же╫еще╣ ╚п╣╘╟п╖юбз2011╟п09╖ю е╖еъб╝е║╠╛┼∙бз╠╛║юдшдєд╟дшдєд╟ енб╝еяб╝е╔бзbkc дид█дє │и╦▄ е╫еье╝еєе╚ еое╒е╚ ├┬└╕╞No ╗╥╢б епеъе╣е▐е╣ 1║╨ 2║╨ 3║╨ ╗╥д╔дт д│д╔дт...
 дкд─днд╡д▐д│дєд╨дєд╧ / ╬╙╠└╗╥ / ╗╥╢б / │и╦▄
 ├°бз╬╙╠└╗╥ ╜╨╚╟╝╥бз╩б▓╗┤█╜ё┼╣ ╚п╣╘╟п╖юбз1986╟п06╖ю е╖еъб╝е║╠╛┼∙бз╩б▓╗┤█ббдвдлд┴дудєд╬│и╦▄ббдпд─дпд─двдыд▒д╬д█дєббг┤ енб╝еяб╝е╔бзbkc дид█дє │и╦▄ е╫еье╝еєе╚ еое╒е╚ ├┬└╕╞No ╗╥╢б епеъе╣е▐е╣ 1║╨ 2║╨ 3║╨ ╗╥д...
 ддд╩ддддд╩ддд╨двдвд╜д╙ / ╠┌┬╝═╡░ь / ╗╥╢б / │и╦▄
 ├°бз╠┌┬╝═╡░ь ╜╨╚╟╝╥бз╨є└о╝╥ ╚п╣╘╟п╖юбз1989╟п02╖ю е╖еъб╝е║╠╛┼∙бздвдлд┴дудєд╬двд╜д╙дид█дєббг▓ енб╝еяб╝е╔бздид█дє │и╦▄ е╫еье╝еєе╚ еое╒е╚ ├┬└╕╞No ╗╥╢б епеъе╣е▐е╣ 1║╨ 2║╨ 3║╨ ╗╥д╔дт д│д╔дт...
 3бв4║╨╕■д▒│и╦▄┴┤╚╠
 д│д╔дтд╬д╚дт
 ├╬░щ│и╦▄
 ╞╔д▀╩╣длд╗дид█дє
 3бв4║╨╗∙═╤│и╦▄
 3бв4║╨╗∙═╤│и╦▄д╜д╬┬╛


type: wikipedia

text:
Tukholma ( [ˈstɔ̂kː(h)ɔlm]) on Ruotsin pääkaupunki ja samalla maan suurin kunta. Kaupunki sijaitsee Itämeren länsirannikolla Ruotsin keskiosassa. Ruotsin historiallisista pääalueista kaupunki kuuluu Sveanmaahan. Eteläosa Tukholmasta kuuluu Södermanlandin maakuntaan ja pohjoisosa Uplannin maakuntaan. Tukholma kuuluu Tukholman lääniin ja toimii sen pääkaupunkina. Lisäksi kaupunki kuuluu alueeltaan lääniä vastaavaan Tukholman alueeseen, joka huolehtii esimerkiksi terveydenhuollosta ja joukkoliikenteestä.
 Vuoden 2021 lopussa Tukholmassa oli 978 770 asukasta. Koko Tukholman läänin käsittävässä Suur-Tukholmassa asukkaita oli 2 415 139. Tukholma on Pohjoismaiden suurin kaupunki ja kunta. Kaupungin väestötiheys oli 5 211 asukasta maaneliökilometriä kohti. Tukholman kokonaispinta-ala on vuoden 2016 alun tietojen mukaan 214,59 km2, josta maata on 187,16 km2 ja vesialueita 27,44 km2. Vesialueista Mälareniin kuuluu 15,71 km2, muita sisävesialueita on 4,46 km2 ja merialueita 7,27 km2. Vuonna 2007 kunnassa oli 2,58 km2 peltoa, ja ajankohdan maapinta-ala oli 188 km2.
 Tukholmasta tuli kaupunki 1200-luvulla, ja 1300-luvulta lähtien se on ollut Ruotsin poliittinen ja taloudellinen keskus. Tukholma on esimerkiksi Ruotsin valtiopäivien kokoontumispaikka. Tukholman kuninkaanlinna on maan hallitsijan kuningas Kaarle XVI Kustaan virallinen residenssi, jossa kuningaspari edustaa ja työskentelee, mutta varsinainen asunto on Drottningholmin linnassa Tukholman ulkopuolella.
 Tukholman naapurikuntia ovat Nacka, Tyresö, Huddinge, Ekerö, Järfälla, Sollentuna, Sundbyberg, Solna, Danderyd ja Lidingö.
 Historia
 Keskiaika
 Eerikinkronikan mukaan Tukholman perusti Birger-jaarli, joka halusi lopettaa karjalaisten sotaretkillään aiheuttaman vahingon Mälarenin alueelle ja Sigtunan tuhon kaltaiset tapahtumat. Ensimmäiset rakennukset Tukholmassa olivatkin linnoituksia, joiden tarkoituksena oli rajoittaa liikennettä näiden vesistöjen välillä. Tukholma mainitaan historiallisissa dokumenteissa vuonna 1252, ja samoihin aikoihin se sai myös kaupunkioikeudet. Kuningas Valdemar Birgerinpoika solmi Hansan kanssa kauppasopimuksen Tukholmassa.
 Arkeologiset kaivaukset osoittavat, että Tukholmassa oli asutusta jo 1000-luvulla. 1100-luvulla nykyisen kuninkaallisen linnan mäelle rakennettiin linnoitus ja 1200-luvulla kaupungin suojaksi rakennettiin muurit. 1270-luvulla fransiskaanit perustivat luostarin nykyiselle Riddarholmenille.
 1300-luvulla Tukholmasta oli tullut Keski-Ruotsin tärkein kaupunki. Tukholman kautta vietiin etupäässä rautaa Bergslagenista Saksaan. Aluksi Tukholma sijaitsi vain Stadsholmenin saarella, joka kahden muun pienemmän saaren kanssa tunnetaan nykyään nimellä "Vanhakaupunki", ruots. Gamla stan. Stadsholmenin pinta-ala oli alun perin 24 hehtaaria.
 1400-luvulla Tukholmassa asui noin 5 000 ihmistä, joista suuri osa oli saksalaisia kauppiaita. Saksalaisten asemasta kaupungissa kertoo se, että puolet kaupungin kuusihenkisestä raadista tuli olla saksalaisia. Tukholma mainitaan Ruotsin pääkaupunkina virallisissa asiakirjoissa vuonna 1436.
 1430-luvulta lähtien osassa Ruotsia alkoi esiintyä pyrkimyksiä irtautua Kalmarin unionista. Sten Sture vanhemman johtamat ruotsalaiset kukistivat 10. lokakuuta 1471 tanskalaiset ja näiden ruotsalaiset liittolaiset Brunkebergin taistelussa Tukholman ulkopuolella.
 Uusi aika
 Kun Sten Sture nuorempi kuoli vuonna 1520, Kalmarin unionin kuningas Kristian II yritti saada Ruotsin takaisin valtaansa. Kristian valtasi Tukholman ja yritti tukahduttaa vastarinnan ruotsalaisten keskuudessa Tukholman verilöylyllä. Syntyi laaja kapinaliike, ja juhannuksena 1522 Kustaa Vaasa valtasi Tukholman. Kustaa Vaasan aikana Tukholman asema maan pääkaupunkina vahvistui ja sen rooli kaupankäynnin keskuspaikkana kasvoi.
 1600-luvulla kaupunki kasvoi Stadsholmenin ulkopuolella oleville alueille, joita kutsuttiin malmeiksi: Östermalm, Södermalm, Norrmalm. Ruotsin suurvalta-ajalla rikkaat aateliset, jotka eivät halunneet asua epähygieenisessä ja ahtaassa kaupungissa, rakennuttivat palatsinsa juuri kaupungin ulkopuolelle. Kaupungin asukasluku kasvoi räjähdysmäisesti 1610-luvun 10 000 asukkaasta 60 000 asukkaaseen 1660-luvulla. Tukholmasta tuli lyhyen ajan sisällä kansainvälinen metropoli. Kaupan ja kukoistuksen tuoma vauraus näkyy yhä Tukholman katukuvassa useissa loisteliaissa kaupunkitaloissa ja palatseissa, joita tuolloin pystytettiin eri puolille kaupunkia.
 Vuonna 1697 Tukholman vanha linna, Tre Kronor, paloi maan tasalle. Linnan jälleenrakennus aloitettiin heti palon jälkeen. Vanhan linnan tilalle valmistui Nicodemus Tessin nuoremman suunnittelema kuninkaanlinna vuonna 1754.
 Ruotsin suurvalta-ajan lopulla kaupungin väkiluvun kasvu pysähtyi. 1600-luvun lopun huonot sadot ja 1710 kaupunkiin iskenyt rutto rasittivat kaupungissa asuvia entisestään. Vasta 1720-luvulla kaupungin taloudellinen kasvu lähti taas vauhtiin. Väkiluku oli vielä vuonna 1800 vain noin 75 000.
 1800-luku
 1800-luvun alun aikana Tukholman menetti asemansa maan tärkeimpänä vientikeskuksena Göteborgille. Samoin Norrköpingistä tuli lyhyeksi aikaa maan suurin teollisuuskeskus. Teollistumisen myötä Tukholma sai kuitenkin takaisin asemansa maan tärkeimpänä teollisuuskaupunkina 1870-luvun aikana. 1800-luvun lopun aikana kaupungin väkiluku kasvoi ennennäkemättömän paljon. 35 vuoden aikana väkiluku nousi 300 000 henkilöön. Kaupungin laajetessa otettiin käyttöön uusi asemakaava, jonka inspiraationa oli ollut suorista ja leveistä kaduistaan tunnettu Pariisin asemakaava.
 1900-luku
 1900-luvun alussa Tukholman asutus alkoi levitä kaupungin tullimuurien ulkopuolelle. Vuonna 1903 aloitettiin kaupungin raitiotieverkon sähköistäminen ja ensimmäiset sähkökäyttöiset raitiovaunut otettiin käyttöön vuoden 1904 helmikuussa. Vuonna 1936 otettiin käyttöön Bromman lentoasema, joka oli kaupungin ensimmäinen lentoasema. 1950- ja 60-lukujen noususuhdanteen aikana toteutettiin Norrmalmin uudelleenjärjestely, jossa monet Tukholman keskustan vanhat asuin- ja liikerakennukset purettiin ja niiden tilalle rakennettiin uusi uudenaikainen keskusta, niin sanottu Tukholman city.
 1. lokakuuta 1950 otettiin käyttöön Slussenin ja Hökarängenin välillä Tukholman metro tunnelbanan, joka nykyäänkin on pääosin tuolloisen vasemmanpuoleisen liikenteen mukaisesti rakennettu. Oikeanpuoleinen liikenne otettiin Ruotsissa käyttöön syyskuussa 1967. Uudistuksen yhteydessä raitiovaunuliikenne hävisi Tukholman kaduilta.
 Asutus levisi 1950-luvulla maanalaisen varrelle rakennettuihin ABC-lähiöihin, joista Vällingby oli ensimmäinen. 1960- ja 1970-luvuilla aloitettiin niin sanottu miljoonaohjelma, jonka aikana Tukholman lähelle rakennettiin useita uusia lähiöitä. Tukholman keskustan uudelleenrakennuksen alta väestöä muutti pois kaupungin keskustasta uusiin lähiöihin. Tukholman kaupungin asukasluku oli korkeimmillaan 810 000, vuonna 1961. Tämän jälkeen asukasluku on laskenut hieman, samalla kun Tukholman naapurikuntien asukkaiden määrä on noussut.
 2000-luku
 Tukholmassa tapahtui vuonna 2017 viisi kuolonuhria vaatinut terrori-isku, jossa epäilty ajoi ensin ihmisten päälle Drottninggatanilla ja sitten Åhlénsin tavaratalon seinään.
 Väestö
 Tukholma on asukasluvultaan Ruotsin selvästi suurin kaupunki. Kaupungin asukasluku vuonna 2020 oli 975 551, mikä oli 41,1 prosenttia Tukholman läänin ja 9,4 prosenttia koko Ruotsin asukasluvusta. Asukkaista miehiä vuonna 2018 oli 476 050 eli 49 % ja naisia 486 104 eli 50,5 %.
 Tukholman asukkaista vuonna 2018 ulkomailla syntyneitä oli 242 287 eli joka neljäs (25,2 %). Ulkomailla syntyneitä ja henkilöitä joiden vanhemmista vähintään toinen oli syntynyt ulkomailla oli kaupungin asukkaista kaikkiaan 420 084 eli 43,7 %.
 Tukholmassa asuvista Ruotsin kansalaisista 94 181 on syntynyt ulkomailla, ja heistä selvästi suurin ryhmä (19 580) on syntynyt Suomessa. Myös Irak (12 290), Iran (9 067) ja Puola (6 907) ovat monen tukholmalaisen syntymämaita.
 Suomalaiset Tukholmassa
 Suomalaisia on asunut Tukholmassa keskiajalta lähtien. Uskonpuhdistuksen yhteydessä suomalaiset saivat dominikaaniluostarin kirkon itselleen. Vuonna 1533 pidettiin Tukholman ensimmäinen suomenkielinen jumalanpalvelus. Ensimmäiset suomenkieliset kirjat, Mikael Agricolan Abckiria, Rucouskiria ja Se Wsi Testamenti painettiin Tukholmassa.
 Vuonna 2008 Tukholmassa asui 67 220 ruotsinsuomalaista, mikä on Ruotsin kuntien suurin määrä. Ruotsinsuomalaisiksi lasketaan Ruotsissa asuvat, mutta Suomessa syntyneet suomalaiset sekä ne Ruotsissa asuvat, joiden vanhemmista vähintään toinen on syntynyt Suomessa. Suomen kansalaisia Tukholmassa asuu 12 039 (2005). Suomessa syntyneitä henkilöitä, jotka ovat vaihtaneet Ruotsin kansalaisuuteen, on 10 351.
 Tukholmassa on useita kokonaan tai osittain suomenkielisiä esikouluja sekä muutamia ruotsinsuomalaisia peruskouluja, joista merkittävin on Tukholman ruotsinsuomalainen koulu Kungsholmenin Fridhemsplanilla. Tukholmassa toimii myös Tukholman suomalainen seurakunta, ja Suomalainen kirkko (ruots. Finska kyrkan) sijaitsee kaupungin vanhassakaupungissa.
 Väestönkehitys
 Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
 Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kaupunkilaisten mediaaninettotulot olivat 216 908 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 57 000 kruunua.
 Vuoden 2011 lopussa kaupungin väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
 0–17-vuotiaat: 19,2 %
 18–64-vuotiaat: 66,6 %
 65 vuotta täyttäneet: 14,2 %
 Taajamat
 Tukholman kunnassa on yksi taajama, joka vuoden 2010 lopussa muodostaa käytännössä koko kunnan väestön. Taajaman ulkopuolella asui tuolloin 145 asukasta. 31.12.2010 Tukholman kunnan osuus koko taajaman väkiluvusta oli 846 928. Taajama kuuluu osittain myös Botkyrkan, Danderydin, Haningen, Huddingen, Järfällan, Nackan, Sollentunan, Solnan, Sundbybergin ja Tyresön kuntiin. Koko Tukholman taajamassa on 1 372 565 asukasta.
 Pientaajamat
 Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös yksi pientaajama, Geber. Pientaajamien asukasluku on 50–199 asukasta.
 Maantiede
 Tukholman kokonaispinta-ala on vuoden 2016 alun tietojen mukaan 214,59 km2, josta maata on 187,16 km2 ja vesialueita 27,44 km2. Vesialueista Mälareniin kuuluu 15,71 km2, muita sisävesialueita on 4,46 km2 ja merialueita 7,27 km2.
 Tukholman keskusta sijaitsee paikalla, jossa Ruotsin kolmanneksi suurin järvi Mälaren ja Itämeren lahti Saltsjön kohtaavat toisensa. Mälarenilla on siellä kaksi hyvin lyhyttä laskujokea, Norrström ja Slussen, ja Tukholman vanhakaupunki sijaitsee niiden väliin jäävällä Stadsholmenin saarella.
 Epävirallisesti Tukholman kunta jaetaan yleensä kolmeen osaan, kantakaupunkiin (Innerstaden), Länsi-Tukholmaan (Västerort) ja Etelä-Tukholmaan (Söderort).
 Kantakaupunki muodostuu Södermalmista, Norrmalmista, Östermalmista, vanhastakaupungista sekä Kungsholmenista, eli suurin piirtein kaupunginosista, jotka aiemmin olivat kaupungin tullimuurien sisäpuolella (innanför tullarna). Nykyisinkin entiset tulliportit muodostavat rajan kantakaupungin ja esikaupunkien välille.
 Tukholman pääkatu on Drottninggatan. Muita tunnettuja katuja on muun muassa Strandvägen ja Birger Jarlsgatan. Vanhassakaupungissa on Mårten Trotzigs gränd, joka on kaupungin kapein kuja.
 Tukholma on varsin alava kaupunki: korkein maastopiste on Vårbergin kaupunginosan Vikingaberget, joka yltää 77,24 metriä merenpinnan yläpuolelle.
 Tukholman saaret
 Tukholma on rakennettu 14 saarelle, joita yhdistää 57 siltaa. Merkittävin saarista on Stadsholmenin saari, jolla Tukholman vanhakaupunki suurimmaksi osaksi sijaitsee. Vanhakaupunki leviää myös läheisille Riddarholmenille, Strömsborgille ja Helgeandsholmenille, jossa sijaitsee muun muassa Ruotsin valtiopäivätalo.
 Stadsholmenin eteläpuolella levittäytyy Södermalmin eli Åsön saari. Stadsholmenilta pääsee Södermalmille Slussenin yli. Södermalmilta on siltayhteys pienemmille Reimersholmelle ja Långholmenille, jotka sijaitsevat Mälarenissa. Mälarenissa sijaitsevat myös Stora ja Lilla Essingen saaret, joiden yli johtaa Essingeledenin moottoritie kaupungin eteläpuolelta Kungsholmenille.
 Stadsholmenin itäpuolella Saltsjössä sijaitsee Djurgårdenin eli Valdemarsön saari, jossa sijaitsevat muun muassa Skansenin ulkoilmapuisto ja Vasa-museo. Djurgårdenin eteläpuolella sijaitsee pienempi Beckholmen.
 Saltsjön puolella sijaitsevat myös pienemmät Skeppsholmen ja Kastellholmen, joista on siltayhteys Norrmalmin kaupunginosaan. Saarista osa kuuluu Ekoparken-luonnonpuistoon.
 Luonnonsuojelualueet
 Tukholman kunnan alueella sijaitsee seitsemän eri luonnonsuojelualuetta, jotka kattavat 6,9 % kaupungin kokonaispinta-alasta ja 12,7 % kaupungin viheralueista. Suurimpia näistä alueista ovat Flatenin luonnonsuojelualue kunnan kaakkoisosassa (pinta-ala 760 ha) ja Hanstan luonnonsuojelualue (280 ha), jotka ovat osa suurempaa Järvafältin suojelualuetta. Osa alueista kuuluu Natura 2000 -ohjelmaan.
 Kunta- ja alueliitokset
 Vuoden 1862 kuntauudistuksen myötä Tukholma sai ensimmäisen kaupunginvaltuustonsa. Tuolloin Tukholma käsitti suunnilleen nykyisen kantakaupungin. Ensimmäisenä Tukholmaan liitettiin Kuninkaallinen Djurgården liitettiin vuonna 1868.
 Koska Tukholma oli kasvava kaupunki, jonka esikaupunkiasutus oli kasvanut tullien ulkopuolella, selvitettiin kokonaisia tai osittaisia kuntaliitoksia niin Bromman, Brännkyrkan, Solnan, Nackan ja muiden kuntien kanssa. Brännkyrkan maalaiskunta kaupungin eteläpuolella liitettiin Tukholmaan 1. tammikuuta 1913, jolloin kunnassa sijainneet Liljeholmenin ja Örbyn taajaväkiset yhdyskunnat lakkautettiin. Kolme vuotta myöhemmin Bromman maalaiskunta kantakaupungista länteen liitettiin Tukholmaan ja samalla Mariehällin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin. Muiden maalaiskuntien osalta oli ongelmia, eikä Tukholma tehnyt aloitetta liitoksiin. Vasta toisen maailmansodan jälkeen Tukholman aluetta kasvatettiin liittämällä siihen kaupungista koilliseen sijainnut Spångan maalaiskunta ja Hässelby villastadin kauppala. Spångassa sijainneet Bromstenin, Flystan ja Solhemin taajaväkiset yhdyskunnat lakkautettiin samalla. Viimeisin alueliitos johti niin suureen kritiikkiin, että kaupungin johto lupasi olla tekemättä enää uusia liitoksia.
 Näiden alueiden lisäksi Tukholmaan on liitetty pienempiä alueita vuosien saatossa. Hammarby liitettiin Nackasta 1930, osa Bagarmossenista vuonna 1959 niin ikään Nackasta ja Kyrkhamn Järfällasta vuonna 1975. Skärholmen ja Vårberg liitettiin Tukholmaan Huddingesta vuonna 1963. Viimeisimpänä liitettiin Hansta Sollentunasta vuonna 1982.
 Tukholman kaupunki ei kuulunut mihinkään alueeseen, vaan kaupunki hoiti itse maakäräjäkunnille kuuluneet asiat. Tukholma liittyi silloiseen Tukholman läänin maakäräjäkuntaan vasta vuonna 1971. Tukholman lääniin kaupunki on kuulunut vasta vuodesta 1968 lähtien. Sitä ennen kaupunki muodosti oman hallintoalueensa, jonka nimitys ruotsiksi oli överståthållarämbetet.
 Tukholman kaupunginosat ja kaupunginosa-alueet
 Tukholma on jaettu kaupunginosiin (stadsdel) vuodesta 1904. Vuonna 2006 kaupungissa oli 117 kaupunginosaa, joista 21 sijaitsee kantakaupungissa, 44 Länsi-Tukholmassa ja 52 Etelä-Tukholmassa. Kaupunginosat vaihtelevat pinta-alaltaan 758 hehtaarin suuruisesta Hässelby villastadista kuuden hehtaarin kokoiseen Riddarholmeniin.
 Vuodesta 1998 Tukholma on jaettu hallinnollisiin kaupunginosa-alueisiin (stadsdelsområde), jotka päättävät itse kouluista ja muista sosiaalipalveluista. Kunnanvaltuusto asettaa alueiden valtuustot (stadsdelsnämnd). Kaupunginosa-alueita on yhteensä 14, ja ne jaetaan edelleen kaupunginosiin.
 Rikollisuus
 Tukholman läänissä on Ruotsin keskusrikospoliisin lokakuussa 2014 julkaistun raportin mukaan lukuisia paikkakuntia tai lähiötä, jonka paikalliset verkostoituneet rikolliset tai alueelliset jengit ovat ottaneet hallintaansa. Alueilla voi tapahtua avoimia välienselvittelyitä, huumekauppaa ja paikallisten yrittäjien kiristystä suojelurahojen toivossa. Alueilla saatetaan elää rinnakkaisyhteiskunnassa, jossa rikolliset pitävät yllä omaa oikeutta ja myöntävät lainoja. Paikallisia asukkaita ei saada uhkausten vuoksi mukaan oikeuslaitoksen toimintaan eikä poliisi voi toimia heihin kohdistuvien hyökkäysten vuoksi. Poliisin tunnistamat 55 aluetta sijoittuvat 22 kaupunkiin. Tukholmassa ja sitä ympäröivässä Tukholman läänissä tällaisia alueita ovat: Hallunda–Norsborg, Alby–Fittja, Nynäshamn, Sollentuna, Åkersberga, Edsberg, Täby–Vallentuna, Rinkeby–Tensta, Husby, Hässelby, Hagsätra, Östberga, Farsta, Enskededalen, Bredäng, Vårberg, Skärholmen, Skarpnäck ja Bagarmossen.
 Tukholman perinteiset tulliportit
 Hornstull (lounaissuuntaan)
 Skanstull (etelään)
 Danvikstull (itään)
 Vintertull (kaakkoon)
 Roslagstull (koilliseen)
 Norrtull (pohjoiseen)
 Fridhemsplanin tulli (luoteeseen)
 Ilmasto
 Tukholmassa vallitsee mannerilmasto lämpimine kesineen ja kylmine talvineen.
 Talous
 Tukholma on Ruotsin suurin talouskeskus. Tukholma on historiallisesti ollut tärkeä merenkäynti- ja teollisuuskaupunki, mutta nykyään pankki- ja taloussektorit ovat kaupungin tärkeimpiä aloja. Yhdessä ne työllistävät noin 45 000 ihmistä. Kaupungissa on myös panostettu informaatioteknologiaan. Kista Science Parkia on yritetty jopa verrata Piilaaksoon. Myös biotekniikka on yksi eniten kasvavista alueista.
 Tukholman kunta työllisti vuonna 2006 45 452 henkilöä. Suurin yksityinen työnantaja oli Ericsson. Muita suuria työnantajia olivat PostNord Sverige, Skandinaviska Enskilda Banken ja Föreningssparbanken.
 Tukholman pörssin 99 tärkeimmästä yhtiöstä 67 %:n pääkonttori sijaitsee Tukholmassa tai Suur-Tukholman alueella. Ruotsin yli 200 työntekijän yhtiöistä 45 %:n pääkonttori sijaitsee Tukholman alueella.
 Tukholman työttömyysaste oli vuonna 2004 noin 3,7 % (noin 18 700 henkilöä). Vuonna 2004 tukholmalaisten keskivertotulo vuodessa oli 227 200 kruunua (noin 24 707 euroa), kun koko maan keskiverotulo oli 196 800 kruunua.
 Tukholman kunnallisvero oli vuonna 2005 30,35 % (Ruotsin kunnallisveron keskiarvo on noin 31,6 %), josta 18,08 % menee kunnalle ja loput 12,27 % Tukholman alueelle (region).
 Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. ′′Päiväväestö” (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja ′′yöväestö” (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
 Liikenne
 Tukholman julkinen liikenne koostuu busseista ja erityyppisistä junista, kuten metrosta ja paikallisjunista. Julkisesta liikenteestä Tukholman läänissä vastaa aluehallinnon alaisen liikennehallinnon Suur-Tukholman liikenne (SL). Päivittäin lähes 700 000 ihmistä matkustaa SL:n junissa ja busseissa.
 Kaupungin pohjoispuolella 42 kilometrin päässä sijaitsee Tukholman kansainvälinen Arlandan lentoasema, joka on myös alueen lentoasemista suurin. Tukholman kunnan alueella sijaitsee Bromman lentoasema, jolta lähtee etupäässä sisämaanlentoja, varsinkin pienillä koneilla. Myös Finnair lentää Bromman kentältä Helsinkiin. Lisäksi yksityiskoneiden käyttö on keskittynyt Bromman lentokentälle. Muita tärkeitä Tukholman lähellä olevia lentoasemia ovat halpalentoyhtiöiden suosima Skavstan lentoasema Nyköpingissä ja Västeråsin lentoasema Västeråsissa.
 Tukholman aluehallinnon omistama Waxholmsbolaget on vastuussa vedenpäällisestä julkisesta liikenteestä Tukholman saaristossa. Tukholma on yksi Itämeren tärkeimmistä satamakaupungeista. Päivittäinen laivayhteys Tukholmasta on Viking Linen sekä Silja Linen laivoilla Turkuun, Helsinkiin ja Ahvenanmaalle, Tallinkin aluksilla Tallinnaan ja Riikaan sekä Birka Linen yhdella aluksella Maarianhaminaan.
 Tukholman läpi kulkevat eurooppatiet E4, E18 ja E20. Tukholman monista moottoriteistä eniten liikennettä on E4:ään kuuluvalla Essingeledenillä. Toinen tärkeä moottoritie on Södra Länken, joka yhdistää Essingeledenin Nynäshamniin johtavaan Valtatie 73:een. Tukholmaan on pitkään suunniteltu kehätietä, josta puuttuu vielä itäinen lohko Nackan ja Värtahamnenin väliltä. Rakenteilla oleva Tukholman ohitustie käsittää E4-moottoritien osaksi tulevan tunnelin Skärholmenin ja Sollentunan välillä. Hanke maksaa noin 27 miljardia kruunua ja avataan liikenteelle vuonna 2026.
 Tukholmassa on käytössä ruuhkamaksu kantakaupungin alueella ja kaupungin ohittavalla Essingeledenillä. Se otettiin käyttöön 1. elokuuta 2007.
 Raideliikenne
 Metro
 Vuonna 1950 käyttöön otettu metro eli tunnelbanan koostuu kolmesta linjasta ja sadasta asemasta. Asemista 47 sijaitsee maan alla ja loput 53 maan päällä. Metron pääasema T-Centralenin kautta kulkee päivittäin 219 000 ihmistä. T-Centralen sijaitsee kaupungin keskustassa, Sergelin torin ja Vasagatanin välissä. Sieltä on myös yhteys Tukholman keskusrautatieasemalle ja Tukholman linja-autoterminaaliin.
 Rautatie
 Tukholman kautta kulkeva junaliikenne on vilkasta. Junia kulkee Uppsalaan, Eskilstunaan ja Norrköpingiin.
 Paikallisjuna – Tukholman paikallisjuna, pendeltåg, jonka linjoilla on yhteensä 51 asemaa, ja niistä neljä Tukholman läänin ulkopuolella: Bålsta, Uppsala ja Knivsta Uppsalan läänissä ja Gnesta Södermanlandin läänissä.
 Roslagsbanan – kapearaiteinen esikaupunkijunajärjestelmä, joka lähtee Tukholman itäiseltä asemalta ja haarautuu kolmeen eri linjaan, jotka päättyvät Näsbyparkiin, Österskäriin ja Kårstaan.
 Saltsjöbanan – esikaupunkijunajärjestelmä Tukholman Slussenin ja Nackan Saltsjöbadenin välillä.
 Arlanda Express – Tukholman ja Arlandan lentoaseman välillä kulkeva pikajunalinja.
 Raitiotie
 Poikittaisrata – eli Tvärbanan, joka nimensä mukaan yhdistää metron, Tukholman paikallisjunaliikenteen, ja linja-autoliikenteen eri kohdista.
 Nockebybanan – pikaraitiotie läntisessä Tukholmassa Nockebyn ja Alvikin välillä.
 Lidingöbanan – pikaraitiotie Lidingön kunnassa, Ropstenin ja Gåshaga bryggan välillä. Rata kulkee enimmäkseen Lidingön saaren eteläosassa.
 Keskustaraitiotie – raitiotielinja Sergelin torilta Djurgårdenin saarelle.
 Kulttuuri
 Tukholmassa sijaitsee yli 70 museota, 57 teatteria, 96 elokuvateatteria ja 129 taidegalleriaa. Kaupungissa sijaitsee myös Ruotsin kuninkaallinen ooppera ja baletti. Suurin osa Ruotsin media-alan yrityksistä sijaitsee myös Tukholmassa. Kaupungin kulttuuritarjontaa rahoittavat itse kaupungin lisäksi Ruotsin valtio ja yksityiset tahot.
 Media
 Tukholmassa sijaitsee Ruotsin kahden yleisradioyhtiön Ruotsin radion (SR) ja Ruotsin television (SVT) pääkonttorit. Noin puolet SVT:n toiminnasta on sijoitettu Tukholmaan ja loput ympäri maata. Myös Ruotsin suurimman kaupallisen televisiokanavan TV4:n pääkonttori sijaitsee Tukholmassa. Paikallisia tv-kanavia ovat esimerkiksi Kanal Lokal Stockholm ja ′′public access” kanava Öppna Kanalen Stockholm.
 Ruotsin suurimmat kustantajat, kuten Bonnier sijaitsevat myös Tukholmassa. Kaupungin suurimpia lehtiä ovat ilmaisjakelulehti Metro (690 000 lukijaa), joka aloitti toimintansa Tukholmassa vuonna 1995. Tukholmasta lehti on levinnyt 21 eri maahan. Paikallismedioita ovat esimerkiksi Mitt i ja StockholmDirekt. Muita lehtiä ovat muun muassa aamulehdet Dagens Nyheter ja Svenska Dagbladet sekä iltapäivälehdet Aftonbladet ja Expressen. Ruotsinsuomalaisista lehdistä esimerkiksi Ruotsin Suomalaista toimitetaan Tukholmasta.
 Kirjallisuus
 Merkittäviä tukholmalaisia ja Tukholmaa kuvanneita kirjailijoita ovat August Strindberg (1849–1912) ja Hjalmar Söderberg (1869–1941). Nykyajan kirjailijoista voitaneen mainita Jens Lapidus sekä Stieg Larsson, jonka maailmallakin mainetta saaneet dekkarit sijoittuvat suurelta osin Tukholmaan. Runoilija ja lauluntekijä Carl Michael Bellman (1740–1795) tunnetaan persoonallisista Tukholma-kuvauksistaan, jotka tuovat esille kaupungin alaluokan elämän 1700-luvulla. Myös lastenkirjoistaan tunnettu Astrid Lindgren asui suurimman osan elämästään Tukholmassa, ja osa hänen kirjojensa tapahtumista sijoittuvat Tukholmaan.
 Tukholman kaupunginkirjasto on Ruotsin suurin kunnallinen kirjasto. Pääkirjaston rakennus Sveavägenin ja Odengatanin risteyksessä on tunnetun arkkitehti Gunnar Asplundin piirtämä. Pääkirjaston lisäksi kirjastolla on 40 haaraosastoa eri puolilla kuntaa. Erikoisuutena on esimerkiksi Tukholman kulttuuritalossa sijaitseva Serieteket, joka on Ruotsin ainoa sarjakuviin erikoistunut kirjasto.
 Nähtävyydet
 Tukholman museoista suosituimpia ovat ulkoilmamuseo Skansen (1 294 000 kävijää vuonna 2004), historiallista Vasa-laivaa esittelevä Vasa-museo (860 000 kävijää) ja nykytaiteen museo Moderna museet (681 000 kävijää). Muita museoita ovat muun muassa Biologinen museo, Merihistoriallinen museo, Nobel-museo, Nordiska museet, Tukholman armeijamuseo, Fotografiska ja Tukholman kaupunginmuseo. Myös Ruotsin kansallismuseo, Ruotsin arkkitehtuurimuseo ja Ruotsin luonnonhistoriallinen museo sijaitsevat Tukholmassa. Kaupungin taidegallerioista huomattavimpia on Liljevalchin taidehalli.
 Museoiden lisäksi suosittuja kohteita Tukholmassa ovat Kulturhuset (3 081 000 kävijää vuonna 2004), Globen (1 350 000 kävijää) ja huvipuisto Gröna Lund (1 010 000 kävijää). Tukholmassa sijaitsee Unescon maailmanperintöluettelon kuuluva Skogskyrkogården. Kaupungin lähialueella, Ekerön kunnassa, sijaitsee myös luetteloon kuuluva Drottningholmin linna, joka toimii kuningasperheen yksityisasuntona.
 Tukholman kirkkonähtävyyksiä ovat muun muassa kaupungin evankelis-luterilainen tuomiokirkko eli Suurkirkko, Suomalainen kirkko, saksalaiselle Pyhän Gertrudin seurakunnalle kuuluva Saksalainen kirkko sekä alun perin 1200-luvulla rakennettu Riddarholmenin kirkko, joka on kaupungin vanhin säilynyt rakennus.
 Muita nähtävyyksiä
 Eriksdalsbadetin sisäuimala
 Hötorget ja Hötorgsskraporna
 Kungliga Dramatiska Teatern
 Ruotsin kuninkaallinen ooppera
 Ruotsin valtiopäivätalo
 Stureplan
 Sergelin tori
 Tukholman vanhakaupunki
 Tukholman kaupungintalo
 Tukholman kuninkaallinen linna
 Arkkitehtuuri
 Tukholman vanhimman kaupunginosan Vanhankaupungin katukaava on peräisin keskiajalta, ja se seurailee vanhoja kaupunginmuureja. Vanhankaupungin vanhin rakennus on Riddarholmskyrkan, joka on peräisin 1200-luvun lopulta. Muita keskiaikaisia rakennuksia ovat muun muassa Storkyrkan.
 Ruotsin suurvalta-ajan rakennuksista merkittävimpiä ovat esimerkiksi Nicodemus Tessin vanhemman ja Jean de la Valléen suunnittelema Bonden palatsi ja Simon De la Valléen suunnittelema Riddarhuset.
 1910- ja 1920-luvut oli ruotsalaisen arkkitehtuurin loistokautta, ja ruotsalaisesta tyylistä käytettiin nimitystä ′′Swedish Grace”. Silloin rakennettiin muun muassa Tukholman kaupungintalo, Carl Bergstenin piirtämä Liljevalchin taidehalli. Sen sijaan Gunnar Asplundin suunnittelema Tukholman kaupunginkirjasto edustaa modernismia, jota kutsuttiin nimellä ′′Swedish Modern”.
 Kiistelty tapahtuma Tukholman kaupungin arkkitehtuurin historiassa on 1960-luvulta, jolloin 1800-luvulla rakennettu Klarakvarteret osin purettiin. Nykyään kaupungin uudet rakennukset edustavat paluuta niukkaan ja puhtaaseen suunnitteluun.
 Tukholman metroa, jota alettiin rakentaa 1940-luvulla, mainostetaan maailman pisimpänä taidenäyttelynä. Monet muotoilijat ja arkkitehdit ovat antaneet maanalaisen asemille oman ilmeen.
 Urheilu
 Suosittu urheilulaji on jalkapallo. Suurimpia jalkapalloseuroja ovat Djurgårdens IF, Hammarby IF ja solnalainen AIK. Djurgårdens IF on eri lajeissa kaiken kaikkiaan koko maan menestynein seura ja nyrkkeily on sen menestyslaji Ruotsin mestaruuksilla mitattuna..
 Tukholman olympiastadion eli yleisemmin Tukholman stadion rakennettiin vuosina 1910–1912 vuoden 1912 kesäolympialaisia varten. Olympialaisten jälkeen Tukholman stadionilla on järjestetty urheilutapahtumia ja vuodesta 1987 ulkoilmakonsertteja. Stadion on ollut vuodesta 1936 Djurgårdens IF:n kotikenttä jalkapallossa. Parhaimmillaan stadionille mahtuu 14 160 katsojaa.
 Tukholman maamerkkeihin kuuluva monitoimiareena Globen on maailman suurimpia pallomaisia rakennuksia. Se valmistui vuoden 1989 jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuihin. Siellä pelattiin MM-jääkiekkoa myös vuonna 1995 Suomen voittaessa kultaa sekä vuosina 2012 ja 2013. Globenissa on pelannut kotiotteluitaan muun muassa Djurgårdenin jääkiekkojoukkue, sekä Ruotsin jääkiekkomaajoukkue eri turnauksissa.
 Jääpallon Elitserienissä pelaa kolme joukkuetta Tukholmasta: AIK, Hammarby IF ja IK Tellus.
 Koulutus
 Tukholma on Ruotsin suurin opiskelijakaupunki opiskelijoiden määrällä mitattuna. Tukholman suurin ylemmän asteen oppilaitos on vuonna 1878 perustettu Stockholms Högskola, nykyinen Tukholman yliopisto, jossa opiskelee noin 35 000 henkilöä. Yliopiston campusalue Frescati sijaitsee kantakaupungin pohjoispuolella. Yliopiston tunnettuihin alumneihin kuuluu muun muassa viisi Nobelin palkinnon saajaa.
 Pohjoismaiden suurin tekninen korkeakoulu on vuonna 1827 perustettu Kuninkaallinen teknillinen korkeakoulu KTH, jolla on noin 12 000 opiskelijaa. KTH:n alumneihin kuuluu muun muassa vuoden 1970 Nobelin fysiikan palkinnon saanut Hannes Alfvén, vuonna 2006 Abelin palkinnon saanut Lennart Carleson ja Ruotsin ainut astronautti Christer Fuglesang. KTH ja Tukholman yliopisto tekevät yhteistyötä biotekniikan ja fysiikan alalla AlbaNovassa.
 Tukholman kauppakorkeakoulu on yksi harvoista yksityisistä ylemmän asteen oppilaitoksista.
 Tukholman kuninkaallinen musiikkikorkeakoulu on musiikkiyliopisto, jonka juuret johtavat vuonna 1771 perustetun Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian konservatorioon. Tärkeitä taidekorkeakouluja ovat lisäksi Kuninkaallinen taidekorkeakoulu ja Konstfack.
 Maailman suurin yksittäinen lääketieteeseen erikoistunut yliopisto Karoliininen instituutti sijaitsee kahdessa paikassa Tukholman kunnan ulkopuolella, Solnassa ja Flemingsbergissä. Vuonna 1995 perustettu Södertörns högskola kaupungin eteläpuolella luotiin vastapainoksi kaikille kaupungin pohjoispuolella sijaitseville korkeakouluille.
 Politiikka
 Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Tukholman kunnanvaltuustossa on 101 paikkaa, joten enemmistöä varten vaaditaan 51 paikkaa. Kunnallisvaaleissa Tukholman kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
 1 Södermalm-Enskede (20 valtuutettua)
 2 Bromma-Kungsholmen (15 valtuutettua)
 3 Norrmalm-Östermalm-Gamla Stan (17 valtuutettua)
 4 Östra Söderort (17 valtuutettua)
 5 Västra Söderort (16 valtuutettua)
 6 Yttre Västerort (16 valtuutettua)
 Kunnanvaltuusto valitsee 13-jäsenisen kunnanhallituksen (kommunstyrelse), jonka jäsenistö koostuu kunnanvaltuuston enemmistön ja opposition edustajista. Tukholmassa on lisäksi kahdeksan kunnanneuvosta (borgarråd). Nämä johtavat osastoja, joilla on omat vastuualueet. Kunnanvaltuusto valitsee kunnanneuvokset neljän vuoden välein. Lisäksi valitaan neljä oppositioon kuuluvaa niin sanottua opposition kunnanneuvosta (oppositionsborgarråd), joilla ei ole omaa osastoa. Kunnanneuvokset kokoontuvat niin sanotussa kunnanneuvostossa (borgarrådsberedningen). Sen tehtäviä johtaa rahatoimen kunnanneuvos, joka on myös kunnanhallituksen puheenjohtaja. Joskus rahatoimen kunnanneuvoksesta käytetään nimitystä pormestari.
 Vuoden 2002 vaalit voittivat sosiaalidemokraatit, jotka saivat enemmistön vasemmistopuolueen ja ympäristöpuolueen avulla. Vuoden 2006 kunnallisvaaleissa kokoomus, kansanpuolue ja kristillisdemokraatit löivät vuosina 2002–2006 kuntaa hallinneet sosiaalidemokraatit, vasemmistopuolueen ja ympäristöpuolueen. Kunnan raha-asiainkunnanneuvokseksi tuli Kristina Axén Olin. Keskustapuolue sai myös yhden paikan Tukholman kunnallisvaltuustossa kahdeksan vuoden tauon jälkeen.
 Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Tukholman kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
 Piirit
 Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
 Bromman piiri (Uplanti)
 Brännkyrkan piiri
 Enskeden piiri
 Essingen piiri
 Farstan piiri
 Hägerstenin piiri
 Hässelbyn piiri
 Högalidin piiri
 Kistan piiri
 Kungsholmenin piiri
 Skarpnäckin piiri
 Skärholmenin piiri
 Spångan piiri
 Tukholman Adolf Fredrikin piiri (Stockholms Adolf Fredriks distrikt)
 Tukholman Engelbrektin piiri (Stockholms Engelbrekts distrikt)
 Tukholman Gustav Vasan piiri (Stockholms Gustav Vasa distrikt)
 Tukholman Hedvig Eleonoran piiri (Stockholms Hedvig Eleonora distrikt)
 Tukholman Katarinan piiri (Stockholms Katarina distrikt)
 Tukholman Maria Magdalenan piiri (Stockholms Maria Magdalena distrikt)
 Tukholman Oscarin piiri (Stockholms Oscars distrikt)
 Tukholman Sankt Göranin piiri (Stockholms Sankt Görans distrikt)
 Tukholman Sankt Johanneksen piiri (Stockholms Sankt Johannes distrikt)
 Tukholman Sankt Matteuksen piiri (Stockholms Sankt Matteus distrikt)
 Tukholman Sofian piiri (Stockholms Sofia distrikt)
 Tukholman tuomiokirkkopiiri (Stockholms domkyrkodistrikt)
 Vantörin piiri
 Vällingbyn piiri
 Västerledin piiri
 Seurakunnat
 Vuoden 2012 aluejaon mukaan Tukholmassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
 Näiden lisäksi Tukholmassa on kaksi Ruotsin kirkon alaisuudessa toimivaa ei-alueellista seurakuntaa, Tukholman suomalainen seurakunta ja saksalainen Pyhän Gertrudin seurakunta.
 Heraldiikka
 Tukholman kunnan vaakunassa on Ruotsin suojeluspyhimyksen Eerik Pyhän kuva. Se on ollut kaupungin sinetissä jo 1300-luvulta. Varhaisin, vuodelta 1296 oleva vaakuna kuvasi kahta tornia. Jo vuonna 1326 kaupunki hankki uuden vaakunan, jossa on muurien ympäröimänä kolme tornia. Pyhän Eerikin kuvaa kantava vaakuna tunnetaan vuodelta 1376. Nykyisen ulkomuotonsa vaakuna sai vuonna 1934. Vaakunassa oleva Pyhän Eerikin kuva perustuu Roslags-Bron kirkossa olevaan kuvaan.
 Lähteet
 Viitteet
 Aiheesta muualla
 Tukholman kaupungin verkkosivut
 Tukholman virallinen matkailusivusto
 Tukholma-portaali
 VisitSweden – Tukholma
 Ylen Elävä arkisto – Kävimme Tukholmassa
 Seulonnan keskeiset artikkelit


text:
Kupreško polje je velika krška visoravan na zapadu BiH, smještena istočno od Livanjskog i Glamočkog polja, a sjeverno od Duvanjskog polja. Pruža se od sjeverozapada prema jugoistoku, dugačko je 24 km, široko 10 km i površine 93 km2. Geološki mu je sastav od verfenskih škriljevaca, u širini djelomično od pješćenika, vapnenca, dolomita i slojeva melofira. U južnim je krajevima pokriveno neogenim jezerskim talozima, glinom i šljunkom.
 Planine
 Kupreška visoravan sa svih strana je okružena planinama. To su na sjeveroistoku Mosor (1371 m), Stražbenica (Vučkovac 1504 m), Velika Plazenica (Demirovac 1766 m), Mala vrata, Mala Plazenica (1556 m), pa sedlo Kupreška ili Velika vrata (1384 m) i planina Stožer (1758 m); na jugoistoku Lupoglava (1448 m), Crni Vrh (1506 m), Osoje (1439 m), Javorni Vrh (1468 m); na jugu i jugozapadu Batoglav (1272 m), Kozja Glava (1482 m), Malovan (1828 m), Jaram (1662 m) i Kurljaj (1593 m); na zapadu i sjeverozapadu Krvajac (1662 m) i Mali Vitorog (1748 m). Ove planine su međusobno povezane s nekoliko manje značajnih planina. Sve su uglavnom pokrivene šumom i livadama, koje daju izvrsnu stočnu hranu. Sjeveroistoče planine su razvodno gorje, pa im s jedne strane teku vode u Jadransko, a s druge strane u Crno more.
 Poveznice
 Kupres
 Kupreški kraj
 Krška polja u Bosni i Hercegovini
 Kupres
 Visoravni u Bosni i Hercegovini


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 21995A0426(19)
 Agreement in the form of an Exchange of Letters between the European Community and the Republic of Poland amending the Additional Protocol to the Europe Agreement on trade in textile products between the European Economic Community and the Republic of Poland to take into account the expected accession of the Republic of Austria, the Republic of Finland, the Kingdom of Norway and the Kingdom of Sweden to the European Union - Exchange of Notes - Exchange of Notes Unofficial translation
 Official Journal L 094 , 26/04/1995 P. 0368 - 0390
 AGREEMENT in the form of an exchange of letters between the European Community and the Republic of Poland amending the Additional Protocol to the Europe Agreement on trade in textile products between the European Economic Community and the Republic of Poland to take into account the expected accession of the Republic of Austria, the Republic of Finland, the Kingdom of Norway and the Kingdom of Sweden to the European UnionLetter from the Council of the European Union Sir,1. I have the honour to refer to the Additional Protocol to the Europe Agreement on trade in textile products between the European Economic Community and the Republic of Poland, initialled on 11 December 1992.2. In order to take into account the likely accession of the Republic of Austria, the Republic of Finland, the Kingdom of Norway and the Kingdom of Sweden to the European Union on 1 January 1995, the European Community considers that the following amendments should be made to the Additional Protocol to the Europe Agreement on trade in textile products between the European Economic Community and the Republic of Poland:2.1. Annex II of the Additional Protocol which sets out the quantitative limits for exports from the Republic of Poland to the European Union is replaced by Appendix I to this letter.2.2. Article 14, paragraph 2, subparagraph 2, second indent of Appendix A, Part IV, should be amended as follows:'- two letters identifying the intended Member State of customs clearance as follows:AT = AustriaBL = BeneluxDE = Federal Republic of GermanyDK = DenmarkEL = GreeceES = SpainFI = FinlandFR = FranceGB = United KingdomIE = IrelandIT = ItalyNO = NorwayPT = PortugalSE = Sweden`2.3. The Annex to Appendix A, setting out the model of the certificate of origin, is replaced by Appendix II to this letter.2.4. The Annex to Appendix A, setting out the model of the export licence, is replaced by Appendix III to this letter.2.5. The Annex to Appendix C, setting out the model of the certificate applicable to certain cottage industry and folklore products, is replaced by Appendix IV to this letter.2.6. The Annex to Appendix B of the Additional Protocol, which sets out the quantitative limits for economic outward processing operations, is replaced by Appendix V to this letter.2.7. Should one or more acceding countries not join the European Union the adjustments calculated for this or these countries shall be deducted from the 'Adjusted limits` set out in the Appendices to this letter and the respective amendments mentioned under point 2.2 shall not enter into force.2.8. Notwithstanding the modifications referred to under points 2.3, 2.4 and 2.5, during a transitional period that will end on 30 June 1995, the competent authorities of the Republic of Poland shall be authorized to continue issuing the forms that were in use in 1994.3. I should be obliged if you could kindly confirm the acceptance of your Government of the foregoing. Should this be the case, this Agreement in the form of an exchange of letters shall enter into force on the first day of the month following the day on which the Parties have notified each other that the legal procedures necessary to this end have been completed. In the meantime, it shall be applied provisionally from 1 January 1995 on the conditions to be specified in an exchange of notes (see Appendix VI).Please accept, Sir, the assurance of my highest consideration.For the Council of the European UnionAppendix I ANNEX II (The full product descriptions of the categories listed in this Annex are to be found in Annex I of the Protocol) COMMUNITY QUANTITATIVE LIMITS >TABLE>Appendix II >REFERENCE TO A FILM>Appendix III >REFERENCE TO A FILM>Appendix IV >REFERENCE TO A FILM>Appendix V ANNEX TO APPENDIX B OUTWARD PROCESSING TRAFFIC Community quantitative limits for Poland (The full product descriptions of the categories listed in this Annex are to be found in Annex I of the Protocol) >TABLE>Appendix VI Exchange of notes The Directorate-General for External Economic Relations of the Commission of the European Communities presents its compliments to the Mission of the Republic of Poland to the European Communities and has the honour to refer to the Additional Protocol to the Europe Agreement on trade in textile products between the Republic of Poland and the European Economic Community initialled on 11 December 1992, as amended by the exchange of letters initialled on 5 December 1994.The Directorate-General wishes to inform the Mission of the Republic of Poland that whilst awaiting the completion of the necessary procedures for the conclusion and coming into force of the amended Additional Protocol, the European Community is prepared to allow the provisions of the Agreement to apply de facto from 1 January 1995. This is on the understanding that either Party may at any time terminate this de facto application of the amended Additional Protocol provided that six months notice is given.The Directorate-General for External Economic Relations would be grateful if the Mission of the Republic of Poland would confirm its agreement to the foregoing.The Directorate-General for External Economic Relations of the Commission of the European Communities avails itself of this opportunity to renew to the Mission of the Republic of Poland to the European Communities the assurance of its highest consideration.The Mission of the Republic of Poland to the European Communities presents its compliments to the Directorate-General for External Economic Relations of the Commission of the European Communities and has the honour to refer to the note of the Directorate-General of (date of note verbale) regarding the Additional Protocol to the Europe Agreement on trade in textile products between the Republic of Poland and the European Economic Community initialled on 11 December 1992, as amended by the exchange of letters initialled on 5 December 1994.The Mission of the Republic of Poland wishes to confirm to the Directorate-General that whilst awaiting the completion of the necessary procedures for the conclusion and coming into force of the amended Additional Protocol, the Government of the Republic of Poland is prepared to allow the provisions of the Agreement to apply de facto from 1 January 1995. This is on the understanding that either Party may at any time terminate this de facto application of the amended Additional Protocol provided that six months notice is given.The Mission of the Republic of Poland to the European Communities avails itself of this opportunity to renew to the Directorate-General for External Economic Relations of the Commission of the European Communities the assurance of its highest consideration.Letter from the Government of the Republic of Poland Sir,I have the honour to acknowledge receipt of your letter of . . . which reads as follows:'Sir,1. I have the honour to refer to the Additional Protocol to the Europe Agreement on trade in textile products between the European Economic Community and the Republic of Poland, initialled on 11 December 1992.2. In order to take into account the likely accession of the Republic of Austria, the Republic of Finland, the Kingdom of Norway and the Kingdom of Sweden to the European Union on 1 January 1995, the European Community considers that the following amendments should be made to the Additional Protocol to the Europe Agreement on trade in textile products between the European Economic Community and the Republic of Poland:2.1. Annex II of the Additional Protocol which sets out the quantitative limits for exports from the Republic of Poland to the European Union is replaced by Appendix I to this letter.2.2. Article 14, paragraph 2, subparagraph 2, second indent of Appendix A, Part IV, should be amended as follows:"- two letters identifying the intended Member State of customs clearance as follows:AT = AustriaBL = BeneluxDE = Federal Republic of GermanyDK = DenmarkEL = GreeceES = SpainFI = FinlandFR = FranceGB = United KingdomIE = IrelandIT = ItalyNO = NorwayPT = PortugalSE = Sweden"2.3. The Annex to Appendix A, setting out the model of the certificate of origin, is replaced by Appendix II to this letter.2.4. The Annex to Appendix A, setting out the model of the export licence, is replaced by Appendix III to this letter.2.5. The Annex to Appendix C, setting out the model of the certificate applicable to certain cottage industry and folklore products, is replaced by Appendix IV to this letter.2.6. The Annex to Appendix B of the Additional Protocol, which sets out the quantitative limits for economic outward processing operations, is replaced by Appendix V to this letter.2.7. Should one or more acceding countries not join the European Union the adjustments calculated for this or these countries shall be deducted from the "Adjusted limits" set out in the Appendices to this letter and the respective amendments mentioned under point 2.2 shall not enter into force.2.8. Notwithstanding the modifications referred to under points 2.3, 2.4 and 2.5, during a transitional period that will end on 30 June 1995, the competent authorities of the Republic of Poland shall be authorized to continue issuing the forms that were in use in 1994.3. I should be obliged if you could kindly confirm the acceptance of your Government of the foregoing. Should this be the case, this Agreement in the form of an exchange of letters shall enter into force on the first day of the month following the day on which the Parties have notified each other that the legal procedures necessary to this end have been completed. In the meantime, it shall be applied provisionally from 1 January 1995 on the conditions to be specified in an exchange of notes (see Appendix VI).Please accept, Sir, the assurance of my highest consideration.`I have the honour to confirm that my Government is in agreement with the contents of your letter.Please accept, Sir, the assurance of my highest consideration.For the Government of the Republic of PolandAppendix I ANNEX II (The full product descriptions of the categories listed in this Annex are to be found in Annex I of the Protocol) COMMUNITY QUANTITATIVE LIMITS >TABLE>Appendix II >REFERENCE TO A FILM>Appendix III >REFERENCE TO A FILM>Appendix IV >REFERENCE TO A FILM>Appendix V ANNEX TO APPENDIX B OUTWARD PROCESSING TRAFFIC Community quantitative limits for Poland (The full product descriptions of the categories listed in this Annex are to be found in Annex I of the Protocol) >TABLE>Appendix VI Exchange of notes The Directorate-General for External Economic Relations of the Commission of the European Communities presents its compliments to the Mission of the Republic of Poland to the European Communities and has the honour to refer to the Additional Protocol to the Europe Agreement on trade in textile products between the Republic of Poland and the European Economic Community initialled on 11 December 1992, as amended by the exchange of letters initialled on 5 December 1994.The Directorate-General wishes to inform the Mission of the Republic of Poland that whilst awaiting the completion of the necessary procedures for the conclusion and coming into force of the amended Additional Protocol, the European Community is prepared to allow the provisions of the Agreement to apply de facto from 1 January 1995. This is on the understanding that either Party may at any time terminate this de facto application of the amended Additional Protocol provided that six months notice is given.The Directorate-General for External Economic Relations would be grateful if the Mission of the Republic of Poland would confirm its agreement to the foregoing.The Directorate-General for External Economic Relations of the Commission of the European Communities avails itself of this opportunity to renew to the Mission of the Republic of Poland to the European Communities the assurance of its highest consideration.The Mission of the Republic of Poland to the European Communities presents its compliments to the Directorate-General for External Economic Relations of the Commission of the European Communities and has the honour to refer to the note of the Directorate-General of (date of note verbale) regarding the Additional Protocol to the Europe Agreement on trade in textile products between the Republic of Poland and the European Economic Community initialled on 11 December 1992, as amended by the exchange of letters initialled on 5 December 1994.The Mission of the Republic of Poland wishes to confirm to the Directorate-General that whilst awaiting the completion of the necessary procedures for the conclusion and coming into force of the amended Additional Protocol, the Government of the Republic of Poland is prepared to allow the provisions of the Agreement to apply de facto from 1 January 1995. This is on the understanding that either Party may at any time terminate this de facto application of the amended Additional Protocol provided that six months notice is given.The Mission of the Republic of Poland to the European Communities avails itself of this opportunity to renew to the Directorate-General for External Economic Relations of the Commission of the European Communities the assurance of its highest consideration.


text:
 23.2.2015
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 65/47
 Tužba podnesena 23. prosinca 2014. – Španjolska protiv Komisije
 (Predmet T-826/14)
 (2015/C 065/63)
 Jezik postupka: španjolski
 Stranke
 Tužitelj: Kraljevina Španjolska (zastupnik: M. Sampol Pucurull, Abogado del Estado)
 Tuženik: Europska komisija
 Tužbeni zahtjev
 Tužitelj od Općeg suda zahtijeva da:
 —
 poništi pobijanu odluku;
 —
 podredno, poništi članak 4. pobijane odluke i
 —
 naloži Komisiji snošenje troškova.
 Tužbeni razlozi i glavni argumenti
 Predmetna tužba podnosi se protiv Odluke Komisije od 15. listopada 2014. (SA 35550 (2013/C) (ex 2013(NN)) koja se odnosi na režim porezne amortizacije financijskog goodwilla u slučaju stjecanja inozemnih udjela.
 U prilog osnovanosti tužbe tužitelj ističe četiri tužbena razloga.
 1.
 Prvi tužbeni razlog temelji se na povredi članka 108. stavka 1. UFEU-a, u vezi s člankom 13. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 93. Ugovora o EZ-u (SL L 83, str. 1.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 8., svezak 4., str. 16.) i člankom 296. UFEU-a, jer pobijani akt, formalno gledano, nije obrazložen i ne sadrži ocjenu mjere u svjetlu presuda Općeg suda od 7. rujna 2014. (predmeti T-219/10 i T-399/11).
 2.
 Drugi tužbeni razlog temelji se na povredi članka 107. stavka 1. UFEU-a jer je sporni režim mjera opće naravi, a ne selektivna mjera.
 3.
 Treći tužbeni razlog temelji se na nepostojanju nove potpore, a time i na povredi članka 13. Uredbe br. 659/1999.
 4.
 Četvrti tužbeni razlog temelji se na povredi načelâ pravne sigurnosti i zaštite legitimnih očekivanja, u vezi s člankom 14. Uredbe br. 659/1999 te u odnosu na navode same Komisije iznesene u dvjema prethodnim odlukama.