type: other

text:
Hotărârea 1410/2009 | Legislatie gratuita
 Hotărârea 1410 2009 modifica Hotărârea 9 2009
 Hotărârea 1410 2009 modifica Hotărârea 1088 2006
 Hotărârea 1410 2009 modifica Hotărârea 401 2006
 Hotărârea 1410 2009 modifica Hotărârea 1878 2005
 Hotărârea 1410 2009 completeaza Hotărârea 1878 2005
 Hotărârea 1410 2009 modifica Decretul 1064 2005
 Hotărârea 1410 2009 modifica Hotărârea 902 2005
 Hotărârea 1410 2009 modifica Hotărârea 802 2005
 Hotărârea 1410 2009 abrogă Hotărârea 68 2005
 Hotărârea 1410 2009 completeaza Hotărârea 67 2005
 Hotărârea 1410 2009 modifica Hotărârea 67 2005
 Hotărârea 1410 2009 modifica Hotărârea 1123 2004
 Hotărârea 1410 2009 modifica Hotărârea 1463 2003
 Hotărârea 1410 2009 abrogă Hotărârea 261 2002
 Hotărârea 1410 2009 modifica Hotărârea 1258 2001
 Hotărârea 1410 2009 completeaza Hotărârea 1258 2001
 HOTARARE Nr. 1410 din 18 noiembrie 2009
 ACT PUBLICAT IN: MONITORUL OFICIAL NR. 839 din 4 decembrie 2009
 In temeiul art. 108 din Constituţia României, republicată, al art. 5 alin. (5), al art. 6 alin. (5) şi al art. 8 poziţiile 68-74 din anexa nr. 1 şi poziţiile nr. 39-48 din anexa nr. 2 la Legea nr. 329/2009 privind reorganizarea unor autorităţi şi instituţii publice, raţionalizarea cheltuielilor publice, susţinerea mediului de afaceri şi respectarea acordurilor-cadru cu Comisia Europeană şi Fondul Monetar Internaţional,
 Art. I. - Hotărârea Guvernului nr. 9/2009 privind organizarea şi funcţionarea Ministerului Culturii, Cultelor şi Patrimoniului Naţional, publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 38 din 21 ianuarie 2009, cu modificările ulterioare, se modifică după cum urmează:
 1. La articolul 9, alineatul (2) va avea următorul cuprins:
 „(2) Numărul maxim de posturi este de 171, exclusiv demnitarii şi personalul aferent cabinetului ministrului culturii, cultelor şi patrimoniului naţional."
 2. Anexa nr. 1 „Structura organizatorică a Ministerului Culturii, Cultelor şi Patrimoniului Naţional" se modifică şi se înlocuieşte cu anexa nr. 1, care face parte integrantă din prezenta hotărâre.
 3. Anexa nr. 2 „Unităţi care funcţionează în subordinea, sub autoritatea Ministerului Culturii, Cultelor şi Patrimoniului Naţional ori în coordonarea ministrului culturii, cultelor şi patrimoniului naţional" se modifică şi se înlocuieşte cu anexa nr. 2, care face parte integrantă din prezenta hotărâre.
 Art. II. - Hotărârea Guvernului nr. 1.258/2001 privind organizarea şi funcţionarea Oficiului Naţional al Monumentelor Istorice, publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 823 din 20 decembrie 2001, se modifică şi se completează după cum urmează:
 1. Titlul se modifică după cum urmează:
 privind organizarea şi funcţionarea Institutului Naţional al Patrimoniului"
 „Art. 1. - (1) Oficiul Naţional al Monumentelor Istorice, instituţie publică cu personalitate juridică în subordinea Ministerului Culturii, Cultelor şi Patrimoniului Naţional, se reorganizează şi îşi schimbă denumirea în Institutul Naţional al Patrimoniului, ca urmare a comasării cu Institutul Naţional al Monumentelor Istorice, care se desfiinţează.
 (2) Institutul Naţional al Patrimoniului, denumit în continuare Institutul, preia obiectul de activitate al Oficiului Naţional al Monumentelor Istorice şi al Institutului Naţional al Monumentelor Istorice.
 (3) Institutul este instituţie publică de importanţă naţională.
 (4) Institutul are sediul în municipiul Bucureşti, str. Enăchiţă Văcărescu nr. 16, sectorul 4."
 „Art. 2. - Institutul are următoarele atribuţii principale:
 a) gestionează, în condiţiile legii, fondurile destinate cercetării, expertizării şi executării lucrărilor de consolidare- restaurare şi punere în valoare a monumentelor istorice, prin Programul Naţional de Restaurare a Monumentelor Istorice, finanţat de la bugetul de stat, prin bugetul Ministerului Culturii, Cultelor şi Patrimoniului Naţional;
 b) administrează, în numele Ministerului Culturii, Cultelor şi Patrimoniului Naţional, monumentele istorice intrate cu orice titlu în proprietatea statului, altele decât cele administrate de alte instituţii publice; propune promovarea de proiecte şi programe de revitalizare a acestora, realizarea de parteneriate sau prin concesionare, dare în folosinţă gratuită ori închiriere, în condiţiile legii;
 c) fundamentează, în conformitate cu normele privind creditarea, elaborate de Ministerul Culturii, Cultelor şi Patrimoniului Naţional şi aprobate prin hotărâre a Guvernului, necesarul de credite; stabileşte priorităţile şi evaluează documentaţiile prezentate de persoanele de drept privat în vederea obţinerii de credite fără dobândă, cu dobândă redusă sau cu dobândă legală, pentru efectuarea de lucrări de protejare la monumentele istorice deţinute;
 d) gestionează, prin acordarea de credite în conformitate cu prevederile lit. c), sumele provenite din aplicarea timbrului monumentelor istorice, precum şi din alte surse cu aceeaşi destinaţie, obţinute în condiţiile legii; sumele încasate din rambursări de credite şi plăţi din dobânzi se utilizează în sistem revolving, cu acelaşi scop;
 e) gestionează Registrul operatorilor economici din domeniul protejării monumentelor istorice, precum şi procedurile şi mecanismele de autorizare şi înscriere în acesta, în conformitate cu metodologia aprobată prin ordin al ministrului culturii, cultelor şi patrimoniului naţional;
 f) elaborează, potrivit strategiei Ministerului Culturii, Cultelor şi Patrimoniului Naţional, şi supune spre aprobare acestuia, Programul naţional de restaurare şi asigurarea atribuirii contractelor de proiectare şi execuţie a lucrărilor de restaurare, conservare, protecţie şi punere în valoare a obiectivelor cuprinse în acesta, potrivit legii;
 g) verifică şi propune spre avizare, potrivit legii, documentaţiile tehnico-economice pentru lucrările contractate;
 h) asigură asistenţa tehnică de specialitate pentru Ministerul Culturii, Cultelor şi Patrimoniului Naţional în domeniul organizării activităţii de protejare a monumentelor istorice;
 i) elaborează reglementările privind conţinutul-cadru al documentaţiilor, tarifarea acestora, executarea lucrărilor, organizarea achiziţiilor publice, contractarea şi decontarea lucrărilor;
 j) propune Ministerului Culturii, Cultelor şi Patrimoniului Naţional iniţierea de acte normative în domeniul protejării monumentelor istorice;
 k) propune Ministerului Culturii, Cultelor şi Patrimoniului Naţional proiecte de formare a specialiştilor în domeniul protejării monumentelor istorice;
 l) asigură fundamentarea ştiinţifică a deciziilor şi a avizelor Comisiei Naţionale a Monumentelor Istorice privind clasarea şi evidenţa monumentelor istorice, intervenţiile asupra acestora, precum şi în zonele lor de protecţie;
 m) elaborează dosarele pentru monumentele istorice propuse a fi incluse în Lista patrimoniului mondial;
 n) elaborează şi actualizează periodic Lista monumentelor istorice din România;
 o) administrează fondul documentar al monumentelor istorice, care cuprinde: arhiva, fototeca, fondul cartografic şi biblioteca, care sunt proprietatea publică a statului român;
 p) gestionează Registrul specialiştilor, experţilor şi verificatorilor tehnici, precum şi procedurile de atestare şi înscriere în acesta, în conformitate cu metodologia aprobată prin ordin al ministrului culturii, cultelor şi patrimoniului naţional;
 q) elaborează normele şi metodologiile specifice pentru domeniul monumentelor istorice, care se aprobă prin ordin al ministrului culturii, cultelor şi patrimoniului naţional;
 r) gestionează, în condiţiile legii, fondurile destinate inventarierii, elaborării normelor şi metodologiilor pentru monumente istorice;
 s) editează Revista monumentelor istorice şi Buletinul monumentelor istorice, precum şi alte publicaţii de specialitate, pe orice tip de suport, şi comercializează materialele privind protejarea şi punerea în valoare a monumentelor istorice;
 ş) colaborează cu serviciile publice deconcentrate ale Ministerului Culturii, Cultelor şi Patrimoniului Naţional şi cu instituţii de specialitate în activitatea de inventariere şi de cadastru a monumentelor istorice;
 t) poate declanşa procedura de clasare a bunurilor imobile şi a bunurilor imobile aflate în pericol şi poate elabora dosarele de clasare conform Normelor metodologice de clasare şi inventariere a monumentelor istorice, aprobate prin ordin al ministrului culturii, cultelor şi patrimoniului naţional;
 ţ) elaborează proiecte de valorificare prin turism cultural a monumentelor istorice, precum şi a zonelor de protecţie a acestora şi propune în acest sens colaborarea Ministerului Culturii, Cultelor şi Patrimoniului Naţional cu ministerele şi autorităţile de resort;
 u) organizează şi participă la manifestări ştiinţifice, naţionale şi internaţionale, în domeniul protejării monumentelor istorice."
 4. La articolul 3, după alineatul (1) se introduc două noi alineate, alineatele (2) şi (3), cu următorul cuprins:
 „(2) Institutul centralizează şi prelucrează datele statistice primare referitoare la activităţile din domeniu.
 (3) Institutul colaborează cu instituţii de specialitate pentru realizarea unor studii şi cercetări privind evoluţia şi prognoza activităţilor din domeniu."
 „Art. 4. - (1) Cheltuielile curente şi de capital ale Institutului se finanţează din venituri proprii şi din subvenţii de la bugetul de stat.
 (2) Veniturile proprii se obţin din activităţi realizate direct de Institut, şi anume:
 b) contractarea şi realizarea de studii, cercetări şi expertize în domeniul protejării monumentelor istorice;
 c) realizarea de lucrări şi servicii de specialitate, tehnice şi economice, în domeniul protejării monumentelor istorice;
 d) editarea şi comercializarea materialelor privind protejarea şi punerea în valoare a monumentelor istorice;
 e) alte activităţi specifice realizate în conformitate cu atribuţiile sale legale;
 f) cofinanţări de programe şi proiecte;
 g) publicaţii pe orice tip de suport;
 h) prestaţii editoriale;
 i) studii, proiecte şi prestări de servicii;
 j) exploatarea bunurilor pe care le are în administrare (arhivă, fonotecă şi altele);
 k) sponsorizări sau donaţii ale persoanelor fizice ori juridice, române sau străine."
 „Art. 5. - (1) Numărul maxim de posturi ale Institutului este de 113 şi se asigură în limita numărului maxim de posturi prevăzut în anexa nr. 2 „Unităţi care funcţionează în subordinea, sub autoritatea Ministerului Culturii, Cultelor şi Patrimoniului Naţional ori în coordonarea ministrului culturii, cultelor şi patrimoniului naţional" la Hotărârea Guvernului nr. 9/2009 privind organizarea şi funcţionarea Ministerului Culturii, Cultelor şi Patrimoniului Naţional, cu modificările ulterioare.
 (2) Personalul Institutului este salarizat potrivit reglementarilor aplicabile personalului din instituţiile bugetare."
 „Art. 6. - (1) Institutul este condus de un director general, potrivit legii.
 (2) Directorul general al Institutului conduce întreaga activitate a instituţiei, pe care o reprezintă în raporturile cu autorităţile publice, instituţii şi organizaţii, precum şi cu persoanele juridice şi fizice din ţară sau din străinătate.
 (3) In exercitarea atribuţiilor sale, directorul general este ajutat de Consiliul de administraţie al Institutului.
 (4) Componenţa şi atribuţiile Consiliului de administraţie se stabilesc prin Regulamentul de organizare şi funcţionare al Institutului, aprobat prin ordin al ministrului culturii, cultelor şi patrimoniului naţional.
 (5) Directorul general este ordonator de credite.
 (6) Directorul general numeşte şi eliberează din funcţie, în condiţiile legii, personalul Institutului.
 (7) In exercitarea atribuţiilor sale directorul general emite dispoziţii.
 (8) Pe lângă directorul general funcţionează Consiliul ştiinţific al Institutului, organism consultativ alcătuit din specialişti în domeniul protejării monumentelor istorice; componenţa, atribuţiile şi modul de organizare şi funcţionare ale Consiliului ştiinţific se stabilesc prin regulamentul de organizare şi funcţionare a Institutului, aprobat prin ordin al ministrului culturii, cultelor şi patrimoniului naţional."
 „Art. 7. - (1) Institutul are dreptul la două autoturisme pentru transportul personalului, cu un consum lunar de carburant de 350 litri.
 (2) Pentru îndeplinirea activităţilor specifice, a activităţilor de control şi inspecţie şi a activităţilor de protecţie a patrimoniului cultural naţional imobil, Institutul are dreptul la un microbuz de până la 9 locuri şi la 4 autoturisme de teren. Consumul lunar maxim de carburant este de 250 litri fiecare."
 9. Articolele 8-11 se abrogă.
 Art. III. - Hotărârea Guvernului nr. 1.463/2003 privind organizarea şi funcţionarea Centrului Naţional pentru Conservarea şi Promovarea Culturii Tradiţionale, publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 902 din 17 decembrie 2003, se modifică după cum urmează:
 „Art. 3. - (1) Numărul maxim de posturi al Centrului este de 22."
 „Art. 6. - (1) Centrul este finanţat integral de la bugetul de stat prin bugetul Ministerului Culturii, Cultelor şi Patrimoniului Naţional.
 (2) Veniturile obţinute de Centru se fac venit la bugetul de stat.
 (3) Centrul obţine venituri din activităţi realizate, şi anume din:
 a) contractarea şi realizarea de studii şi cercetări în domeniul culturii tradiţionale şi al educaţiei permanente;
 b) realizarea de lucrări şi servicii de specialitate în domeniul educaţiei permanente şi al promovării culturii tradiţionale şi creaţiei populare contemporane;
 c) editarea, difuzarea şi comercializarea materialelor privind educaţia permanentă, cultura tradiţională şi patrimoniul cultural naţional imaterial;
 d) organizarea de manifestări culturale - festivaluri, concursuri, expoziţii, gale, tabere de creaţie şi interpretare, târguri, spectacole şi altele asemenea - de interes zonal, naţional şi internaţional şi desfăşurarea de activităţi de impresariat artistic în domeniul culturii tradiţionale şi al creaţiei populare contemporane;
 e) realizarea de programe culturale cu finanţare naţională şi internaţională;
 f) realizarea de servicii de producţie şi editare digitală;
 g) organizarea de seminarii, simpozioane, consfătuiri, sesiuni ştiinţifice şi alte cursuri pentru perfecţionarea profesională, îndrumarea metodologică şi fundamentarea ştiinţifică a activităţii instituţiilor de cultură;
 h) comercializarea on-line a produselor din domeniul creaţiei populare contemporane;
 i) sponsorizări sau donaţii ale persoanelor fizice ori juridice, române sau străine;
 j) alte activităţi specifice realizate în condiţiile legii."
 Art. IV. - Hotărârea Guvernului nr. 401/2006 privind organizarea, funcţionarea, structura personalului şi dotările necesare îndeplinirii atribuţiilor Oficiului Român pentru Drepturile de Autor, publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 292 din 31 martie 2006, cu modificările ulterioare, se modifică după cum urmează:
 1. La articolul 10, alineatul (3) se modifică şi va avea următorul cuprins:
 „(3) Numărul maxim de posturi al Oficiului este de 73, exclusiv directorul general şi directorul general adjunct."
 2. Anexa se modifică şi se înlocuieşte cu anexa nr. 3, care face parte integrantă din prezenta hotărâre.
 Art. V. - Hotărârea Guvernului nr. 67/2005 privind înfiinţarea Centrului de Studii şi Cercetări în Domeniul Culturii, publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 118 din 7 februarie 2005, cu modificările ulterioare, se modifică şi se completează după cum urmează:
 privind înfiinţarea Centrului de Cercetare şi Consultanţă în Domeniul Culturii”
 „Art. 1. - (1) Centrul de Studii şi Cercetări în Domeniul Culturii se reorganizează, ca urmare a comasării cu Centrul de Consultanţă pentru Programe Culturale Europene, care se desfiinţează, şi îşi schimbă denumirea în Centrul de Cercetare şi Consultanţă în Domeniul Culturii, denumit în continuare Centrul.
 (2) Sediul Centrului este în str. Barbu Ştefănescu Delavrancea nr. 57, sectorul 1."
 „Art. 11. - Principalele obiective ale Centrului sunt:
 a) elaborarea, monitorizarea şi evaluarea politicilor publice din sectorul cultural;
 b) acordarea consultanţei pentru programe culturale europene."
 4. Articolul 2 se modifică şi va avea următorul cuprins:
 „Art. 2. - (1) In domeniul cercetării sectorului cultural din România, Centrul are următoarele atribuţii:
 a) efectuează studii, cercetări, analize de impact, măsurători pentru studiile de fundamentare pentru programele şi politicile Ministerului Culturii, Cultelor şi Patrimoniului Naţional;
 b) gestionează, colectează şi analizează statistici despre sectorul cultural din România;
 c) elaborează strategii în vederea promovării valorilor culturale şi fundamentează politicile publice în domeniul culturii;
 d) efectuează studii despre audienţele operatorilor culturali, infrastructura sectorului cultural, economia culturii, sociologia culturii, piaţa forţei de muncă în sectorul cultural, precum şi despre orice alt subiect legat de sectorul cultural din România;
 e) identifică, evaluează şi prognozează nevoile culturale şi cercetează tendinţele de consum cultural;
 f) efectuează, la cerere, studii, cercetări, analize de impact, măsurători pentru studiile de fundamentare pentru proiectele şi programele operatorilor publici şi privaţi din sectorul cultural;
 g) furnizează, la cerere, date şi analize solicitate Ministerului Culturii, Cultelor şi Patrimoniului Naţional de către organismele internaţionale (de exemplu, UNESCO, Consiliul Europei) preocupate de sectorul cultural;
 h) efectuează studii privind monitorizarea inserţiei socioprofesionale pe piaţa muncii;
 i) realizează studii privind cultura antreprenorială şi propune strategii de promovare a antreprenoriatului în sectorul cultural;
 j) efectuează studii de evaluare a mediului intern organizaţional al operatorilor culturali pentru îmbunătăţirea eficacităţii organizaţionale;
 k) valorifică studiile, analizele, cercetările şi activităţile prin derularea de proiecte finanţate prin fonduri structurale europene în calitate de beneficiar sau partener de proiect;
 l) realizează activităţi privind educarea la locul de muncă şi formare profesională continuă prin oferirea stagiilor de practică în cadrul instituţiei sau al instituţiilor partenere.
 (2) In domeniul consultanţei şi promovării programelor culturale şi media europene, Centrul are următoarele atribuţii:
 a) asigură promovarea programelor comunitare dedicate sectorului cultural şi media, facilitează participarea la programele comunitare dedicate sectorului cultural şi media a unui număr cât mai mare de operatori, asigură comunicarea la nivel naţional şi regional dintre operatorii culturali şi realizează schimbul de informaţii cu structurile similare din statele participante la programele comunitare dedicate sectorului cultural şi media;
 b) diseminează informaţii privind licitaţiile de proiecte organizate în cadrul programelor comunitare dedicate sectorului cultural şi media şi face cunoscute mecanismele de finanţare;
 c) elaborează evaluări, sinteze şi metodologii cu aplicabilitate în domeniul dezvoltării de proiecte cu finanţare nerambursabilă în cadrul sectorului cultural;
 d) constituie birourile de informare şi promovare ale Uniunii Europene în România pentru programele comunitare dedicate sectorului cultural şi media, întreţine şi dezvoltă portalul web de consultanţă pentru programe culturale europene Eurocult.ro;
 e) reprezintă Ministerul Culturii, Cultelor şi Patrimoniului Naţional în comitetele de management ale programelor comunitare ale Uniunii Europene dedicate sectorului cultural;
 f) asigură, la cerere, servicii de consultanţă şi asistenţă metodologică de specialitate operatorilor culturali eligibili pentru accesarea fondurilor nerambursabile şi structurale, inclusiv prin încheierea de contracte;
 g) realizează şi editează publicaţii specifice pe orice tip de suport;
 h) organizează simpozioane, colocvii şi alte manifestări ştiinţifice în domeniu;
 i) colaborează cu instituţii similare din ţară şi din străinătate.
 (3) Centrul îndeplineşte orice alte atribuţii, potrivit legii."
 „Art. 3. - (1) Centrul este condus de un director general numit prin ordin al ministrului culturii, cultelor şi patrimoniului naţional, în condiţiile legii.
 (2) Directorul general al Centrului este ordonator terţiar de credite şi reprezintă instituţia în raporturile cu persoanele fizice şi juridice din ţară şi din străinătate.
 (3) In exercitarea atribuţiilor sale, directorul general emite decizii.
 (4) Directorul general numeşte şi eliberează din funcţie, în condiţiile legii, personalul din aparatul propriu."
 „Art. 4. - (1) Coordonarea ştiinţifică a Centrului este asigurată de un Consiliu ştiinţific format din 7-9 membri cu realizări deosebite în domeniul studiilor şi cercetărilor culturale, numiţi prin ordin al ministrului culturii, cultelor şi patrimoniului naţional.
 (2) Constituirea, organizarea, funcţionarea şi atribuţiile consiliului ştiinţific se stabilesc prin regulament aprobat prin ordin al ministrului culturii, cultelor şi patrimoniului naţional, în termen de 60 de zile de la intrarea în vigoare a prezentei hotărâri.
 (3) Din consiliul ştiinţific face parte, de drept, directorul general al Centrului."
 „Art. 5. - (1) Numărul maxim de posturi al Centrului este de 25 şi se asigură în limita numărului maxim de posturi prevăzut la pct. II «Organe de specialitate ale administraţiei publice centrale şi instituţii publice finanţate din venituri proprii şi subvenţii acordate de la bugetul de stat» din anexa nr. 2 la Hotărârea Guvernului nr. 9/2009 privind organizarea şi funcţionarea Ministerului Culturii, Cultelor şi Patrimoniului Naţional, cu modificările ulterioare.
 (2) Salarizarea personalului Centrului se realizează în conformitate cu prevederile legale în vigoare."
 „Art. 7. - (1) Cheltuielile curente şi de capital ale Centrului se finanţează din venituri proprii şi din subvenţii acordate de la bugetul de stat, prin bugetul Ministerului Culturii, Cultelor şi Patrimoniului Naţional.
 (2) Veniturile proprii necesare realizării activităţilor specifice se pot realiza din:
 a) contracte de cercetare ştiinţifică;
 b) valorificarea studiilor, analizelor, cercetărilor şi activităţilor prin derularea de proiecte finanţate prin fonduri structurale europene în calitate de beneficiar sau partener de proiect;
 c) organizarea de congrese, seminarii, conferinţe;
 d) editarea pe orice tip de suport şi comercializarea de materiale de specialitate, inclusiv privind iniţierea, desfăşurarea şi finalizarea programelor europene specifice;
 e) realizarea de studii, analize şi cercetări, precum şi derularea de programe şi proiecte specifice, pe bază de contracte, inclusiv în parteneriat public-privat;
 f) efectuarea de servicii de consultanţă şi expertiză pentru operatorii culturali, inclusiv prin încheierea de contracte;
 g) valorificarea drepturilor de autor în raport cu alte persoane fizice sau juridice;
 h) sponsorizări sau donaţii ale persoanelor fizice ori juridice, române sau străine;
 i) alte activităţi specifice realizate de Centru, în conformitate cu atribuţiile sale legale.
 (3) Centrul poate accesa fonduri comunitare (inclusiv structurale), cu excepţia programelor comunitare pe care le promovează prin birourile de informare ale Uniunii Europene în România."
 9. Articolele 8 şi 9 se abrogă.
 Art. VI. - Hotărârea Guvernului nr. 1.878/2005 privind înfiinţarea Centrului de Pregătire Profesională în Cultură, publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 40 din 17 ianuarie 2006, se modifică şi se completează după cum urmează:
 „Art. 1. - (1) Centrul de Pregătire Profesională în Cultură, denumit în continuare Centrul, se reorganizează prin comasare cu Centrul European de Cultură din Sinaia şi cu Institutul de Memorie Culturală - CIMEC, care se desfiinţează.
 (2) Centrul funcţionează ca instituţie publică educaţională, de importanţă naţională, cu activitate în domeniul formării profesionale, managementului cultural şi informaticii culturale, cu personalitate juridică, în subordinea Ministerului Culturii, Cultelor şi Patrimoniului Naţional.
 (3) Centrul este finanţat integral din venituri proprii şi are sediul în municipiul Bucureşti, piaţa Walter Mărăcineanu nr. 1-3, intr. nr. 2, camera 325, sectorul 1.
 (4) Numărul maxim de posturi al Centrului este de 77.
 (5) Centrul poate înfiinţa, în condiţiile legii:
 a) sucursale fără personalitate juridică, cu încadrarea în numărul maxim de posturi ale Centrului finanţate din bugetul Centrului;
 b) filiale, cu personalitate juridică, finanţate din venituri proprii."
 „Art. 2. - (1) Misiunea Centrului este ducerea la îndeplinire a Strategiei Ministerului Culturii, Cultelor şi Patrimoniului Naţional în domeniile formării profesionale continue, educaţiei permanente, managementului cultural, cercetării şi documentării informatizate a patrimoniului şi activităţilor culturale, managementului informaţiei şi informaticii culturale.
 (2) Scopul Centrului constă în realizarea activităţilor specifice formării profesionale continue, educaţiei permanente, managementului şi informatizării în domeniul culturii, în beneficiul instituţiilor publice de cultură, indiferent de subordonare, al persoanelor juridice de drept privat cu activitate în domeniul cultural şi al persoanelor fizice, prin elaborarea şi implementarea de programe şi proiecte."
 3. La articolul 2 alineatul (3) punctul A, după litera m) se introduc două noi litere, literele n) şi o), cu următorul cuprins:
 ,,n) asigură îndrumarea metodologică pentru activităţile de formare profesională desfăşurate de aşezămintele culturale;
 o) asigură atestarea în domeniul managementului şi formarea profesională a managerilor operatorilor culturali, conform legii."
 4. La articolul 2 alineatul (3) punctul B, după litera d) se introduce o nouă literă, litera e), cu următorul cuprins:
 ,,e) elaborează şi propune, în vederea aprobării prin ordin al ministrului culturii, cultelor şi patrimoniului naţional, sistemul multianual de planificare şi management al pregătirii profesionale a personalului din instituţiile publice de cultură."
 5. La articolul 2 alineatul (3), după punctul C se introduce un nou punct, punctul C1, cu următorul cuprins:
 „ C1. In domeniul informaticii culturale, managementului informaţiei şi comunicării:
 a) realizează şi pune în valoare, în interes public, baze naţionale de date, registre şi depozite pentru patrimoniul arheologic, patrimoniul cultural mobil, patrimoniul cultelor, patrimoniul cultural imaterial, artele interpretative şi resursele informaţionale asociate (instituţii, persoane, locuri, evenimente, bibliografii, date statistice, imagini, înregistrări video şi audio, hărţi şi altele). Acestea includ:
 - baza naţională de date a inventarului patrimoniului cultural naţional mobil şi a patrimoniului clasat;
 - baza naţională de date a Repertoriului arheologic naţional (RAN) şi sistemul informaţional geografic aferent;
 - Sistemul informatic de administrare a cercetărilor arheologice (ACERA);
 - baza naţională de date a lăcaşurilor de cult;
 - baza naţională de date a arhitecturii vernaculare din muzeele în aer liber (ETNOMON);
 - Registrul bunurilor culturale distruse, dispărute, furate sau exportate ilegal;
 - Catalogul colectiv naţional al cărţii vechi şi Catalogul colectiv naţional al manuscriselor medievale;
 - bazele de date ale repertoriului teatral (STAR) şi muzical naţional (DOMINO);
 - baza de date a Repertoriului patrimoniului imaterial;
 - baza de date bibliografice şi biblioteca digitală a patrimoniului cultural;
 - baza de date a specialiştilor şi Registrul experţilor în domeniul patrimoniului cultural mobil;
 - Registrul arheologilor;
 - baza de date a muzeelor şi colecţiilor şi altele;
 b) centralizează şi procesează datele primite de la Ministerul Culturii, Cultelor şi Patrimoniului Naţional, de la operatorii culturali şi din alte surse, asigură evidenţa informatizată, administrarea documentelor şi fişierelor destinate actualizării bazelor de date, arhivarea acestora şi publicarea, inclusiv pe internet, a datelor de interes public;
 c) cercetează şi pune în valoare informaţiile cuprinse în bazele de date şi din alte surse; acordă asistenţă de specialitate privind valorificarea documentar-ştiinţifică a informaţiei şi publică repertorii, cataloage, bibliografii, ghiduri, dicţionare, facsimile digitale şi altele;
 d) îndeplineşte funcţia de agregator naţional în procesul de implementare a Programului naţional pentru digitizarea resurselor culturale naţionale şi crearea Bibliotecii Digitale a României - componentă a bibliotecii digitale europene Europeana.eu, asigurând interfaţa dintre furnizorii de conţinut (instituţii publice sau alte organizaţii deţinătoare de resurse culturale) şi serviciile tehnice care gestionează programul la nivel comunitar;
 e) elaborează norme, standarde, instrumente de evidenţă, chestionare, instrumente informatice, terminologii pentru documentarea bunurilor culturale şi realizează studii, cercetări, analize, monitorizări, programe şi proiecte în domeniul patrimoniului cultural;
 f) oferă asistenţă tehnică şi de specialitate instituţiilor culturale, întreţine programul DOCPAT pentru documentarea patrimoniului cultural, precum şi alte sisteme informatice şi aplicaţii utilizate de către operatorii culturali;
 g) întreţine şi dezvoltă situl web al patrimoniului cultural din România E-patrimoniu.ro, portalul naţional Culturalia.ro, alte situri web tematice şi portaluri de interes naţional, participă la reţele europene şi internaţionale de date;
 h) administrează bazele de date, arhivele de documente şi imagini pe suport clasic şi digital, precum şi fototeca istorică a patrimoniului cultural, care sunt proprietatea publică a statului român;
 i) reprezintă Ministerul Culturii, Cultelor şi Patrimoniului Naţional în Sistemul integrat de gestiune a informaţiilor pentru protecţia patrimoniului cultural mobil şi a bunurilor culturale, în alte reţele, parteneriate, comisii interministeriale şi proiecte naţionale şi internaţionale legate de noile tehnologii informatice şi de comunicare în domeniul cultural."
 6. La articolul 2 alineatul (3) punctul D, litera f) se modifică şi va avea următorul cuprins:
 ,,f) desfăşoară activităţi de cazare şi masă în spaţiile pe care le are în administrare."
 7. Articolele 8 şi 9 se abrogă.
 8. In tot cuprinsul hotărârii termenul „director" se înlocuieşte cu expresia „director general".
 Art. VII. - Hotărârea Guvernului nr. 902/2005 privind înfiinţarea Institutului Naţional pentru Studierea Holocaustului din România „Elie Wiesel", publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 758 din 19 august 2005, se modifică după cum urmează:
 1. La articolul 7, alineatul (1) va avea următorul cuprins:
 „Art. 7. - (1) Numărul maxim de posturi al Institutului este de 18 şi se asigură cu încadrarea în numărul maxim de posturi prevăzut în nota de la pct. I «Organe de specialitate ale administraţiei publice centrale şi instituţii publice finanţate integral din bugetul de stat» din anexa nr. 2 la Hotărârea Guvernului nr. 9/2009 privind organizarea şi funcţionarea Ministerului Culturii, Cultelor şi Patrimoniului Naţional, cu modificările ulterioare."
 „Art. 8. - (1) Institutul este finanţat integral de la bugetul de stat, prin bugetul Ministerului Culturii, Cultelor şi Patrimoniului Naţional.
 (2) Veniturile proprii obţinute de Institut se fac venit la bugetul de stat.
 (3) Institutul realizează venituri din următoarele activităţi:
 a) editarea şi vânzarea de cărţi, publicaţii, lucrări şi studii de specialitate;
 b) cofinanţări de programe şi proiecte;
 c) realizarea şi valorificarea de studii şi proiecte, precum şi din efectuarea de prestări de servicii;
 e) sponsorizări sau donaţii ale persoanelor fizice ori juridice, române sau străine;
 f) alte activităţi specifice realizate de către Institut, inclusiv din încheierea de contracte cu persoane fizice sau juridice."
 Art. VIII. - Hotărârea Guvernului nr. 1.088/2006 privind înfiinţarea Centrului Cultural „Sala Palatului", publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 731 din 28 august 2006, cu modificările şi completările ulterioare, se modifică după cum urmează:
 privind înfiinţarea Centrului pentru Artele Spectacolului «Sala Palatului»"
 „Art. 1. - Centrul Cultural «Sala Palatului», denumit în continuare Centrul, instituţie publică cu personalitate juridică, aflată în subordinea Ministerului Culturii, Cultelor şi Patrimoniului Naţional, se reorganizează şi îşi schimbă denumirea în Centrul pentru Artele Spectacolului «Sala Palatului», denumit în continuare Centrul."
 „Art. 5. - Numărul maxim de posturi al Centrului este de 31 şi se asigură în limita numărului maxim de posturi prevăzut la pct. II «Organe de specialitate ale administraţiei publice centrale şi instituţii publice finanţate din venituri proprii şi subvenţii acordate de la bugetul de stat» din anexa nr. 2 la Hotărârea Guvernului nr. 9/2009 privind organizarea şi funcţionarea Ministerului Culturii, Cultelor şi Patrimoniului Naţional, cu modificările ulterioare."
 Art. IX. - Hotărârea Guvernului nr. 1.064/2005 privind reorganizarea şi funcţionarea Centrului Naţional al Cinematografiei, publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 914 din 12 octombrie 2005, se modifică după cum urmează:
 1. La articolul 7, alineatele (1) şi (2) vor avea următorul cuprins:
 „Art. 7. - (1) Structura organizatorică a Centrului Naţional al Cinematografiei este prevăzută în anexa care face parte integrantă din prezenta hotărâre. In cadrul acesteia, prin ordin al ministrului culturii, cultelor şi patrimoniului naţional, se mai pot organiza, în condiţiile legii, servicii sau birouri, precum şi colective temporare pentru realizarea unor programe, proiecte, studii sau cercetări.
 (2) Numărul maxim de posturi este de 45, cu încadrarea în numărul maxim de posturi aprobat pentru unităţile subvenţionate din subordinea Ministerului Culturii, Cultelor şi Patrimoniului Naţional."
 2. Anexa se modifică şi se înlocuieşte cu anexa nr. 4, care face parte integrantă din prezenta hotărâre.
 Art. X. - Alineatul (2) al articolului 3 din Hotărârea Guvernului nr. 1.123/2004 privind înfiinţarea Centrului Naţional al Dansului Bucureşti, publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 680 din 28 iulie 2004, cu modificările ulterioare, se modifică după cum urmează:
 „(2) Numărul maxim de posturi al Centrului este de 11, cu încadrarea în numărul maxim de posturi prevăzut în nota de la cap. II din anexa nr. 2 la Hotărârea Guvernului nr. 9/2009 privind organizarea şi funcţionarea Ministerului Culturii, Cultelor şi Patrimoniului Naţional, cu modificările ulterioare."
 Art. XI. - Alineatul (2) al articolului 7 din Hotărârea Guvernului nr. 802/2005 privind organizarea şi funcţionarea Administraţiei Fondului Cultural Naţional, publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 697 din 3 august 2005, cu modificările ulterioare, se modifică şi va avea următorul cuprins:
 „(2) Numărul maxim de posturi al Administraţiei este de 9."
 Art. XII. - (1) Regulamentele de organizare şi funcţionare, structurile organizatorice, precum şi statele de funcţii ale instituţiilor rezultate din reorganizare, prevăzute la art. II, V, VI şi VIII, se aprobă prin ordin al ministrului culturii, cultelor şi patrimoniului naţional, la propunerea directorilor generali/directorilor, după caz, în termen de 30 de zile de la data intrării în vigoare a prezentei hotărâri.
 (2) Personalul instituţiilor desfiinţate va fi încadrat în limita posturilor aprobate pentru instituţia care preia activitatea acestora, beneficiind de drepturile salariale acordate, potrivit legii, pentru categoriile de funcţii din cadrul autorităţii sau instituţiei publice.
 (3) Incadrarea personalului în numărul de posturi aprobat şi pe noile funcţii din instituţia care îl preia, precum şi stabilirea drepturilor salariale aferente se realizează în termen de maximum 60 de zile de la data intrării în vigoare a prezentei hotărâri, cu respectarea regimului juridic aplicabil fiecărei categorii defuncţii.
 (4) Personalul disponibilizat ca urmare a reorganizării beneficiază de măsurile de protecţie socială prevăzute de lege.
 Art. XIII. - (1) Patrimoniul instituţiilor create ca urmare a reorganizării se constituie prin preluarea activului şi pasivului instituţiilor comasate, inclusiv a bunurilor mobile şi imobile, pe baza protocolului de predare-preluare încheiat în 15 zile de la intrarea în vigoare a prezentei hotărâri, conform bilanţului contabil la data de 30 noiembrie 2009.
 (2) Protocolul de predare-preluare prevăzut la alin. (1) va cuprinde şi creditele bugetare rămase neutilizate la data intrării în vigoare a prezentei hotărâri, structurile de personal preluate, patrimoniul aferent, precum şi celelalte drepturi şi obligaţii ce decurg din acestea.
 (3) In cazul reorganizării prevăzute la art. VI, protocolul de predare-preluare prevăzut la alin. (1) va cuprinde activul şi pasivul instituţiilor comasate, inclusiv bunurile mobile şi imobile, structurile de personal preluate, patrimoniul aferent, precum şi celelalte drepturi şi obligaţii ce decurg din acestea.
 Art. XIV. - Pe data intrării în vigoare a prezentei hotărâri, Institutul Naţional de Cercetare în Domeniul Conservării şi Restaurării se desfiinţează, fiind organizat ca secţie în cadrul Muzeului Naţional de Istorie a României.
 Art. XV. - Pe data intrării în vigoare a prezentei hotărâri se abrogă:
 a) Hotărârea Guvernului nr. 68/2005 privind înfiinţarea Centrului de Consultanţă pentru Programe Culturale Europene, publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 104 din 1 februarie 2005, cu modificările şi completările ulterioare;
 b) Hotărârea Guvernului nr. 261/2002 privind organizarea şi funcţionarea Institutului Naţional al Monumentelor Istorice, publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 218 din 1 aprilie 2002.
 ANEXA Nr. 1*) (Anexa nr. 1 la Hotărârea Guvernului nr. 9/2009)
 a Ministerului Culturii, Cultelor si Patrimoniului National
 Numărul maxim de posturi - 171
 (exclusiv demnitarii şi cabinetul ministrului culturii, cultelor şi patrimoniului naţional)
 NOTĂ: La nivelul Ministerului Culturii, Cuilelor şi Patrimoniului Naţional funcţionează, în condiţiile legii, două Unităţi de Management a Proiectului
 ANEXA Nr. 2 (Anexa nr. 2 la Hotărârea Guvernului nr. 9/2009)
 care funcţionează în subordinea, sub autoritatea Ministerului Culturii, Cultelor şi Patrimoniului Naţional ori în coordonarea ministrului culturii, cultelor şi patrimoniului naţional
 Unităţi care funcţionează în subordinea Ministerului Culturii, Cultelor şi Patrimoniului Naţional
 Organe de specialitate ale administraţiei publice centrale şi instituţii publice finanţate integral din bugetul de stat
 Direcţiile judeţene pentru cultură, culte şi patrimoniul cultural naţional, respectiv a municipiului Bucureşti - servicii publice deconcentrate
 Oficiul Român pentru Drepturile de Autor*)
 Institutul Naţional pentru Studierea Holocaustului din România „Elie Wiesel"
 Unităţile prevăzute la nr. crt. 1-5 pot utiliza un număr maxim de 807 posturi
 Organe de specialitate ale administraţiei publice centrale şi instituţii publice finanţate din venituri proprii şi subvenţii acordate de la bugetul de stat
 Muzeul Naţional de Artă al României din Bucureşti
 Muzeul Naţional de Istorie a României din Bucureşti
 Muzeul Naţional „Brukenthal"
 Muzeul Naţional „Peleş"
 Muzeul Naţional al Satului „Dimitrie Guşti"
 Muzeul Naţional al Ţăranului Român din Bucureşti
 Muzeul Naţional Bran
 Muzeul Naţional de Istorie a Transilvaniei din Cluj-Napoca
 Complexul Muzeal Naţional „Moldova"
 Muzeul Naţional de Istorie Naturală „Grigore Antipa"
 Muzeul de Artă „Vasile Grigore - pictor şi colecţionar"
 Muzeul Naţional „George Enescu" din Bucureşti
 Teatrul Naţional „I.L. Caragiale" din Bucureşti
 Teatrul Naţional „Lucian Blaga" din Cluj-Napoca
 Teatrul Naţional „Vasile Alecsandri" din Iaşi
 Teatrul Naţional „Mihai Eminescu" din Timişoara
 *) Organ de specialitate al administraţiei publice centrale, aflat în coordonarea ministrului culturii, cultelor şi patrimoniului naţional.
 Teatrul Naţional „Marin Sorescu" din Craiova
 Opera Naţională Română din laşi
 Opera Naţională Română din Timişoara
 Teatrul Naţional de Operetă „Ion Dacian"
 Filarmonica „George Enescu"
 Centrul Naţional de Cultură al Romilor
 Centrul Naţional de Artă „Tinerimea Română"
 Centrul pentru Artele Spectacolului „Sala Palatului"
 Centrul de Cultură „George Apostu" din Bacău
 Centrul de Cultură „Arcuş" din Covasna
 Studioul de Creaţie Cinematografică din Bucureşti
 Editura „Video"
 Unităţile menţionate la nr. crt. 6-47 pot utiliza un număr maxim de 6.192 de posturi
 Instituţii publice finanţate din venituri proprii
 Unităţi care funcţionează sub autoritatea Ministerului Culturii, Cultelor şi Patrimoniului Naţional
 Compania Naţională a Imprimeriilor „Coresi" - S.A.
 Regia Autonomă de Distribuţie şi Exploatare a Filmelor „Romaniafilm"
 Studioul Cinematografic „Rofilm" - S.A.
 Studioul Cinematografic „Sahia Film" - S.A.
 Studioul Cinematografic „Animafilm" - S.A.
 Societatea Comercială „Editura Scrisul Românesc" - S.A.
 Societatea Comercială „Editura Meridiane" - S.A.
 ANEXA Nr. 3*) (Anexa la Hotărârea Guvernului nr. 401/2006)
 a Oficiului Român pentru Drepturile de Autor (ORDA)
 Numărul maxim de posturi - 73
 ANEXA Nr. 4*) (Anexa la Hotărârea Guvernului nr. 1.064/2005)
 45 de posturi
 COMENTARII la Hotărârea 1410/2009
 Momentan nu exista niciun comentariu la Hotărârea 1410 din 2009
 Alte acte pe aceeaşi temă cu Hotărârea 1410/2009
 privind organizarea si functionarea Ministerului Culturii, Cultelor si Patrimoniului National
 Hotărârea 1088 2006
 privind infiintarea Centrului Cultural „Sala Palatului"
 privind organizarea, functionarea, structura personalului si dotarile necesare indeplinirii atributiilor Oficiului Roman pentru Drepturile de Autor
 Hotărârea 1878 2005
 privind infiintarea Centrului de Pregatire Profesionala in Cultura
 Decretul 1064 2005
 Hotărârea 902 2005
 privind infiintarea Institutului National pentru Studierea Holocaustului din Romania "Elie Wiesel"
 Hotărârea 802 2005
 privind organizarea si functionarea Administratiei Fondului Cultural National
 Hotărârea 68 2005
 privind infiintarea Centrului de Consultanta pentru Programe Culturale Europene
 Hotărârea 1123 2004
 privind infiintarea Centrului National al Dansului Bucuresti
 Hotărârea 1463 2003
 Hotărârea 261 2002
 privind organizarea si functionarea Institutului National al Monumentelor Istorice
 Hotărârea 1258 2001
 privind organizarea si functionarea Oficiului National al Monumentelor Istorice


type: wikipedia

text:
Arhitektura Brazilije se je začela pojavljati šele s konkvisto. Pred tem na področju današnje Brazilije ni bilo zaznati kakršnih koli arhitektonskih ostankov. Ob rekah so se sicer pojavljala preprosta bivališča domorodcev, vendar tega ne moremo imenovati arhitektura.
 Prva mesta so se pričela razvijati šele v času kolonizacije. Mesta so se razvijala po vzoru kolonizatorjev Portugalcev. Prve bolj bogato oblikovane zgradbe so nastale v 16. stoletju v področju Pernambuca. Nadaljevala se je z gradnjo v 17. stoletju, ko so gradili zgradbe v retardiranem stilu desornamentado (renesančne oblike brez okrasja), v mestih Recife, Santos in Rio de Janeiro. V začetku 18. stoletja je prodrl barok, kateri je s primesmi rokokoja dajal glavno obliko predvsem cerkveni arhitekturi, kjer so nastopile bujne razigrane oblike in dekorativna slikovita pročelja. Glavni predstavnik umetnosti tega obdobja je bil graditelj in kipar Antonio Francisco Lisboa (1730-1814). Po pridobitvi samostojnosti v 19. stoletju je prišel do izraza takratni evropski arhitekturni trend (neo)klasicizem, tako kot so ga razumeli evropski akademski krogi. To se je dogajalo tudi s poslikavami zgradb. V začetku 20. stoletja je bil v vzponu postimpresionizem, ki se je sledeč sodobnim tokovom razvil do nefiguracije. Pomembne osebnosti tega časa so Lasar Segall, Emiliano di Convalcanti in Candido Portinari.
 V gradbeništvu in arhitekturi je nastal v tridesetih letih 20. stoletja odločen prelom, Brazilija je postala dežela moderne arhitekture. Najvišji vzpon je dosegla ta arhitektura z nastopom arhitekta in inovatorja Lúcio Costa, ki je projektiral javne ustanove v Rio de Janeiru, od 1956 pa je izvajal urbanistični plan najsodobnejših koncepcij za novo glavno mesto Brazilije – Brasilio. Posamezne komplekse za Brasilio je projektiral sodelavec Le Corbusiera, arhitekt Oscar Niemeyer. Pomembno zanj je, da se je ločil od strogega funkcionalizma in se usmeril v bolj svobodne in osebne ekspresije arhitekture. Njegov naslednik Affonso Eduardo Reidy je projektiral zgradbo muzeja v Rio de Janeiru ter gledališče in šolske ustanove. Današnja arhitektura Brazilije išče izzive v sami zgodovini Južne Amerike.
 Glej tudi
 seznam brazilskih arhitektov


text:
Rozstrzygnięcie nadzorcze nr PN-II.4131.323.2015 Wojewody Lubelskiego z dnia 22 lipca 2015r. stwierdzające nieważność uchwały Nr VII/42/15 Rady Gminy Milejów z dnia 26 czerwca 2015 r. w sprawie wprowadzenia na terenie Gminy Milejów zakazu używania wody z komunalnych urządzeń wodociągowych do podlewania ogródków przydomowych i upraw polowych. - Tekst pierwotny - Baza aktów prawnych - INFOR.pl - portal księgowych
 uchwałyNr VII/42/15 Rady Gminy Milejów z dnia 26 czerwca 2015 r. w sprawie wprowadzenia na terenie GminyMilejów zakazu używania wody z komunalnych urządzeń wodociągowychdo podlewania ogródków przydomowych i upraw polowych.
 Uchwała Nr VII/42/15 Rady Gminy Milejów została doręczona organowi nadzoru w dniu 2 lipca 2015 r.
 Rada Gminy przedmiotową uchwałą wydaną na podstawie art. 41 ust. 1 oraz art. 40 ust. 3 i 4 ustawy o samorządzie gminnym wprowadziła zakaz używania wody z komunalnych urządzeń wodociągowych do podlewania ogródków przydomowych i upraw polowych.
 W § 1 ust.1 powyższej uchwały stwierdzono, żeze względu na ograniczoną wydajność ujęć wody na terenie Gminy Milejów, obowiązek oszczędnej i racjonalnej gospodarki wodą oraz zapewnienia dostaw wody na potrzeby socjalno bytowe wprowadza się na terenie Gminy Milejów zakaz używania wody z komunalnych urządzeń wodociągowych do podlewania ogródków przydomowych i upraw polowych, w godzinach od 16°° do 23°°,zaś w ust. 2 wskazano, iżzakaz obowiązuje do odwołania.
 Na mocy § 2 uchwały postanowiono, żewinni naruszenia zakazu określonego w § 1 podlegają karze grzywny wymierzanej w trybie i na zasadach określonych w prawie o wykroczeniach.
 Jak stanowi art. 40 ust. 3 wskazanej ustawy, w zakresie nieuregulowanym w odrębnych ustawach lub innych przepisach powszechnie obowiązujących mogą być wydane przepisy porządkowe przez radę gminy, jeżeli jest to niezbędne dla ochrony życia lub zdrowia obywateli oraz dla zapewnienia porządku, spokoju i bezpieczeństwa publicznego.
 Zgodnie z art. 40 ust. 4 ustawy, przepisy porządkowe mogą przewidywać za ich naruszanie karę grzywny wymierzaną w trybie i na zasadach określonych w prawie o wykroczeniach.
 Analizując wskazane w podstawie prawnej uchwały przepisy ustawy o samorządzie gminnym należy zauważyć, iż żeby wprowadzić określone normy w formie przepisów porządkowych muszą wystąpić jednocześnie dwie przesłanki.
 Według pierwszej materia podlegająca unormowaniu nie może być uregulowana w innych przepisach powszechnie obowiązujących. Natomiast według drugiej wprowadzenie określonych norm musi być uzasadnione ze względu na ochronę wartości o jakich mowa w art. 40 ust. 3 ustawy o samorządzie gminnym t.j. życia lub zdrowia obywateli oraz dla zapewnienia porządku, spokoju i bezpieczeństwa publicznego.
 Zdaniem organu nadzoru, nie było podstaw do podjęcia przez Radę Gminy Milejów przedmiotowej uchwały.
 Nie zostały bowiem spełnione jednocześnie obie przesłanki warunkujące wydanie przepisów porządkowych.
 Zdaniem organu nadzoru zakazu używania wody z komunalnych urządzeń wodociągowych nie można wprowadzić w drodze aktu porządkowego rady gminy. Wynika to z tego, że w świetle art. 19 ust. 1 i 2 ustawy z dnia 7 czerwca 2001r. o zbiorowym zaopatrzeniu w wodę i zbiorowym odprowadzaniu ścieków (Dz. U. z 2015r., poz. 139) rada gminy (miasta), po dokonaniu analizy projektów regulaminów dostarczania wody i odprowadzania ścieków, opracowanych przez przedsiębiorstwa wodociągowokanalizacyjne, uchwala regulamin dostarczania wody i odprowadzania ścieków. Regulamin jest aktem prawa miejscowego (ust. 1).
 Dodatkowo przepis art. 19 ust. 2 ww. ustawy wskazuje na niezbędne elementy, jakie powinien określać regulamin dostarczania wody i odprowadzania ścieków. Zgodnie z nim, regulamin powinien określać prawa i obowiązki przedsiębiorstwa wodociągowo - kanalizacyjnego oraz odbiorców usług, w tym:
 1) minimalny poziom usług świadczonych przez przedsiębiorstwo wodociągowo - kanalizacyjne w zakresie dostarczania wody i odprowadzania ścieków;
 3) sposób rozliczeń w oparciu o ceny i stawki opłat ustalane w taryfach;
 5) techniczne warunki określające możliwości dostępu do usług wodociągowo - kanalizacyjnych;
 6) sposób dokonywania odbioru przez przedsiębiorstwo wodociągowo - kanalizacyjne wykonanego przyłącza;
 W świetle powyższego regulamin jako akt powszechnie obowiązujący na terenie gminy, może określać obowiązki odbiorców wody w przypadku ograniczonej wydajności ujęć wody na terenie Gminy Milejów.
 Jednym z tych obowiązków może być także"zakaz używania wody zkomunalnych urządzeń wodociągowych do podlewania ogródkówprzydomowych i upraw polowych, w godzinachw godzinach od 16°° do 23°°."
 Powyższe stanowisko potwierdza orzecznictwo sądów administracyjnych (patrz m.in. wyrok Naczelnego Sądu Administracyjnego z dnia 21 czerwca 2006r., sygn. akt II OSK 417/06, wyrok Wojewódzkiego Sądu Administracyjnego we Wrocławiu z dnia 24 lutego 2011r, sygn. akt II SA/Wr 702/10, wyrok Wojewódzkiego Sądu Administracyjnego w Bydgoszczy z dnia 20 października 2005r. sygn. akt II SA/Bd 932/05).
 W powołanym wyroku z 21 czerwca 2006 r. NSA stwierdził jednoznacznie,że "stosownie do treści art. 19 ust. 2 - regulamin taki winienokreślać prawa i obowiązki przedsiębiorstwa wodociągowo-kanalizacyjnego, atakże odbiorców usług. Jednym z takich obowiązków może być zakazużywania wody z urządzeń komunalnych do podlewania ogródkówprzydomowych i upraw rolnych, z uwagi na ograniczoną wydajność ujęćwody".
 Ubocznie należy dodać, iż § 38 uchwały Nr XI/62/03 Rady Gminy Milejów z dnia 16 października 2003r. w sprawie ustalenia regulaminu dostarczania wody i odprowadzania ścieków przez Zakład Gospodarki Komunalnej w Milejowie wydany na podstawie art. 19 ust. 1 ustawy o zbiorowym zaopatrzeniu w wodę (...) stanowi, że odbiorca wody powinien racjonalnie gospodarować wodą i zużywać ją zgodnie z przeznaczeniem, zaś zgodnie z § 39 tego regulaminu, odbiorcy usług zobowiązani są do korzystania z zaopatrzenia w wodę i odprowadzania ścieków w sposób zgodny z przepisami ustawy i nie powodujący pogorszenia jakości usług świadczonych przez Zakład oraz nie utrudniający jego działalności, a w szczególności do: wykorzystywania wody z sieci wodociągowej oraz korzystania z przyłącza kanalizacyjnego wyłącznie w celach określonych w warunkach przyłączenia do sieci (pkt d).
 Biorąc powyższe pod uwagę, stwierdzenie nieważności uchwały Nr VII/42/15 Rady Gminy Milejów jest uzasadnione.
 1) Wójt Gminy Milejów;
 2) Przewodniczący Rady Gminy Milejów.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Wichtiger rechtlicher Hinweis
 |
 22006A0211(01)
 Abkommen in Form eines Briefwechsels über die Verlängerung des Protokolls zur Festlegung der Fangmöglichkeiten und der finanziellen Gegenleistung nach dem Abkommen zwischen der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und der Regierung der Demokratischen Republik São Tomé und Príncipe über die Fischerei vor der Küste von São Tomé und Príncipe für die Zeit vom 1. Juni 2005 bis zum 31. Mai 2006
 Amtsblatt Nr. L 040 vom 11/02/2006 S. 0019 - 0020
 Abkommen in Form eines Briefwechselsüber die Verlängerung des Protokolls zur Festlegung der Fangmöglichkeiten und der finanziellen Gegenleistung nach dem Abkommen zwischen der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und der Regierung der Demokratischen Republik São Tomé und Príncipe über die Fischerei vor der Küste von São Tomé und Príncipe für die Zeit vom 1. Juni 2005 bis zum 31. Mai 2006A. Schreiben der GemeinschaftHerr ...,ich beehre mich, zu bestätigen, dass wir bis zum Abschluss der Verhandlungen über die zu vereinbarenden Änderungen des geltenden Protokolls (vom 1. Juni 2002 bis zum 31. Mai 2005) zur Festlegung der Fangmöglichkeiten und der finanziellen Gegenleistung nach dem Abkommen zwischen der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und der Regierung der Demokratischen Republik São Tomé und Príncipe folgende Übergangsregelung für die Verlängerung des genannten Protokolls vereinbart haben:1. Die während der vorangegangenen drei Jahre angewandte Regelung wird vom 1. Juni 2005 bis zum 31. Mai 2006 beibehalten.Die finanzielle Gegenleistung der Gemeinschaft für die Übergangsregelung entspricht dem in Artikel 2 des derzeit geltenden Protokolls vorgesehenen Betrag (637500 EUR). Dieser Betrag versteht sich in voller Höhe als finanzielle Gegenleistung; die Zahlung wird bis spätestens 31. Januar 2006 geleistet.Die Gemeinschaft finanziert außerdem während jenes Zeitraums eine Studie zur Beurteilung des Taschenkrebsbestands mit einem Betrag von 50000 EUR.2. Während jenes Zeitraums werden Fanglizenzen innerhalb der in Artikel 1 des derzeit geltenden Protokolls festgesetzten Grenzen mit Gebühren und Vorschüssen ausgestellt, die denen entsprechen, die unter Nummer 2 im Anhang des Protokolls festgelegt sind.Ich wäre Ihnen dankbar, wenn Sie den Eingang dieses Schreibens bestätigen und Ihre Zustimmung zu seinem Inhalt mitteilen würden.Genehmigen Sie, Herr ..., den Ausdruck meiner ausgezeichnetsten Hochachtung.Im Namen des Rates der Europäischen UnionB. Schreiben der Regierung der Demokratischen Republik São Tomé und PríncipeHerr ...,ich beehre mich, den Eingang Ihres heutigen Schreibens zu bestätigen, das wie folgt lautet:"Ich beehre mich, zu bestätigen, dass wir bis zum Abschluss der Verhandlungen über die zu vereinbarenden Änderungen des geltenden Protokolls (vom 1. Juni 2002 bis zum 31. Mai 2005) zur Festlegung der Fangmöglichkeiten und der finanziellen Gegenleistung nach dem Abkommen zwischen der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und der Regierung der Demokratischen Republik São Tomé und Príncipe folgende Übergangsregelung für die Verlängerung des genannten Protokolls vereinbart haben:1. Die während der vorangegangenen drei Jahre angewandte Regelung wird vom 1. Juni 2005 bis zum 31. Mai 2006 beibehalten.Die finanzielle Gegenleistung der Gemeinschaft für die Übergangsregelung entspricht dem in Artikel 2 des derzeit geltenden Protokolls vorgesehenen Betrag (637500 EUR). Dieser Betrag versteht sich in voller Höhe als finanzielle Gegenleistung; die Zahlung wird bis spätestens 31. Januar 2006 geleistet.Die Gemeinschaft finanziert außerdem während jenes Zeitraums eine Studie zur Beurteilung des Taschenkrebsbestands mit einem Betrag von 50000 EUR.2. Während jenes Zeitraums werden Fanglizenzen innerhalb der in Artikel 1 des derzeit geltenden Protokolls festgesetzten Grenzen mit Gebühren und Vorschüssen ausgestellt, die denen entsprechen, die unter Nummer 2 im Anhang des Protokolls festgelegt sind."Ich beehre mich, zu bestätigen, dass die Regierung der Demokratischen Republik São Tomé und Príncipe dem Inhalt Ihres Schreibens zustimmen kann und dass Ihr Schreiben sowie das vorliegende Schreiben ein Abkommen gemäß Ihrem Vorschlag bilden.Genehmigen Sie, Herr ..., den Ausdruck meiner ausgezeichnetsten Hochachtung.Für die Regierung der Demokratischen Republik São Tomé und Príncipe--------------------------------------------------