text:
L 203/4 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
 PROTOKOLL
 Millega määratakse kindlaks euroopa ühenduse ja Mauritaania islamivabariigi vahelise kalandusalase
 partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. augustist
 2008 kuni 31. juulini 2012
 Artikkel 1 4. Ühenduse rahaline toetus makstakse esimesel aastal hilje-
 malt 31. augustil 2008 ja järgmistel aastatel hiljemalt 1. augustil.
 Kohaldamise ajavahemik ja kalapüügivõimalused
 5. Rahaline toetus kantakse Mauritaania Keskpangas avatud
 1. Alates 1. augustist 2008 neljaks aastaks lepingu artiklite 5 Mauritaania Islamivabariigi riigikassa (Trésor de la République is-
 ja 6 kohaselt antavad kalapüügivõimalused on sätestatud käes- lamique de Mauritanie) arvele, mille andmed ministeerium teatab.
 olevale protokollile lisatud tabelis. Need võimalused on osa III li-
 sas esitatud üldisest püügikoormusest, mille Mauritaania
 ametiasutused on kindlaks määranud kättesaadavate teaduslike
 soovituste põhjal ja mida perioodiliselt ajakohastatakse. 6. Käesoleva protokolli artikli 6 kohaselt otsustatakse kõnea-
 luse toetuse ja Arguin’i panga rahvuspargi toetuse kasutamine
 Mauritaania finantsseaduse raames ja on seega Mauritaania ame-
 tiasutuste ainupädevuses.
 2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 4 ja 5
 kohaselt.
 Artikkel 3
 3. Vastavalt lepingu artiklile 6 võivad Euroopa Ühenduse liik-
 mesriigi lipu all sõitvad laevad Mauritaania kalastusvööndis kala Teaduskoostöö
 püüda vaid tingimusel, et neile on käesoleva protokolli alusel ja
 selle lisades esitatud tingimustel väljastatud püügilitsents.
 1. Lepinguosalised kohustuvad edendama Mauritaania kalas-
 tusvööndites vastutustundlikku kalapüüki säästva majandamise
 põhimõtte alusel.
 Artikkel 2
 Rahaline toetus — maksekord
 2. Käesoleva protokolli kehtivusajal teevad ühenduse ja Mau-
 ritaania ametiasutused koostööd teatavate küsimuste uurimiseks,
 1. Lepingu artikliga 7 ettenähtud rahaline toetus on 86 miljo- mis hõlmavad Mauritaania kalastusvööndite varude seisundi aren-
 nit eurot esimesel aastal, 76 miljonit eurot teisel aastal, 73 miljo- gut; selleks tuleb vastavalt lepingu artikli 4 lõikele 1 korraldada
 nit eurot kolmandal aastal ja 70 miljonit eurot neljandal aastal (1). vähemalt kord aastas ühise teaduskomitee nõupidamine. Kumma-
 Osutatud summadest eraldab Mauritaania lepingu artikli 7 lõike 1 gi lepinguosalise taotlusel ja käesoleva protokolli raames väljen-
 punktiga b riigi kalanduspoliitika rakendamiseks ettenähtud ra- datud vajaduste korral võib kokku kutsuda muid kõnealuse
 halist abi suurusjärgus 11 miljonit eurot esimesel aastal, 16 mil- teaduskomitee nõupidamisi.
 jonit eurot teisel aastal, 18 miljonit eurot kolmandal aastal ja 20
 miljonit eurot neljandal aastal, millest 1 miljon eurot aastas
 Arguin’i panga rahvuspargi toetuseks. 3. Ühise teaduskomitee järelduste ja parimate kättesaadavate
 teaduslike soovituste alusel peavad lepinguosalised lepingu artik-
 lis 10 osutatud ühiskomitees nõu ning võtavad vajaduse korral ja
 2. 9. liigi alla kuuluva pelaagilise püügi 250 000 tonni suuru- vastastikusel kokkuleppel meetmeid kalavarude säästva majanda-
 se aastase üldtonnaaži ületamisel eraldab ühendus täiendava toe- mise tagamiseks.
 tuse suurusjärgus 40 eurot püügitonni kohta.
 4. Ühise teaduskomitee volitused hõlmavad eelkõige järgmisi
 3. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 4, 5, 6, tegevusi:
 7, 9, 10 ja 13 kohaselt.
 a) koostada iga-aastane teadusaruanne käesoleva lepingu ese-
 (1) Summale lisanduvad otse Mauritaaniale I lisa IV peatükis osutatud
 meks oleva kalapüügi kohta;
 kontole kantavad I lisa III peatükis ettenähtud laevaomanike tasud,
 mille suurus on hinnanguliselt 15 miljonit eurot aastas.
 Kümnenda Euroopa Arengufondi Mauritaania strateegiadokument,
 eeldades selle allkirjastamist, ja riiklik näidisprogramm sisaldavad muu b) välja töötada iga-aastane programm, milles käsitletakse tea-
 hulgas kolme aasta jooksul alates 2009. aastast eraldatavat hinnangu- duslikke küsimusi kalavarude seisu ja ökosüsteemi arengu
 liselt 40 miljoni euro suurust eelarvetoetust, juhul kui vajalikud tingi- paremaks mõistmiseks, ja seda programmi ellu viia;
 mused seda võimaldavad. Kui kümnenda Euroopa Arengufondi,
 eelkõige selle kalanduspoliitika, vahekokkuvõte annab tunnistust
 programmi üldiselt positiivsetest tulemustest, võivad kõne alla tulla ka
 muudatused kümnenda Euroopa Arengufondi kavandatava assignee- c) uurida komitees ühehäälselt heakskiidetud menetlust järgides
 ringu suurendamises. käesoleva lepingu teostamisel kerkivaid teaduslikke küsimusi;
 ---pagebreak--- 31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/5
 d) teostada muu hulgas ja vajaduse korral katsepüüki, et mää- 3. Kui lepinguosalised leiavad, et katsepüük on andnud posi-
 rata kindlaks kalapüügivõimalused ja kasutusvõimalused, mis tiivseid tulemusi, võib ökosüsteemide ja mere elusressursside säi-
 tagavad kalavarude ja ökosüsteemi säilimise. litamist silmas pidades anda ühenduse laevadele uusi
 kalapüügivõimalusi vastavalt käesoleva protokolli artiklis 4 sätes-
 tatud kokkuleppekorrale kuni käesoleva protokolli kehtivuse lõp-
 pemiseni ning sõltuvalt lubatavast püügikoormusest. Selle
 Artikkel 4 tulemusena suureneb rahaline toetus vastavalt artikli 4 sätetele.
 Kalapüügivõimaluste läbivaatamine
 4. Katsepüüki teostatakse tihedas koostöös Mauritaania
 okeanograafia- ja kalandusuuringute instituudiga (instituut). Sel-
 1. Käesoleva protokolli artiklis 1 osutatud kalapüügivõimalusi leks võtab instituut vastu otsuse pardale võetavate teadlaste ja
 võib vastastikusel kokkuleppel suurendada, tingimusel et lepingu vaatlejate meeskonna koosseisu kohta, kelle kulud kannab laevao-
 artikli 4 lõikes 1 osutatud ühise teaduskomitee järelduste koha- manik. Katsepüügi tulemusena saadud andmeid kasutatakse ins-
 selt ei kahjustata sellega Mauritaania varude säästvat majandamist. tituudi aruandes, mis edastatakse ministeeriumile.
 Sellisel juhul suurendatakse käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 1
 osutatud rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põ-
 himõttel. Euroopa Ühenduse makstava rahalise toetuse kogu-
 summa ei tohi siiski olla üle kahe korra suurem käesoleva 5. Katsepüügi ajal väljapüütud saak kuulub laevaomanikule.
 protokolli artikli 2 lõikes 1 osutatud summast ning see peab jää- Keelatud on püüda liike, mille suurus on reguleerimata või mille
 ma proportsionaalseks kalapüügivõimaluste suurendamisega. püüdmine, pardal hoidmine ja turustamine ei ole Mauritaania
 õiguse kohaselt lubatud.
 2. Kui lepinguosalised lepivad kokku käesoleva protokolli
 artikli 3 lõikes 3 esitatud meetmete võtmises, vähendades artik-
 lis 1 osutatud kalapüügivõimalusi, vähendatakse rahalist toetust 6. Kui lepinguosalised ei ole vastastikusel kokkuleppel otsus-
 tanud teisiti, lossitakse kogu katsepüügiga tegelevate laevade saak
 proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. Ilma et see pii-
 Mauritaanias.
 raks käesoleva protokolli artikli 6 kohaldamist võib ühendus pea-
 tada selle rahalise toetuse maksmise juhul, kui käesolevas
 protokollis sätestatud ühtegi kalapüügivõimalust ei saa
 rakendada.
 Artikkel 6
 Partnerluslepingu panus Mauritaania kalanduspoliitika
 3. Lepinguosalised võivad vastastikusel kokkuleppel vaadata rakendamisse
 üle ka kalapüügivõimaluste jaotuse eri laevakategooriate vahel,
 tingimusel et järgitakse teaduskomitee soovitusi nende kalavaru-
 de majandamise kohta, mida ümberjaotamine võib mõjutada. Kui
 kalapüügivõimaluste ümberjaotamisel on vaja rahalist toetust ko- 1. Lepingu artikli 7 lõike 1 punktiga b ettenähtud rahaline toe-
 handada, lepivad lepinguosalised selles kokku. tus on käesoleva protokolli artikli 2 lõike 1 kohaselt 11 miljonit
 eurot esimesel aastal, 16 miljonit eurot teisel aastal, 18 miljonit
 eurot kolmandal aastal ja 20 miljonit eurot neljandal aastal. Kõ-
 nealune rahaline toetus aitab kaasa Mauritaania meremajanduse ja
 4. Lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud kalapüügivõimaluste muutmise kalandussektori säästva arengu riikliku strateegia väljaarendami-
 üle otsustakse lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel lepingu sele ja elluviimisele vastutustundliku ja säästva kalapüügi raken-
 artiklis 10 sätestatud ühiskomitees. damiseks Mauritaania vetes kooskõlas kalavarude säilitamise
 strateegiliste eesmärkidega, sektori parema integratsiooniga riigi
 majandusse, eelkõige alljärgnevas lõikes 3 osutatud sekkumisvald-
 kondade puhul, mille soovituslike näitajate loetelu on esitatud
 Artikkel 5 IV lisas ning on toeks ka Arguin’i panga rahvuspargile.
 Katsepüük
 2. Lõikes 1 osutatud rahalise toetuse kasutamise eest vastutab
 1. Lepinguosalised võivad tegeleda Mauritaania kalastusvöön- Mauritaania ning see põhineb lepinguosaliste vastastikusel kok-
 dis katsepüügiga, võttes arvesse lepingu artiklis 4 osutatud teadus- kuleppel kindlaks määratud eesmärkidel ja nende saavutamiseks
 komitee arvamust. Sel eesmärgil ja ühe lepinguosalise taotlusel kavandatud ühe- ja mitmeaastastel programmidel ning näitajatel,
 konsulteerivad nad teineteisega ning määravad iga juhtumi puhul mille järgi tulemust hinnata.
 eraldi kindlaks uued varud, tingimused ja muud asjakohased
 näitajad.
 3. Ilma et see piiraks lepinguosaliste poolt nende eesmärkide
 kindlaksmääramist ja kooskõlas Mauritaania meremajanduse ja
 2. Katsepüügi lubasid antakse uurimise eesmärgil kuni kuueks kalandussektori säästva arengu riikliku strateegia praeguste prio-
 kuuks ja kooskõlas lepingu artikli 6 lõikega 2. Lubade suhtes keh- riteetidega, ning et kindlustada sektori säästev ja vastutustundlik
 tib tasu maksmise kohustus. majandamine, on lepinguosalised otsustanud keskenduda
 ---pagebreak--- L 203/6 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
 püügipiirkondade korraldamise ja rendi parema saamise raames artiklis 10 osutatud ühiskomitees IV lisas määratletud suuniste
 järgmistele eesmärkidele: põhjal ja kohe pärast protokolli jõustumist kokku järgmises:
 — püügipiirkondade korraldamise kavade elluviimine (kaheksa-
 jalad, krevetid jne),
 a) ühe- ja mitmeaastased suunised, millest juhindutakse allpool
 — kalandusalaste ja okeanograafiauuringute tõhustamine, esitatud artiklis 6 kindlaksmääratud Mauritaania kalanduspo-
 liitika prioriteetide elluviimisel ja artikli 6 lõikes 3 sätestatud
 säästva ja vastutustundliku kalapüügi juurutamisel;
 — järelevalveameti tegevuse tõhustamine,
 — suutlikkuse kontroll ja ajakohastamine,
 b) ühe- ja mitmeaastased eesmärgid ning igal aastal saavutatud
 — uute püügiliikide (sardiinid, anšoovised) väljaarendamine; tulemuste hindamist võimaldavad kriteeriumid ja näitajad.
 sektorit hõlmavate majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgede raames
 järgmistele eesmärkidele:
 2. Kõik muudatused neis suunistes, eesmärkides ning hinda-
 — infrastruktuuride ja sadamateenuste arendamine, miskriteeriumides ja -näitajates kiidavad lepinguosalised heaks
 ühiskomitees.
 — kvaliteedinäitajate muutmine nõuetele vastavateks ja nende
 edendamine, eelkõige kalatoodete tootmise terviseohutuse
 ning pädevate asutuste järelevalvesuutlikkuse parandamise
 osas, 3. Koos eesmärkide ja suunistega, mis on määratud kindlaks ja
 ellu viidud 31. juulini 2008 kehtinud protokolliga 2006/2008
 — sektorisse tehtavate erainvesteeringute edendamine, eelkõige edastatakse Euroopa Komisjonile igal aastal hiljemalt 1. märtsil
 tootmisseadmete ajakohastamise ja moderniseerimise abil, kalendriaastat hõlmav mitmeaastane kava käesoleva protokolli
 üldise konkurentsivõime näitajate ja oma suhteliste konku- sektori toetuseks.
 rentsieeliste edendamine,
 — väikesemahulise merekalapüügi, sisevetekalanduse ja vesivil-
 jeluse arendamine; Esimesel protokolli kohaldamise aastal teatab Mauritaania ühen-
 dusele käesoleva protokolli artikli 6 lõikes 1 sätestatud rahalise
 toetuse kasutamisest suuniste, eesmärkide ning hindamiskriteeriu-
 merekeskkonna, elupaikade ja ranniku kaitse raames järgmistele
 mide ja -näitajate heakskiitmise ajal ühiskomitees.
 eesmärkidele:
 — merekeskkonna ja vee-elupaikade säilitamine,
 Sektorisisese toetuse puhul tehakse juunis kalendriaasta tulemus-
 — diagnoosivõimekuse suurendamine ja meresaaste vastase näitajate saavutamise ühine vahekokkuvõte ning järgmise aasta
 võitluse parandamine; jaanuaris tulemusnäitajate saavutamise ühine lõpparuanne. Lisaks
 edastab Mauritaania hiljemalt iga aasta 30. oktoobril järgmise aas-
 õigusliku ja institutsioonilise raamistiku raames järgmistele ta rahandusseadusega ettenähtud rahaeraldised.
 eesmärkidele:
 — kalandusministeeriumi ja selle haldusalas olevate asutuste
 institutsioonilise suutlikkuse tõhustamine, 4. Kõnealuste ühiste aruannete jaoks edastab ministeerium ko-
 misjonile hiljemalt kuu enne ühise vahekokkuvõtte ja lõpparuan-
 de tegemist ajutise aruande ja aastase lõpparuande saavutatud
 — kalandustegevust ja sektori õiguskeskkonda hõlmava olemas-
 tulemuste elluviimise kohta, samuti kõigi esinenud probleemide
 oleva õigusliku raamistiku parandamine.
 ning nende lahendamise ja ületamise kohta.
 Artikkel 7
 Mauritaania kalanduspoliitika toetuse rakendamise
 tingimused Komisjon jätab endale õiguse taotleda Mauritaania ametiasutustelt
 nimetatud tulemustega seotud lisateavet, et pidada lepingu artik-
 lis 10 sätestatud ühiskomitee raames nõu Mauritaania ametiasu-
 1. Ilma et see piiraks käesoleva protokolli artikli 6 lõike 3 ko- tustega kavandatud eesmärkide saavutamist võimaldavate
 haldamist, lepivad Euroopa Ühendus ja Mauritaania lepingu meetmete vastuvõtmiseks.
 ---pagebreak--- 31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/7
 Artikkel 8 2. Protokolli kohaldamise võib ühe lepinguosalise algatusel
 peatada, kui lepinguosaliste vaheline vaidlus on tõsine ja lõike 1
 Ühenduse ettevõtjate majanduslik integratsioon kohaselt kokku kutsutud ühiskomitee nõupidamisel rahumeelset
 Mauritaania kalandussektoriga lahendust ei saavutatud.
 3. Protokolli kohaldamise peatamiseks peab huvitatud lepin-
 1. Lepinguosalised kohustuvad edendama ühenduse ettevõtja- guosaline teatama oma kavatsusest kirjalikult vähemalt kolm
 te integreerimist kogu Mauritaania kalandusvaldkonda. Selle raa- kuud enne peatamise jõustumiskuupäeva.
 mes teostavad lepinguosalised 2008. aasta jooksul Mauritaania
 kalandussektorisse tehtud erainvesteeringutega seotud kohustus-
 te objektiivseid hindamisi, eesmärgiga tuua esile suunised, mis 4. Erandina lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud peatamise menetlusest
 võivad edendada investeeringuid, mille puhul arvestatakse lossi- on ühendusel õigus protokolli kohaldamine viivitamata peatada,
 mise infrastruktuuride arengut, tootmisvahendite muutmist nõue- kui Mauritaania ei täida endale kalanduspoliitika rakendamise
 tele vastavaks ja tootmisvahendite ajakohastamist ning osas võetud kohustusi. Sellest peatamisest teatatakse viivitamata
 kalatoodete turustamisvaldkonna edendamist, samuti meetmed Mauritaania ametiasutustele.
 sektori õigusliku ja institutsionaalse raamistiku parandamiseks ja
 sektori konkurentsivõime tühistamiseks.
 5. Kui protokolli kohaldamine peatatakse, jätkavad lepingu-
 osalised neid lahutavas vaidluses kokkuleppelise lahenduse leid-
 miseks nõupidamisi. Lahenduse leidmisel jätkatakse protokolli
 kohaldamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt
 2. Lepinguosalised otsustavad luua ühise töörühma, mis uu- ja pro rata temporis põhimõttel ajavahemiku võrra, millal proto-
 riks korrapäraselt Mauritaania kalandussektorisse tehtud erainves- koll oli peatatud.
 teeringute edendamisega seotud küsimusi, eelkõige seda, kuidas
 lihtsustada Euroopa eraettevõtete jaoks tegevuse alustamist, Mau-
 ritaania ja Euroopa ettevõtjate ühisettevõtete tegevuse alustamist
 ning leida avaliku ja erasektori jaoks kohane partnerlus. Ühine Artikkel 10
 töörühm võiks määrata kindlaks iga-aastase eritegevuskava ning
 jälgida ühisel kokkuleppel selle rakendamist, eelkõige partnerlus- Protokolli kohaldamise peatamine maksete tasumata
 lepingu alusel elluviidava Mauritaania kalanduspoliitika raames. jätmise tõttu
 Kui ühendus ei tasu käesoleva protokolli artikliga 2 ettenähtud
 makseid, võib käesoleva protokolli artikli 4 sätteid arvestades
 3. Lepinguosalised otsustavad ühtlasi seada sisse iga-aastase käesoleva protokolli kohaldamise peatada järgmistel tingimustel:
 kohtumise, mis toimub Mauritaania kalandussektori eraettevõtja-
 te partnerlust edendava foorumi raames. Kõnealusele iga-aastasel
 foorumil on oodatud osalema Euroopa ja Mauritaania eraettevõt- a) ministeerium saadab Euroopa Komisjonile teate makse mit-
 jad ning see toimub Mauritaanias. telaekumise kohta. Komisjon viib läbi vastavad kontrollime-
 netlused ja tasub vajadusel makse hiljemalt 30 tööpäeva
 jooksul pärast teate kättesaamise kuupäeva;
 4. Värske kala sektori arendamiseks vähendab Mauritaania b) kui Mauritaania pädevad asutused ei ole punktis a sätestatud
 nendelt ühenduse ettevõtjatelt, kes lossivad Mauritaania sadama- ajavahemiku jooksul makset või asjakohast selgitust makse
 tes (eelkõige kohalikule tööstusele müümiseks, nende toodete puudumise kohta saanud, on neil õigus peatada protokolli
 väärtuse suurendamiseks Mauritaanias või Mauritaania kalastus- kohaldamine. Sellest teavitavad nad viivitamata Euroopa
 vööndis püütud saagi vedamiseks mööda maismaateid) nõutava- Komisjoni;
 te tasude suurust vastavalt käesoleva protokolli lisa 1 sätetele ja
 asjakohastele Mauritaania õigusaktidele.
 c) protokolli kohaldamine jätkub niipea, kui kõnealune makse
 on tasutud.
 Artikkel 9
 Artikkel 11
 Vaidlused — protokolli kohaldamise peatamine
 Siseriiklike õigusaktide kohaldamine
 Ilma et see piiraks lepingu sätete kohaldamist, kohaldatakse käes-
 1. Käesoleva protokolli ja selle lisade sätete tõlgendamisel ja oleva protokolli ja selle lisa alusel kala püüdvate laevade tegevuse,
 nende kohaldamisel tekkivate mis tahes erimeelsuste korral pea- eelkõige lossimise, ümberlaadimise, sadamateenuste kasutamise,
 vad lepinguosalised nõu lepingu artikliga 10 ettenähtud ühisko- varude hankimise ja muu suhtes Mauritaanias kehtivaid õigus- ja
 mitees, mis kutsutakse vajadusel kokku erakorraliselt. haldusnorme.
 ---pagebreak--- L 203/8 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
 Artikkel 12 2. Eelmises lõikes osutatud teatise üleandmisega alustatakse le-
 pinguosaliste vahelisi konsultatsioone.
 Kestus
 Käesolevat protokolli ja selle lisasid kohaldatakse nelja aasta jook-
 sul alates 1. augustist 2008, juhul kui ei toimu artikli 13 kohast Artikkel 14
 lõpetamist. Jõustumine
 Artikkel 13 1. Käesolev protokoll ja selle lisad jõustuvad kuupäeval, millal
 lepinguosalised teatavad teineteisele selleks vajalike menetluste
 Lõpetamine
 lõpuleviimisest.
 1. Protokolli lõpetamise korral teatab huvitatud lepinguosali-
 ne teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest protokoll lõ- 2. Neid kohaldatakse alates 1. augustist 2008 ajavahemikku
 petada vähemalt kuus kuud enne asjaomase lõpetamise 1. juuli 2006 kuni 31. juuli 2008 hõlmava protokolli ja selle li-
 jõustumist. sade asemel.
 ---pagebreak--- Kalapüügivõimaluste tabel
 Püügiliik
 31.7.2008
 VÄHILAADSED PÕHJALÄHEDANE PÜÜK PEAJALGSED PELAAGILINE PÜÜK
 2. liik: 3. liik:
 traalerid ja põh- Põhjalähedane 8. liik:
 1. liik: 4. liik: 9. liik: 11. liik:
 jaõngejada ka- püük tuunipüügi rit- ET
 vähilaadsed 10. liik: 6. liik: põhjatraalerid 5. liik: 7. liik: pelaagilisedkül- Värske pelaagilise
 sutavad laevad (v.a senegali mer- võngelaevad ja
 (v.a langustid krabid langustid (v.a senegali peajalgsed tuuniseinerid mutustraalerid püügi laevad
 senegali mer- luus), muud püü- triivõngejadaga
 ja krabid) merluus) (1) (1)
 luusi püüdmi- givahendid kui laevad
 seks traalnoot
 GTmaksimaal- 9 570 GT 300 GT 300 GT 3 240 GT 1 162 GT 375 GT 13 950 GT 22 laeva 22 laeva 17 litsentsi aastane keskmine
 selt litsentseeri- 32 laeva 15 000 GT kuus
 misperioodi
 kohta
 (1) 11. liigi kasutamata püügivõimalusi võib kasutada 9. liigi puhul kuni 20 litsentsi ulatuses kuus.
 Euroopa Liidu Teataja
 L 203/9
 ---pagebreak--- L 203/10 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
 1. PÜÜGILIIK: VÄHILAADSETE (V. A LANGUSTID JA KRABID) PÜÜDMISEKS ETTENÄHTUD LAEVAD
 1. Kalastusvöönd
 i) Põhja pool laiuskraadi 19° 21’ N, väljaspool järgmiste punktidega piiratud vööndit:
 20° 46,3’ N 17° 03,0’ W
 20° 40,0’ N 17° 07,5’ W
 20° 05,0’ N 17° 07,5’ W
 19° 35,5’ N 16° 47,0’ W
 19° 28,0’ N 16° 45,0’ W
 19° 21,0’ N 16° 45,0’ W
 ii) Lõuna pool laiuskraadi 19° 21′ N, lääne pool kuue miili lähtejoonest, (vt koordinaatide viitedokumenti II li-
 sa 6. liites).
 Kui krevetipüügi plaan vastu võetakse, võib käesoleva tsooni lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel üle vaa-
 data.
 2. Lubatud püügivahend
 Kreveti põhjatraalnoot ja teised selektiivsed vahendid.
 Lepinguosalised viivad läbi tehnilisi katseid, et määrata kindlaks selektiivsed seadmed, ja eelkõige: (i) selektiiv-
 sed võrgud traalnootadele, (ii) muud selektiivsed vahendid peale traalnooda. Nende selektiivsete vahendite ra-
 kendamine peab toimuma enne 31. detsembrit 2009, pärast katsetulemuste teaduslikku, tehnilist ja
 majanduslikku hindamist.
 Kahekordne traalipära on keelatud. Kahekordsest lõngast traalipära on keelatud. Kaitsepõlled on lubatud vas-
 tavalt Mauritaania kalanduskoodeksi artiklile 24.
 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus
 50 mm
 4. Bioloogilise taastumise aeg
 Kaks (2) kahekuulist (2) perioodi: mai, juuni ja september, oktoober.
 Lepinguosalised võivad ühiskomitee raames saavutatud ühisel kokkuleppel kohandada, suurendada või vähen-
 dada eespool nimetatud bioloogilise taastumise perioodide kestust ning määrata kindlaks ruumilis-ajaliselt su-
 letud alad, et kaitsta kudealasid ja noorkalade elualasid.
 5. Kaaspüük ja alammõõdud
 Vastavalt Mauritaania õigusaktidele, vt VI peatükk ja I lisa 5. liide (kaaspüük) ning V peatüki punkt 5 ja I lisa 6.
 liide (alammõõdud)..
 Juhul kui Mauritaania õigusaktidega ei ole teatavate liikide puhul kaaspüük ega alammõõdud ette nähtud, pea-
 vad lepinguosalised lubatud koguste määramiseks ühiskomitees nõu
 6. Lubatud tonnaaž/Tasud
 2008/2009 2009/2010 2010/2011 2011/2012
 Lubatud tonnaaž (GT) litsentseerimisperioodil 9 570 GT 9 570 GT 9 570 GT 9 570 GT
 Tasud eurodes GT kohta aastas 291 303 315 315
 7. Märkused
 Tasud määratakse kindlaks protokolli kohaldamise nelja-aastaseks perioodiks.
 Lossimist ja ümberlaadimist soodustatakse vastavalt protokollis ja lisas 1 sätestatule.
 ---pagebreak--- 31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/11
 2. PÜÜGILIIK: SENEGALI MERLUUSI TRAALERID (1) JA PÕHJAÕNGEJADAGA LAEVAD
 1. Kalastusvöönd
 1.1 i) Põhja pool laiuskraadi 19° 15,6’ N, lääne pool järgmisi punkte ühendavat joont:
 20° 46,3’ N 17° 03,0’ W
 20° 36,0’ N 17° 11,0’ W
 20° 36,0’ N 17° 36,0’ W
 20° 03,0’ N 17° 36,0’ W
 19° 45,7’ N 17° 03,0’ W
 19° 29,0’ N 16° 51,5’ W
 19° 15,6’ N 16° 51,5’ W
 19° 15,6’ N 16° 49,6’ W
 ii) Lõuna pool laiuskraadi 19° 15,60’ N kuni laiuskraadini 17° 50’ N, lääne pool 18 miili joonest, mil-
 le koordinaadid on arvutatud lähtuvalt kuue miili joonest, mille koordinaadid on II lisa 6. liites.
 iii) Lõuna pool laiuskraadi 17° 50,0’ N lääne pool 12 miili joonest, mille koordinaadid on arvutatud
 lähtuvalt kuue miili joonest, mille koordinaadid on II lisa 6. liites.
 1.2 Peajalgsete püügi bioloogilise taastumise ajal on vöönditeks jaotamine järgmine:
 i) Cap Blanci ja Cap Timirisi vahel on keelutsoon määratletud järgmiste punktidega:
 20° 46,0’ N 17° 03,0’ W
 20° 46,0’ N 17° 47,0’ W
 20° 03,0’ N 17° 47,0’ W
 19° 47,0’ N 17° 14,0’ W
 19° 21,0’ N 16° 55,0’ W
 19° 15,6’ N 16° 51,5’ W
 19° 15,6’ N 16° 49,6’ W
 ii) Cap Timirisist lõuna poole (lõuna pool laiuskraadi 19° 15,60’ N) kuni Nouakchott’ini (17° 50’ N)
 on keelutsoon 18 miili joon, mille koordinaadid on arvutatud lähtuvalt kuue miili joonest, mille
 koordinaadid on II lisa 6. liites.
 iii) Nouakchott’ist lõuna poole (lõuna pool laiuskraadi 17° 50’ N) on keelutsoon 12 miili joon, mille
 koordinaadid on arvutatud lähtuvalt 6 miili joonest, mille koordinaadid on II lisa 6. liites.
 2. Lubatud püügivahend
 — Põhjatraalnoot,
 — merluusi põhjatraalnoot.
 Kahekordne traalipära on keelatud.
 Kahekordsest lõngast traalipära on keelatud.
 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus
 70 mm traalnooda puhul.
 4. Bioloogilise taastumise aeg
 Lepinguosalised lepivad ühiskomitee raames ja ühise teaduskomitee poolt heakskiidetud parimate kättesaada-
 vate teaduslike soovituste alusel kokku kõige sobivama bioloogilise taastumise aja.
 ---pagebreak--- L 203/12 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
 5. Kaaspüük ja alammõõdud
 Vastavalt Mauritaania õigusaktidele, vt VI peatükk ja I lisa 5. liide (kaaspüük) ning V peatüki punkt 5 ja I lisa 6.
 liide (alammõõdud).
 Juhul kui Mauritaania õigusaktidega ei ole teatavate liikide puhul kaaspüük ega alammõõdud ette nähtud, pea-
 vad lepinguosalised lubatud koguste määramiseks ühiskomitees nõu.
 6. Lubatud tonnaaž/Tasud
 2008/2009 2009/2010 2010/2011 2011/2012
 Lubatud tonnaaž (GT) litsentseerimisperioodil 3 240 GT 3 240 GT 3 240 GT 3 240 GT
 Tasud eurodes GT kohta aastas 148 153 159 159
 7. Märkused
 Tasud määratakse kindlaks protokolli kohaldamise nelja-aastaseks perioodiks.
 1) See püügiliik ei hõlma külmutustraalereid.
 Lossimist ja ümberlaadimist soodustatakse vastavalt protokollis ja lisas 1 sätestatule.
 3. PÜÜGILIIK: PÕHJALÄHEDASTE KALADE (V. A SENEGALI MERLUUS) PÜÜGIKS ETTENÄHTUD LAEVAD,
 MIS KASUTAVAD MUID PÜÜGIVAHENDEID KUI TRAALNOOT
 1. Kalastusvöönd
 1.1 i) Põhja pool laiuskraadi 19° 48,50’ N, alates kolmest meremiilist, mõõdetuna alates Cap Blanci–Cap
 Timirisi lähtejoonest.
 ii) Lõuna pool laiuskraadi 19° 48,50’ N kuni laiuskraadini 19° 21′ N, lääne pool pikkuskraadi
 16° 45′ W.
 iii) Lõuna pool laiuskraadi 19° 21,00’ N, lääne pool kolme miili joonest, mille koordinaadid on arvu-
 tatud lähtuvalt kuue miili joonest, mille koordinaadid on II lisa 6. liites.
 1.2 Peajalgsete püügi bioloogilise taastumise ajal on vöönditeks jaotamine järgmine:
 i) Cap Blanci ja Cap Timirisi vahel:
 20° 46,0’ N 17° 03,0’ W
 20° 46,0’ N 17° 47,0’ W
 20° 03,0’ N 17° 47,0’ W
 19° 47,0’ N 17° 14,0’ W
 19° 21,0’ N 16° 55,0’ W
 19° 15,6’ N 16° 51,5’ W
 19° 15,6’ N 16° 49,6’ W
 ii) Cap Timirisist lõuna pool (lõuna pool laiuskraadi 19° 15,60’ N) kuni Nouakchott’ini (17° 50’ N) on
 keelutsoon kolme miili joon, mille koordinaadid on arvutatud lähtuvalt kuue miili joonest, mille
 koordinaadid on II lisa 6. liites.
 iii) Nouakchott’ist lõuna poole (lõuna pool laiuskraadi 17° 50’ N) on keelutsoon kolme miili joon, mil-
 le koordinaadid on arvutatud lähtuvalt kuue miili joonest, mille koordinaadid on II lisa 6. liites.
 2. Lubatud püügivahend
 — Õngejada;
 — seisevvõrk suurima sügavusega 7 m ja suurima pikkusega 100 m. Polüamiidmonokiududest seisevvõrku-
 de kasutamine on Mauritaania õigusaktide kohaselt keelatud;
 — ridvata õng;
 — mõrd;
 — noot elussööda püügiks.
 ---pagebreak--- 31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/13
 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus
 120 mm nakkevõrgu puhul;
 20 mm elussöödaga püügi võrgu puhul;
 4. Kaaspüük ja alammõõdud
 Vastavalt Mauritaania õigusaktidele, vt VI peatükk ja I lisa 5. liide (kaaspüük) ning V peatüki punkt 5 ja I lisa 6.
 liide (alammõõdud).
 Juhul kui Mauritaania õigusaktidega ei ole teatavate liikide puhul kaaspüük ega alammõõdud ette nähtud, pea-
 vad lepinguosalised lubatud koguste määramiseks ühiskomitees nõu.
 5. Lubatud tonnaaž
 2008/2009 2009/2010 2010/2011 2011/2012
 Lubatud tonnaaž (GT) litsentseerimisperioodil 1 162 GT 1 162 GT 1 162 GT 1 162 GT
 Tasud eurodes GT kohta aastas 254 264 274 274
 6. Märkused
 Tasud määratakse kindlaks protokolli kohaldamise nelja-aastaseks perioodiks.
 Kasutatavast püügivahendite tüübist tuleks teatada litsentsi taotlemisel.
 Nootade kasutamine on lubatud ainult õngejadas ja mõrrapüügil kasutatava elussööda püüdmisel.
 Mõrdade kasutamine on lubatud kõige rohkem seitsmel laeval, millest igaühe mahutavus on alla 135 GT.
 Lossimist ja ümberlaadimist soodustatakse vastavalt protokollis ja lisas 1 sätestatule.
 Lepinguosalised lepivad ühiskomitee raames ja ühise teaduskomitee poolt heakskiidetud parimate kättesaada-
 vate teaduslike soovituste alusel kokku kõige sobivama bioloogilise taastumise aja.
 4. PÜÜGILIIK: PELAAGILISTE TRAALNOOTADEGA KÜLMUTUSTRAALERID PÕHJALÄHEDASTE KALADE
 PÜÜGIKS
 1. Kalastusvöönd
 1.1 i) Põhja pool laiuskraadi 19° 15,60’ N, lääne pool järgmisi punkte ühendavat joont:
 20° 46,3’ N 17° 03,0’ W
 20° 36,0’ N 17° 11,0’ W
 20° 36,0’ N 17° 36,0’ W
 20° 03,0’ N 17° 36,0’ W
 19° 45,7’ N 17° 03,0’ W
 19° 29,0’ N 16° 51,5’ W
 19° 15,6’ N 16° 51,5’ W
 19° 15,6’ N 16° 49,6’ W
 ii) Lõuna pool laiuskraadi 19° 15,60’ N kuni laiuskraadini 17° 50’ N, lääne pool 18 miili joonest, mille
 koordinaadid on arvutatud lähtuvalt kuue miili joonest, mille koordinaadid on II lisa 6. liites.
 iii) Lõuna pool laiuskraadi 17° 50,00’ N lääne pool 12 miili joonest, mille koordinaadid on arvutatud
 lähtuvalt kuue miili joonest, mille koordinaadid on II lisa 6. liites.
 ---pagebreak--- L 203/14 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
 2. Lubatud püügivahend
 — Traalnoot
 Kahekordne traalipära on keelatud.
 Kahekordsest lõngast traalipära on keelatud.
 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus
 70 mm
 4. Bioloogilise taastumise aeg
 Kaks (2) kahekuulist (2) perioodi: mai, juuni ja september, oktoober.
 Lepinguosalised võivad ühiskomitee raames saavutatud ühisel kokkuleppel kohandada, suurendada või vähen-
 dada eespool nimetatud bioloogilise taastumise perioodide kestust ning määrata kindlaks ruumilis-ajaliselt su-
 letud alad, et kaitsta kudealasid ja noorkalade elualasid.
 5. Kaaspüük ja alammõõdud
 Vastavalt Mauritaania õigusaktidele, vt VI peatükk ja I lisa 5. liide (kaaspüük) ning V peatüki punkt 5 ja I lisa 6.
 liide (alammõõdud).
 Juhul kui Mauritaania õigusaktidega ei ole teatavate liikide puhul kaaspüük ega alammõõdud ette nähtud, pea-
 vad lepinguosalised lubatud koguste määramiseks ühiskomitees nõu.
 6. Lubatud tonnaaž/Tasud
 2008/2009 2009/2010 2010/2011 2011/2012
 Lubatud tonnaaž (GT) litsentseerimisperioodil 375 GT 375 GT 375 GT 375 GT
 Tasud eurodes GT kohta aastas 156 163 169 169
 7. Märkused
 Tasud määratakse kindlaks protokolli kohaldamise nelja-aastaseks perioodiks.
 Lossimist ja ümberlaadimist soodustatakse vastavalt protokollis ja lisas 1 sätestatule.
 5. PÜÜGILIIK: PEAJALGSED
 1. Kalastusvöönd
 Põhja pool laiuskraadi 19° 15,60’ N, väljaspool järgmiste punktidega piiratud vööndit:
 20° 46,3’ N 17° 03,0’ W
 20° 40,0’ N 17° 07,5’ W
 19° 57,0’ N 17° 07,5’ W
 19° 28,2’ N 16° 48,0’ W
 19° 18,5’ N 16° 48,0’ W
 19° 18,5’ N 16° 40,5’ W
 19° 15,6’ N 16° 38,0’ W
 Lõuna pool laiuskraadi 19° 15,60’ N kuni laiuskraadini 17° 50’ N, lääne pool üheksa miili joonest, mõõdetuna
 alates kuue miili joonest, mille koordinaadid on II lisa 6. liites.
 Lõuna pool laiuskraadi 19° 15,60’ N kuni laiuskraadini 17° 50’ N, lääne pool üheksa miili joonest, mõõdetuna
 alates kuue miili joonest, mille koordinaadid on II lisa 6. liites.
 ---pagebreak--- 31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/15
 2. Lubatud püügivahend
 Põhjatraalnoot
 Kahekordne traalipära on keelatud.
 Kahekordsest lõngast traalipära on keelatud.
 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus
 70 mm
 4. Bioloogilise taastumise aeg
 Kaks (2) kahekuulist (2) perioodi: mai, juuni ja september, oktoober.
 Lepinguosalised võivad ühiskomitee raames saavutatud ühisel kokkuleppel, parimate kättesaadavate teadusli-
 ke soovituste alusel kohandada, suurendada või vähendada eespool nimetatud bioloogilise taastumise perioo-
 di kestust ning määrata kindlaks ruumilis-ajaliselt suletud alad, et kaitsta kudealasid ja noorkalade elualasid.
 5. Kaaspüük ja alammõõdud
 Vastavalt Mauritaania õigusaktidele, vt VI peatükk ja I lisa 5. liide (kaaspüük) ning V peatüki punkt 5 ja I lisa 6.
 liide (alammõõdud).
 Juhul kui Mauritaania õigusaktidega ei ole teatavate liikide puhul kaaspüük ega alammõõdud ette nähtud, pea-
 vad lepinguosalised lubatud koguste määramiseks ühiskomitees nõu.
 6. Lubatud tonnaaž/Tasud
 2008/2009 2009/2010 2010/2011 2011/2012
 Lubatud tonnaaž (GT) litsentseerimisperioodil 13 950 GT 13 950 GT 13 950 GT 13 950 GT
 Tasud eurodes GT kohta aastas 349 363 377 377
 7. Märkused
 Tasud määratakse kindlaks protokolli kohaldamise nelja-aastaseks perioodiks.
 Lossimist ja ümberlaadimist soodustatakse vastavalt protokollis ja lisas 1 sätestatule.
 6. PÜÜGILIIK: LANGUSTID
 1. Kalastusvöönd
 1.1 Põhja pool laiuskraadi 19° 21′ N, 20 meremiili mõõdetuna alates Cap Blanci–Cap Timirisi lähtejoonest.
 1.2 Lõuna pool laiuskraadi 19° 21′ N, 15 miili, mille koordinaadid on arvutatud lähtuvalt kuue miili joonest,
 mille koordinaadid on II lisa 6. liites.
 2. Lubatud püügivahend
 Lõksud
 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus
 60 mm võrk.
 ---pagebreak--- L 203/16 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
 4. Bioloogilise taastumise aeg
 Kaks (2) kahekuulist (2) perioodi: mai, juuni ja september, oktoober.
 Lepinguosalised võivad ühiskomitee raames saavutatud ühisel kokkuleppel eespool nimetatud bioloogilise taas-
 tumise perioodi kestust kohandada, suurendada või vähendada.
 5. Kaaspüük ja alammõõdud
 Vastavalt Mauritaania õigusaktidele, vt VI peatükk ja I lisa 5. liide (kaaspüük) ning V peatüki punkt 5 ja I lisa 6.
 liide (alammõõdud).
 Juhul kui Mauritaania õigusaktidega ei ole teatavate liikide puhul kaaspüük ega alammõõdud ette nähtud, pea-
 vad lepinguosalised lubatud koguste määramiseks ühiskomitees nõu.
 6. Lubatud tonnaaž/Tasud
 2008/2009 2009/2010 2010/2011 2011/2012
 Lubatud tonnaaž (GT) litsentseerimisperioodil 300 GT 300 GT 300 GT 300 GT
 Tasud eurodes GT kohta aastas 283 294 305 305
 7. Märkused
 Tasud määratakse kindlaks protokolli kohaldamise nelja-aastaseks perioodiks.
 Lossimist soodustatakse vastavalt protokollis ja lisas 1 sätestatule.
 7. PÜÜGILIIK: TUUNIKÜLMUTUSSEINERID
 1. Kalastusvöönd
 1.1 Põhja pool laiuskraadi 19° 21′ N, 30 meremiili, mõõdetuna alates Cap Blanci–Cap Timirisi lähtejoonest.
 1.2 Lõuna pool laiuskraadi 19° 21′ N, 30 miili, mõõdetuna alates kuue miili joonest, mille koordinaadid on
 II lisa 6. liites.
 2. Lubatud püügivahend
 Seinnoot
 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus
 Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitatud standard.
 4. Kaaspüük ja alammõõdud
 Vastavalt Mauritaania õigusaktidele, vt VI peatükk ja I lisa 5. liide (kaaspüük) ning V peatüki punkt 5 ja I lisa 6.
 liide (alammõõdud).
 Juhul kui Mauritaania õigusaktidega ei ole teatavate liikide puhul kaaspüük ega alammõõdud ette nähtud, pea-
 vad lepinguosalised lubatud koguste määramiseks ühiskomitees nõu.
 ---pagebreak--- 31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/17
 5. Lubatud tonnaaž/Tasud
 Tasu püütud tonni eest 35 eurot
 Püügiloaga laevade arv 22
 Ettemaks EUR/laeva kohta aastas 1 750 eurot
 6. Märkused
 Tasud määratakse kindlaks protokolli kohaldamise nelja-aastaseks perioodiks.
 Lossimist ja ümberlaadimist soodustatakse vastavalt protokollis ja lisas 1 sätestatule.
 8. PÜÜGILIIK: TUUNIPÜÜGI-RITVÕNGELAEVAD JA TRIIVÕNGEJADAGA LAEVAD
 1. Kalastusvöönd
 Triivõngejadaga laevade puhul kohaldatakse sama vööndit kui 7. liigi tuunipüügiseinerite puhul.
 Tuunipüügi-ritvõngelaevade puhul kohaldatakse järgmist vööndit:
 1.1 Põhja pool laiuskraadi 19° 21′ N, 15 meremiili, mõõdetuna alates Cap Blanci–Cap Timirisi lähtejoonest.
 1.2 Lõuna pool laiuskraadi 19° 21′ N, 12 miili, mille koordinaadid on arvutatud lähtuvalt kuue miili joonest,
 mille koordinaadid on II lisa 6. liites.
 Lubatud vöönd elussöödaga püügiks:
 — põhja pool laiuskraadi 19° 48,50’ N, 3 meremiili Cap Blanci–Cap Timirisi lähtejoonest;
 — lõuna pool laiuskraadi 19° 48,5’ N kuni laiuskraadini 19° 21′ N, lääne pool pikkuskraadi 16° 45′ W;
 — Lõuna pool laiuskraadi 19° 21,00’ N, lääne pool kolme miili joonest, mille koordinaadid on arvutatud läh-
 tuvalt kuue miili joonest, mille koordinaadid on II lisa 6. liites.
 2. Lubatud püügivahend
 Ritvõnged ja triivõngejadad
 3. Kaaspüük ja alammõõdud
 Vastavalt Mauritaania õigusaktidele, vt VI peatükk ja I lisa 5. liide (kaaspüük) ning V peatüki punkt 5 ja I lisa 6.
 liide (alammõõdud).
 Juhul kui Mauritaania õigusaktidega ei ole teatavate liikide puhul kaaspüük ega alammõõdud ette nähtud, pea-
 vad lepinguosalised lubatud koguste määramiseks ühiskomitees nõu.
 4. Lubatud tonnaaž/Tasud
 Püügiloaga laevade arv 22
 Ritvõngelaevad — tasu püütud tonni eest 25 eurot
 Triivõngejadaga laevad — tasu püütud ton- 35 eurot
 ni eest
 Ettemaks EUR/laeva kohta aastas 2 500 eurot rit-
 võngelaevadel
 3 500 eurot trii-
 võngejadaga laeva-
 del
 ---pagebreak--- L 203/18 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
 5. Märkused
 Tasud määratakse kindlaks protokolli kohaldamise nelja-aastaseks perioodiks.
 1) Väikseim lubatud silmasuurus elussöödaga püügil: 16 mm. Elussöödaga püük on piiratud ühiskomitee
 poolt kindlaks määratud päevade arvuga kuus. Püügitegevuse alustamisest ja lõpetamisest tuleb teatada jä-
 relevalveametile.
 2) Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) ja ÜRO Toitlus- ja Põllumajandusorganisat-
 siooni (FAO) asjaomaste soovituste kohaselt on hiidhai (Cetorhinus maximus), mõrtsukhai (Carcharodon
 carcharias), harilik liivhai (Carcharias taurus) ja supi nugishai (Galeorhinus galeus) püük keelatud.
 3) Vastavalt ICCAT soovitustele 04–10 ja 05–05 püütud haide säilitamise kohta seoses ICCAT hallatava püü-
 giga.
 4) Lossimist ja ümberlaadimist soodustatakse vastavalt protokollis ja lisas 1 sätestatule.
 5) Lepinguosalised lepivad kokku praktilised tingimused võimaldamaks selle püügiliigi puhul püüda või ko-
 guda nende laevade tegevuseks vajalikku elussööta. Juhul kui need tegevused toimuvad tundlikes piirkon-
 dades või ebatavaliste vahenditega, määratakse tingimused kindlaks Mauritaania okeanograafia- ja
 kalandusuuringute instituudi soovituste alusel ja kooskõlas järelevalveametiga.
 9. PÜÜGILIIK: PELAAGILISI TRAALNOOTASID KASUTAVAD KÜLMUTUSTRAALERID
 1. Kalastusvöönd
 i) Põhja pool laiuskraadi 19° 21’ N, väljaspool järgmiste punktidega piiratud vööndit:
 20° 46,3’ N 17° 03,0’ W
 20° 36,0’ N 17° 11,0’ W
 20° 36,0’ N 17° 24,1’ W
 19° 57,0’ N 17° 24,1’ W
 19° 45,7’ N 17° 03,0’ W
 19° 29,0’ N 16° 51,5’ W
 19° 21,0’ N 16° 45,0’ W
 ii) Lõuna pool laiuskraadi 19° 21′ N kuni laiuskraadini 17° 50′ N: alates 13 meremiilist mõõdetuna kuue
 miili joonest. mille koordinaadid on II lisa 6. liites.
 iii) Lõuna pool laiuskraadi 17° 50,0’ N kuni laiuskraadini 16° 40’ N, lääne pool üheksa miili joonest, mille
 koordinaadid on arvutatud lähtuvalt kuue miili joonest, mille koordinaadid on II lisa 6. liites.
 2. Lubatud püügivahend
 Pelaagiline traalnoot
 Pelaagilise või poolpelaagilise traaleri kotti võib kaitsta minimaalselt 400 mm suuruse venitatud silmaga võrk-
 kattega ja vähemalt 1,5 meetri suuruste vahedega kaitserõngastega, välja arvatud traali taha paigutatud kait-
 serõngas, mis peab olema vähemalt 2 meetri kaugusel koti avast. Koti tugevdamine või kahekordistamine kõigi
 muude vahenditega on keelatud ning traal ei tohi mingil juhul püüda muid liike peale lubatud väikeste pelaa-
 giliste liikide.
 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus
 40 mm
 ---pagebreak--- 31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/19
 4. Kaaspüük ja alammõõdud
 Vastavalt Mauritaania õigusaktidele, vt VI peatükk ja I lisa 5. liide (kaaspüük) ning V peatüki punkt 5 ja I lisa 6.
 liide (alammõõdud).
 Juhul kui Mauritaania õigusaktidega ei ole teatavate liikide puhul kaaspüük ega alammõõdud ette nähtud, pea-
 vad lepinguosalised lubatud koguste määramiseks ühiskomitees nõu.
 Vt V peatüki punkt 5 ja I lisa 7. liide (pelaagiliste väikeliikide ümberarvestuse näitajad).
 5. Lubatud tonnaaž/Tasud
 Üheaegse püügiloaga laevade arv 17
 Tasud EUR/GT kuus 2008/2009 2009/2010 2010/2011 2011/2012
 Laevad, mille tonnaaž (GT) on väiksem 8,2 8,3 8,4 8,5
 kui 5 000 GT või sellega võrdne
 Laevad, mille tonnaaž (GT) on 7,2 7,3 7,4 7,5
 5 000 GT või suurem kuid väiksem
 kui 7 000 GT
 Laevad, mille tonnaaž (GT) on 6,2 6,3 6,4 6,5
 7 000 GT või suurem kuid väiksem
 kui 9 500 GT
 Eespool osutatud litsentside alusel kalastavate külmutustraalerite lubatava kogupüügi ülempiir on 250 000 tonni aastas, pro-
 tokollis ja selles lisades ette nähtud sätete alusel on siiski võimalik seda kvooti ületada.
 6. Märkused
 11. liigi kasutamata püügivõimalusi võib kasutada 9. liigi puhul kuni 20 litsentsi ulatuses kuus.
 Tasud määratakse kindlaks protokolli kohaldamise nelja-aastaseks perioodiks.
 Lossimist ja ümberlaadimist soodustatakse vastavalt protokollis ja lisas 1 sätestatule.
 10. PÜÜGILIIK: KRABIPÜÜK
 1. Kalastusvöönd
 i) Põhja pool laiuskraadi 19° 15,60 N, lääne pool järgmisi punkte ühendavat joont:
 20° 46,3’ N 17° 03,0’ W
 20° 36,0’ N 17° 11,0’ W
 20° 36,0’ N 17° 36,0’ W
 20° 03,0’ N 17° 36,0’ W
 19° 45,7’ N 17° 03,0’ W
 19° 29,0’ N 16° 51,5’ W
 19° 15,6’ N 16° 51,5’ W
 19° 15,6’ N 16° 49,6’ W
 ii) Lõuna pool laiuskraadi 19° 15,60’ N kuni laiuskraadini 17° 50’ N, lääne pool 18 miili joonest, mõõdetu-
 na alates kuue miili joonest, mille koordinaadid on II lisa 6. liites.
 iii) Lõuna pool laiuskraadi 17° 50’ N, lääne pool 12 miili joonest, mõõdetuna alates kuue miili joonest, mille
 koordinaadid on II lisa 6. liites.
 2. Lubatud püügivahend
 Krabilõksud
 ---pagebreak--- L 203/20 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus
 60 mm võrk.
 4. Bioloogilise taastumise aeg
 Kaks (2) kahekuulist (2) perioodi: mai, juuni ja september, oktoober.
 Lepinguosalised võivad ühiskomitee raames saavutatud ühisel kokkuleppel, parimate kättesaadavate teadusli-
 ke soovituste alusel kohandada, suurendada või vähendada eespool nimetatud bioloogilise taastumise aega ning
 määrata kindlaks ruumilis-ajaliselt suletud alad, et kaitsta kudealasid ja noorkalade elualasid.
 5. Kaaspüük ja alammõõdud
 Vastavalt Mauritaania õigusaktidele, vt VI peatükk ja I lisa 5. liide (kaaspüük) ning V peatüki punkt 5 ja I lisa 6.
 liide (alammõõdud).
 Juhul kui Mauritaania õigusaktidega ei ole teatavate liikide puhul kaaspüük ega alammõõdud ette nähtud, pea-
 vad lepinguosalised lubatud koguste määramiseks ühiskomitees nõu.
 6. Lubatud tonnaaž/Tasud
 2008/2009 2009/2010 2010/2011 2011/2012
 Lubatud tonnaaž (GT) litsentseerimisperioodil 300 GT 300 GT 300 GT 300 GT
 Tasud eurodes GT kohta aastas 283 294 305 305
 7. Märkused
 Tasud määratakse kindlaks protokolli kohaldamise nelja-aastaseks perioodiks.
 Lossimist ja ümberlaadimist soodustatakse vastavalt protokollis ja lisas 1 sätestatule.
 11. PÜÜGILIIK: VÄRSKE PELAAGILISE PÜÜGI LAEVAD
 1. Kalastusvöönd
 i) Põhja pool laiuskraadi 19° 21’ N, väljaspool järgmiste punktidega piiratud vööndit:
 20° 46,3’ N 17° 03,0’ W
 20° 36,0’ N 17° 11,0’ W
 20° 36,0’ N 17° 24,1’ W
 19° 57,0’ N 17° 24,1’ W
 19° 45,7’ N 17° 03,0’ W
 19° 29,0’ N 16° 51,5’ W
 19° 21,0’ N 16° 45,0’ W
 ii) Lõuna pool laiuskraadi 19° 21’ N kuni laiuskraadini 17° 50’ N, 13 miili kaugusel kuue miili joonest, mille
 koordinaadid on II lisa 6. liites.
 iii) Lõuna pool laiuskraadi 17° 50’ N kuni laiuskraadini 16° 04’ N, 12 miili kaugusel kuue miili joonest, mille
 koordinaadid on II lisa 6. liites.
 ---pagebreak--- 31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/21
 2. Lubatud püügivahend
 Pelaagiline traalnoot ja tööstusliku püügi seinnoot.
 Pelaagilise või poolpelaagilise traaleri kotti võib kaitsta minimaalselt 400 mm suuruse venitatud silmaga võrk-
 kattega ja vähemalt 1,5 meetri suuruste vahedega kaitserõngastega, välja arvatud traali taha paigutatud kait-
 serõngas, mis peab olema vähemalt 2 meetri kaugusel koti avast. Koti tugevdamine või kahekordistamine kõigi
 muude vahenditega on keelatud ning traal ei tohi mingil juhul püüda muid liike peale lubatud väikeste pelaa-
 giliste liikide.
 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus
 40 mm traaleritel ja 20 mm seineritel.
 4. Kaaspüük ja alammõõdud
 Vastavalt Mauritaania õigusaktidele, vt VI peatükk ja I lisa 5. liide (kaaspüük) ning V peatüki punkt 5
 ja I lisa 6. liide (alammõõdud).
 Juhul kui Mauritaania õigusaktidega ei ole teatavate liikide puhul kaaspüük ega alammõõdud ette nähtud, pea-
 vad lepinguosalised lubatud koguste määramiseks ühiskomitees nõu.
 Vt V peatüki punkt 5 ja I lisa 7. liide (pelaagiliste väikeliikide ümberarvestuse näitajad).
 5. Lubatud tonnaaž/Tasud
 Lubatud tonnaaž Aastane keskmine 15 000 GT kuus, võrdub 3 kuuajalise litsentsiga 9. liigi pelaagilise
 püügi külmutustraaleritele.
 Aastase keskmise arvutamine kuude kaupa tähendab, et ühe kuu keskmine kasutamine
 protokolli aasta jooksul vastab siin esitatud arvule, võimaldades ühe kuu jooksul kasu-
 tamata koguste edasikandmist järgmisele kuule.
 2008/2009 2009/2010 2010/2011 2011/2012
 Tasud EUR/GT kuus 7,2 7,3 7,4 7,5
 6. Märkused
 11. liigi kasutamata püügivõimalusi võib kasutada 9. liigi puhul kuni 20 litsentsi ulatuses kuus.
 Tasud määratakse kindlaks protokolli kohaldamise nelja-aastaseks perioodiks.
 Värske pelaagilise püügi laevade püügikogused ei ole piiratud.
 Üleminekusätted lisas 1 sätestatud meremeeste töölevõtul (XV peatükk, punkt 6).
 Lossimist ja ümberlaadimist soodustatakse vastavalt protokollis ja lisas 1 sätestatule.
 ---pagebreak--- L 203/22 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
 I LISA
 ÜHENDUSE LAEVADE KALAPÜÜGITINGIMUSED MAURITAANIA KALASTUSVÖÖNDIS
 I PEATÜKK
 Litsentsi taotlemiseks vajalikud dokumendid
 1. Komisjon esitab oma delegatsiooni kaudu ministeeriumile iga laeva esimese litsentsitaotluse korral käesoleva lisa 1. liites
 esitatud näidisele vastava, nõuetekohaselt täidetud litsentsitaotluse. Andmed nagu laeva nimi, tonnaaž (GT), väline re-
 gistrinumber, raadiokutsung, masina võimsus, kogupikkus ja kodusadam, peavad vastama ühenduse kalalaevade registri
 andmetele.
 2. Esimese litsentsitaotluse korral lisab laevaomanik taotlusele:
 — liikmesriigi poolt kinnitatud rahvusvahelise mõõtekirja koopia, milles on esitatud laeva GTdes väljendatud tonnaaž;
 — laeva külgvaate hiljutise, liikmesriigi pädevate ametiasutuste poolt kinnitatud värvifoto, millel on näha laeva sei-
 sund taotluse esitamise ajal. Selle foto suurus peab olema vähemalt 15 x 10 cm;
 — nõutavad dokumendid laeva registreerimiseks Mauritaania riiklikus laevade registris. Kõnealuse registreerimise pu-
 hul ei tule registreerimistasusid maksta. Riiklikus laevade registri raames ettenähtud registreerimine on täielikult
 haldustoiming.
 3. Laeva tonnaaži iga muutmise korral on laevaomanik kohustatud esitama liikmesriigi poolt kinnitatud uue mõõtekirja
 koopia ning kõik muutmisega seotud täiendavad dokumendid, eelkõige taotluse koopia, mille laevaomanik on esitanud
 pädevatele asutustele, kõnealuste asutuste nõusoleku ja muutmistega seotud üksikasjalikud andmed.
 Laeva ehituse või välisilme muutmise korral tuleb esitada ka uus liikmesriigi pädevate ametiasutuste poolt kinnitatud foto.
 4. Litsentsitaotlused esitatakse ainult nendele laevadele, mille kohta on esitatud punktidega 1, 2 ja 3 ettenähtud dokumendid.
 II PEATÜKK
 Litsentside taotlemine, väljaandmine ja kehtivus
 1. Kalapüügiõigus
 1.1. Igal laeval, mis soovib käesoleva lepingu alusel Mauritaania kalastusvööndis kalastada, peab olema kalapüügiõigus.
 1.2. Laeval on kalapüügiõigus ainult siis, kui selle omanikul või kaptenil või laeval endal ei ole Mauritaanias kalapüügi-
 keeldu. Nad peavad suhetes Mauritaania ametiasutustega olema täitnud kõik oma varasemad Mauritaanias toimuvast
 kalapüügist tulenevad kohustused.
 2. Litsentsitaotlused
 2.1. Komisjon esitab oma delegatsiooni kaudu pelaagilise püügi laevade litsentsitaotlused koos tehniliste näitajate vasta-
 vust tõendavate dokumentidega ministeeriumile vähemalt kümme tööpäeva enne kalapüügi algust.
 Kõigi muude litsentsitüüpide kohta esitab komisjon oma delegatsiooni kaudu igas kvartalis vähemalt üks kuu enne
 taotletavate litsentside kehtivusaja algust ministeeriumile iga püügiliigi kaupa nimekirjad laevadest, mis taotlevad püü-
 giluba protokollile lisatud teabelehtedes kindlaksmääratud piires. Nimekirjadega peab kaasas olema maksetõend. Väl-
 jaspool tähtaega saabunud litsentsitaotlusi ei käsitleta.
 ---pagebreak--- 31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/23
 2.2. Kõnealustes nimekirjades on püügiliikide kaupa esitatud laevade arv ja iga laeva peamised tehnilised näitajad, sealhul-
 gas ühenduse kalalaevade registris nimetatud püügivahendid, rubriikide kaupa lahtikirjutatud maksete summa ning
 Mauritaania meremeeste arv.
 2.3. Litsentsitaotlusele lisatakse ka andmefail vormingus, mis vastab ministeeriumis kasutatavale tarkvarale ning sisaldab
 kõiki püügilitsentsi koostamiseks vajalikke üksikasjalikke andmeid, kaasa arvatud muudatused laeva andmetes.
 2.4. Litsentsitaotlusi võetakse vastu ainult kalapüügiõigusega laevadelt, mis on täitnud kõik punktides 2.1., 2.2. ja 2.3. et-
 tenähtud vorminõuded.
 2.5. Kalastusvööndisse sisenemise ja vööndist lahkumise hõlpsamaks kontrollimiseks võivad naaberriikide püügilitsentsi-
 dega laevad oma litsentsitaotlustele märkida asjaomase riigi ja liigi(d) ning kõnealuste litsentside kehtivusaja.
 2.6. Kõiki litsentsitaotluste — ja üldisemalt käesoleva lepingu — raames esitatud isikuandmeid võib kasutada vaid käes-
 oleva lepingu raames.
 3. Litsentside väljastamine
 3.1. Ministeerium annab laeva litsentsi välja pärast seda, kui laevaomaniku esindaja on esitanud tõendid IV peatükis osu-
 tatud laevade individuaalsete maksete tasumise kohta (Mauritaania riigikassa kviitung), vähemalt 10 päeva enne lit-
 sentside kehtivusaja algust. Pelaagilise püügi laevade puhul on kõnealune tähtaeg viis päeva. Litsentse väljastavad
 ministeeriumi Nouâdhibou või Nouakchott’i osakonnad.
 3.2. Litsentsides on märgitud ka kehtivusaeg, laeva tehnilised näitajad, Mauritaania meremeeste arv ning andmed tasude
 maksmise kohta, samuti ka asjakohastes teabelehtedes sätestatud kalastustegevuse tingimused.
 3.3. Püügilitsentse võib välja anda üksnes laevadele, mis on täitnud kõik litsentside väljastamiseks vajalikud halduslikud vor-
 minõuded. Litsentsi saanud laevad kantakse püügiloaga laevade nimekirja, mis edastatakse delegatsiooni kaudu kor-
 raga järelevalveametile ja komisjonile.
 3.4. Komisjoni teavitatakse delegatsiooni kaudu kõigist litsentsitaotlustest, mille ministeerium on jätnud rahuldamata. Va-
 jaduse korral esitab ministeerium pärast kõigi olemasolevate maksmata trahvide saldo mahaarvamist selliste litsentsi-
 taotlustega seotud maksete kreeditarve.
 3.5. Lepinguosalised lepivad kokku elektroonilise litsentsisüsteemi rakendamise edendamises.
 4. Litsentside kehtivusaeg ja kasutamine
 4.1. Litsentsid kehtivad ainult tasudega kaetud ajavahemiku jooksul ning teabelehel kindlaksmääratud ja kõnealusel litsent-
 sil täpsustatud tingimustel.
 Litsentse antakse välja kolmeks, kuueks või kaheteistkümneks kuuks. Neid saab pikendada.
 Pelaagilise püügi laevade puhul (9. ja 11. püügiliik) võib litsentse välja anda ühe kuu kaupa. Litsentsil märgitakse pe-
 laagiliste traalerite puhul (ainult 9. püügiliik) ettenähtud kvoot litsentsiperioodi jooksul. Litsentsis ettenähtud tähtaja
 jooksul väljapüüdmata kogused võib üle kanda sama laeva uuele litsentsile või teisele sama püügiliigi laevale.
 Litsentside kehtivusaeg määratakse vastavalt järgmisteks tähtaegadeks:
 esimene tähtaeg: 1. august 2008 kuni 31. detsember 2008
 teine tähtaeg: 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2009
 kolmas tähtaeg: 1. jaanuar 2010 kuni 31. detsember 2010
 neljas tähtaeg: 1. jaanuar 2011 kuni 31. detsember 2011
 viies tähtaeg: 1. jaanuar 2012 kuni 31. juuli 2012.
 Litsentside kehtivusaeg ei tohi alata ühe ning lõppeda järgmise tähtaja kestel.
 ---pagebreak--- L 203/24 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
 4.2. Iga litsents antakse välja konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda. Liikmesriigi pädevate asutuste poolt nõueteko-
 haselt kindlaks tehtud vääramatu jõu korral ning komisjoni taotlusel asendatakse ühele laevale välja antud litsents või-
 malikult kiiresti teisele sama püügiliigi laevale antud litsentsiga tingimusel, et kõnealuse püügiliigi puhul lubatud
 tonnaaži ei ületata.
 4.3. Asendatav litsents tagastatakse komisjoni delegatsiooni vahendusel ministeeriumile, kes seejärel annab välja uue
 litsentsi.
 4.4. Litsentsi asendamisel vajalikuks osutuvad makstud summade täiendavad kohandused teostatakse enne asenduslitsent-
 si väljaandmist.
 4.5. Litsentsid peavad olema kalapüügiõigusega laeva pardal ning need esitatakse järelevalveasutusele igal kontrollimisel.
 III PEATÜKK
 Tasud
 1. Iga laeva tasud arvutatakse protokollis sisalduvates kalapüügi teabelehtedes ettenähtud aastaste määrade põhjal. Kolme-
 ja kuuekuuliste litsentside puhul, v.a pelaagilise püügi laevad, arvutatakse tasud pro rata temporis põhimõttel vastavalt keh-
 tivusaja pikkusele, kusjuures lisatakse vastavalt 3 % ja 2 %, et katta litsentside koostamisel tekkinud kulud. Litsentsita-
 sude summad sisaldavad kõiki muid seotud tasusid ja makse peale parafiskaalse maksu, (1) sadamatasude ja teenuste eest
 makstavate tasude. Ilma et see piiraks protokolli artikliga 12 ettenähtud sätteid, lisatakse rahandusseadusse eelarveas-
 signeering volitatud ja sõltumatute teadusvaatlejate ja kontrollide rahastamiseks, ning see asendab eelmise protokolliga
 ettenähtud mitmes osas makstava makse.
 Erandina 7. ja 8. liigist (tuunipüügilaevad, vt XIV peatükk) ja 9. ja 11. liigist (maksed ühe kuu kaupa), tuleb parafiskaalset
 maksu maksta kvartali kaupa või mitme kvartali kaupa, sõltumata bioloogilise taastumise perioodist.
 Kalendriaasta eest makstavate parafiskaalsete maksude puhul kasutatav vahetuskurss (MRO/EUR) on Mauritaania kesk-
 panga poolt välja arvutatud eelmise aasta keskmine vahetuskurss, mis on ministeeriumile edastatud hiljemalt vahetus-
 kursi kohaldamisele eelneva aasta 1. detsembril.
 2. Tasude maksmine toimub kvartalite kaupa, välja arvatud lepingus sätestatud või selle rakendamisest tulenevate lühema-
 te tähtaegade puhul, kui lõivud makstakse pro rata temporis põhimõttel vastavalt litsentsi tegelikule kehtivusajale.
 3. Üks kvartal koosneb kolme kuu pikkusest ajavahemikust, mis algab vastavalt kas 1. oktoobril, 1. jaanuaril, 1. aprillil
 või 1. juulil, välja arvatud protokolli esimene ja viimane tähtaeg, mis kestavad vastavalt 1.8.2008 kuni 30.9.2008 ja
 1.3.2012 kuni 31.7.2012.
 (1) Mille määrad tööstusliku püügi laevadele kohalikus vääringus, vastavalt parafiskaalse maksu dekreedile on järgmised (1 ujb = 1 GT)
 Vähilaadsete, peajalgsete ja süvamerepüük
 Tonnaaž Summa kvartalis (MRO)
 < 99 ujb 50 000
 100–200 ujb 100 000
 200–400 ujb 200 000
 400–600 ujb 400 000
 > 600 ujb 600 000
 Pelaagiline püük (väike ja suur)
 Tonnaaž Summa kuus (MRO)
 < 2 000 ujb 50 000
 2 000–3 000 ujb 150 000
 3 000–5 000 ujb 500 000
 5 000–7 000 ujb 750 000
 7 000–9 000 ujb 1 000 000
 > 9 000 ujb 1 300 000
 ---pagebreak--- 31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/25
 IV PEATÜKK
 Makseviisid
 1. Maksed tehakse eurodes järgmiselt:
 a) tasude puhul
 — Mauritaania riigikassale tehtava ülekandega, mis kantakse ühele Mauritaania keskpanga välisarvele;
 b) parafiskaalse maksuga seotud kulude puhul:
 — järelevalveasutusele tehtava ülekandega, mis kantakse ühele Mauritaania keskpanga välisarvele;
 c) rahatrahvide puhul
 — Mauritaania riigikassale tehtava ülekandega, mis kantakse ühele Mauritaania keskpanga välisarvele;
 d) litsentside suurendamise tasude puhul
 — ministeeriumile tehtava ülekandega, mis kantakse ühele Mauritaania keskpanga välisarvele.
 2. Punktis 1 osutatud summad loetakse tegelikult makstuteks riigikassa või ministeeriumi kinnituse alusel, mis järgneb Mau-
 ritaania keskpanga teatisele.
 3. Enne protokolli jõustumist esitavad Mauritaania ametiasutused komisjonile nimekirja Mauritaania keskpanga välismaal
 avatud arvetest koos rahvusvahelisi ülekandeid lihtsustavate üksikasjadega (BIC ja IBAN kood).
 V PEATÜKK
 Püügiandmete edastamine
 1. Ühenduse laeva ühe merereisi kestus määratakse järgmiselt:
 — ajavahemik Mauritaania kalastusvööndisse sisenemise ja vööndist lahkumise vahel;
 — ajavahemik Mauritaania kalastusvööndisse sisenemise ja ümberlaadimise vahel, või
 — ajavahemik Mauritaania kalastusvööndisse sisenemise ja lossimise vahel Mauritaanias.
 2. Püügipäevik
 2.1. Laevade kaptenid registreerivad iga päev kõik kindlaksmääratud toimingud püügipäevikus, mille näidis on käesoleva
 lisa 2. liites ja mida võib muuta kooskõlas Mauritaania õigusaktidega. Kõnealune dokument peab olema täidetud nõue-
 tekohaselt ja loetavalt ning sellel peab olema laeva kapteni allkiri. Siirdekalade püügiga tegelevate laevade suhtes ko-
 haldatakse käesoleva lisa XIV peatükki.
 Püügipäevikus deklareeritud ja inspekteerimise ajal tuvastatud pardal hoitavate kalakoguste vaheline lubatud kõiku-
 mise protsent on:
 — 7 % värske kala püügi puhul,
 — 4 % mittepelaagilise külmutatud kala puhul,
 — 2 % pelaagilise külmutatud kala puhul.
 2.2. Püügipäevikud, milles puuduvad sissekanded või mis sisaldavad kehtetut teavet, loetakse nõuetele mittevastavalt
 täidetuks.
 ---pagebreak--- L 203/26 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
 2.3. Iga reisi lõpus saadab laeva kapten püügipäeviku originaaleksemplari järelevalveametile. Laevaomanik peab 15 töö-
 päeva jooksul edastama kõnealuse püügipäeviku ühe koopia liikmesriigi pädevatele asutustele ning komisjoni
 delegatsioonile.
 2.4. Ilma et see piiraks Mauritaania õigusaktidega sätestatud karistuste kohaldamist, peatatakse punktide 2.1., 2.2. või 2.3.
 sätete täitmata jätmise korral püügilitsents automaatselt, kuni laevaomanik on oma kohustused täitnud.
 2.5. Lepinguosalised lepivad kokku elektroonilise püügipäeviku süsteemi rakendamise edendamises.
 2.6. Pelaagilise püügi laevade puhul (9. ja 11. püügiliik) toimub püügiandmete kontroll lossimise või ümberlaadimise ajal
 või reisi lõpus.
 3. Püügipäeviku lisa (Lossimise ja ümberlaadimise deklaratsioonid)
 3.1. Lossimise ja ümberlaadimise puhul peavad laevakaptenid loetavalt ja nõuetekohaselt täitma ning allkirjastama püügi-
 päeviku lisa, nagu on ettenähtud käesoleva lisa 3. liitele lisatud näidises.
 3.2. Iga lossimise lõpus saadab laevaomanik püügipäeviku lisa originaaleksemplari kuni 30 päeva jooksul järelevalveame-
 tile ja koopia ministeeriumile. Samaks tähtajaks tuleb edastada koopia liikmesriigi pädevatele asutustele ning komis-
 joni delegatsioonile. Pelaagilise püügi laevade puhul on tähtaeg 15 päeva.
 3.3. Kapten saadab iga loakohase ümberlaadimise lõpus viivitamata püügipäeviku lisa originaaleksemplari järelevalveame-
 tile ja koopia ministeeriumile. 15 tööpäeva jooksul tuleb edastada koopia liikmesriigi pädevatele asutustele ning ko-
 misjoni delegatsioonile.
 3.4. Punktide 3.1., 3.2. või 3.3. sätete täitmata jätmise korral peatatakse püügilitsents automaatselt, kuni laevaomanik on
 oma kohustused täitnud.
 4. Kvartali püügideklaratsioonid
 4.1. Komisjon teatab oma delegatsiooni kaudu iga kvartali kolmanda kuu lõpuks ministeeriumile ühenduse laevade eelmi-
 ses kvartalis püütud kogused. Pelaagilise püügi laevade puhul (9. ja 11. püügiliik) tehakse kõnealune teatis ühe kuu kau-
 pa järgmise kuu 30. päeva jooksul.
 4.2. Kõnealune teave esitatakse kuude, püügiliikide, laevade ja kalaliikide kaupa.
 4.3. Need andmed edastatakse ministeeriumile ka ministeeriumi kasutatava tarkvaraga ühilduvas vormingus arvutifailina.
 5. Andmete usaldusväärsus
 Teave punktides 1, 2, 3 ja 4 osutatud dokumentides peab kajastama tegelikku püügiolukorda, et neid saaks aluseks
 võtta kalavarude muutumise seirel.
 Kohaldada tuleb pardal oleva saagi alammõõte käsitlevaid Mauritaani kehtivaid õigusakte, mis on esitatud 6. liites.
 Loetelu neist teguritest, mida kohaldatakse peata/tervete kalade ja/või roogitud/tervete kalade ümberarvestamise ko-
 haldamisel on esitatud 7. liites.
 VI PEATÜKK
 Kaaspüük
 1. Kaaspüügi protsendimäärad kehtestatakse igal püügietapil lähtuvalt pardal hoitava kogusaagi eluskaalust Mauritaania
 õigusaktide kohaselt. Käesoleva lisa 5. liites on need protsendimäärad esitatud püügiliikide kaupa.
 Kõnealuseid kaaspüüke hõlmavad õigusaktid on kantud ka väljaantud litsentsidele.
 ---pagebreak--- 31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/27
 2. Kui kõnealused protsendimäärad ületavad kaaspüügi lubatud määra, kohaldatakse Mauritaania õigusaktide kohaselt
 sanktsioone, mille tagajärjel võidakse lõplikult keelata õigusrikkujate, kaptenite ja laevade kogu kalapüük Mauritaanias.
 3. Keelustatud liikide pardal hoidmine on keelatud ning karistatav Mauritaania õigusaktides ettenähtud korras.
 VII PEATÜKK
 Lossimine Mauritaanias
 Lepinguosalised, mõistes parema integratsiooni tähtsust mõlema kalandussektori ühiseks arendamiseks, on otsustanud
 julgustada vabatahtlikke lossimisi ja võtta vastu järgmised sätted lossimise kohta Mauritaania sadamates.
 ÜLDTINGIMUSED JA RAHALISED STIIMULID
 1. Lossimised toimuvad Mauritaania Nouâdhibou sadamas. Laevaomanikud valivad lossimise kuupäevad. Nad teatavad jä-
 relevalveasutusele ja Mauritaania sadama ametiasutustele valitud kuupäeva faksi või elektronkirja teel 72 tundi enne ka-
 vandatavat sadamasse saabumist, ning esitavad lossitava saagi hinnangulise üldkoguse. Sadama valdajad kinnitavad 24
 tunni jooksul faksi või elektronkirja teel laevaomanikule või laevaomaniku esindajale, et lossimine toimub 24 tunni jook-
 sul alates laeva saabumisest sadamasse.
 2. Lossimine tuleb lõpule viia 24 tunni jooksul alates laeva sadamasse saabumisest.
 3. Lossimise lõpus annavad sadama pädevad asutused kaptenile lossimistõendi.
 4. Laeva sadamas viibimise aja jooksul on selle kaluritel õigus vabaks läbisõiduks meremehe teenistusraamatu alusel.
 5. Ühenduse laevadel, mis lossivad või laadivad ümber Nouâdhibou sadamas, on õigus lossimise või ümberlaadimise ajal
 makstavate litsentsitasude vähendamisele. Vähendamise määr on 25 % kehtiva litsentsi maksumusest lossivate laevade
 puhul ja 15 % ümberlaadivate laevade puhul. Ometi
 — ei kohaldata litsentsitasude vähendamist laeva puhul, mis lossib/laadib vähem kui 15 % asjaomase litsentsi kehti-
 vusperioodi püügipäevikus deklareeritud püügist;
 — kohaldatakse litsentsitasude vähendamist pro rata temporis põhimõttel laeva puhul, mis lossib/laadib 16 % kuni 65 %
 asjaomase litsentsi kehtivusperioodi püügipäevikus deklareeritud püügist (nt 30 % deklareeritud saagi lossimine või-
 maldab litsentsitasude 25 % suurust vähendamist 30 % võrra vähendada.
 — kohaldatakse litsentsitasude vähendamist täielikult laeva puhul, mis lossib/laadib rohkem kui 65 % asjaomase lit-
 sentsi kehtivusperioodi püügipäevikus deklareeritud püügist.
 6. Rakenduseeskirjad: asjaomaste laevade lossimisega seotud lossimistõendi(te) koopiad edastatakse delegatsiooni vahen-
 dusel komisjonile. Kõnealuse laeva uue litsentsitaotluse esitamisel edastab komisjon ministeeriumile tõendite koopiad
 koos uue litsentsi tasude vähendamise taotlusega.
 7. Ministeerium edastab enne käesoleva protokolli kohaldamise esimese kolme kuu lõppu delegatsiooni vahendusel ko-
 misjonile järgmised andmed:
 — lossimiste üldeeskirjad, kaasa arvatud sadamamaksud;
 — asjakohaste ühenduse määruste alusel heakskiidetud rajatised;
 — tollilaod;
 — laevade maksimaalne suurus ja arv, millel on võimalik nendele juurde pääseda;
 — värskete, jahutatud ja sügavkülmutatud (– 22 °C) toodete ladustamistingimused ja -maht;
 — värskete kalatoodete välisturgudele transportimise vahendid ja sagedus;
 ---pagebreak--- L 203/28 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
 — keskmised tarnehinnad ja -tingimused (kütus, toidumoon jne);
 — raadiokutsung, telefoni- ja faksinumber, teleksiaadressid, sadamaasutuste tööajad;
 — igasugune muu lossimist hõlbustav teave.
 MAKSUD JA RAHASTAMISTINGIMUSED
 Nouâdhibou sadamas lossivad ühenduse laevad on vabastatud kõigist lõivudest ja samaväärse toimega maksudest, välja ar-
 vatud sadama teenustasud ja samadel tingimustel Mauritaania laevade suhtes kehtivad lõivud.
 Lossitud kalandussaaduste suhtes kohaldatakse tollikorraldust Mauritaania õigusaktide kohaselt. Need on seetõttu Mauritaa-
 nia sadamasse sisenemisel või eksportimisel vabastatud kõigist tolliprotseduuridest ja tollimaksudest või muudest samaväär-
 se toimega maksudest ning neid käsitletakse „ajutiselt imporditud kaupadena” (ajutine ladustamine).
 Laevaomanikud otsustavad oma laevade toodangu kasutusotstarbe üle. Toodangut võib töödelda, tollikontrolli all ladusta-
 da, müüa Mauritaanias või eksportida (välisvaluuta eest).
 Mauritaania turule mõeldud toodete müügi korral Mauritaanias kehtivad Mauritaania kalandustoodete suhtes kehtestatud
 maksud ja lõivud.
 Kasumi võib välja viia täiendavate maksudeta (vabastamine tollimaksudest ja samaväärse toimega maksudest).
 Ümberlaadimiste puhul, mis toimuvad protokolli 5. liitega ettenähtud lubatud piirkondades, on kehtestatud sadamatasuks
 1,25 USA dollarit ümberlaaditava kalatonni kohta. Kõiki kõnealuses maksustamises tehtavaid muudatusi peab toetama le-
 pingu ühiskomitee.
 Lossivate ja varustuslaevade puhul kohaldab sadama ametiasutus ühtlasi sisenemis- ja lahkumistasu.
 Nendele, 1. detsembril 2007 jõustunud meetmetele antakse hinnang pärast aastast rakendamist.
 VIII PEATÜKK
 Mauritaania meremeeste töölevõtmine
 1. Välja arvatud tuunipüügiseinerid, mis võtavad tööle vähemalt ühe Mauritaania meremehe laeva kohta, ritvõngejadaga
 tuunipüügilaevad, mis peavad võtma kolm Mauritaania meremeest laeva kohta, ja 11. püügiliigi alla kuuluvad pelaa-
 gilise püügi laevad, mille kohta on käesoleva lisa XV peatüki punktis 6 sätestatud üleminekusätted, võtavad kõik ühen-
 duse laevad reisi ajaks tööle vähemalt järgmise arvu Mauritaania meremehi:
 — 2 meremeest ja 1 ohvitser või 1 vaatleja laevadel tonnaažiga alla 200 GT;
 — 3 meremeest ja 1 ohvitser või 1 vaatleja laevadel tonnaažiga 200 GT – 250 GT;
 — 4 meremeest ja 1 ohvitser või 1 vaatleja laevadel tonnaažiga 250 GT – 300 GT;
 — 6 meremeest ja 1 ohvitser laevadel tonnaažiga 300 GT – 350 GT;
 — 7 meremeest ja 1 ohvitser laevadel tonnaažiga 350 GT – 500 GT;
 — 8 meremeest ja 1 ohvitser laevadel tonnaažiga 500 GT – 800 GT;
 — laevadele tonnaažiga 800 GT – 2 000 GT kuni 37 % meeskonnast, kuid mitte vähem kui 8 meremeest ja 2
 ohvitseri;
 — laevadele tonnaažiga alates 2 000 GT kuni 37 % meeskonnast, kuid mitte vähem kui 12 meremeest ja 2 ohvitseri.
 ---pagebreak--- 31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/29
 1.2. Laevadel, mille tonnaaž on 800 GT või rohkem, vähendatakse minimaalset pardale võetavate meremeeste arvu 2 võr-
 ra iga täiendavalt tööle võetud ohvitseri eest.
 1.3. Laevaomanikud valivad oma laevadele töölevõetavad meremehed ja ohvitserid ise, kooskõlas kaubandusliku meresõi-
 du koodeksi sätetega.
 2. Laevaomanik või tema esindaja edastab ministeeriumile oma laevale tööle võetud Mauritaania meremeeste nimed, mär-
 kides, millised on nende tööülesanded meeskonnas.
 3. Ühenduse kalalaevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsioo-
 ni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. Eelkõige on tegemist ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste
 õiguse tegeliku tunnustamise ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamisega.
 4. Mauritaania meremeeste töölepingud, mille koopia antakse allakirjutajatele, koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning
 meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel, pidades nõu Mauritaania pädevate asutustega. Le-
 pingud tagavad meremeestele sotsiaalkindlustuse, sealhulgas elukindlustuse ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustuse.
 5. Laevaomanik või tema esindaja peab kahe kuu jooksul pärast litsentsi väljastamist edastama otse ministeeriumile koo-
 pia asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse poolt nõuetekohaselt allkirjastatud lepingust.
 6. Mauritaania meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasu määratakse enne litsentside väljastamist kindlaks
 laevaomanike või nende esindajate ja asjaomaste Mauritaania meremeeste või nende esindajate kokkuleppel. Mauri-
 taania meremeeste palgatingimused ei tohi olla halvemad Mauritaania laevadel töötava meeskonna suhtes kohaldata-
 vatest tingimustest, need peavad vastama ILO standarditele ega tohi olla nendest madalamad.
 7. Kui üks või mitu töölevõetud meremeest laeva väljumise ajaks kohale ei ilmu, võib laev ettenähtud püügireisi alustada,
 kui ta on teavitanud lähtesadama pädevaid ametiasutusi meremeeste arvu ebapiisavusest ja ajakohastanud meeskonna
 nimekirja. Osutatud ametiasutused teavitavad sellest järelevalveasutust.
 Laevaomanik teeb kõik vajaliku tagamaks, et hiljemalt järgmisel püügireisil töötab tema laeval käesolevas lepingus et-
 tenähtud arv meremehi.
 8. Kui Mauritaania meremehi ei võeta pardale muudel põhjustel kui eelmises punktis osutatud, on asjaomased ühenduse
 laevaomanikud kohustatud kuni 3 kuu jooksul iga Mauritaania kalastusvööndis püütud päeva eest maksma kindlaks-
 määratud summana 20 eurot meremehe kohta.
 Maksmine meremeeste pardale mittevõtmise eest toimub tegelike püügipäevade arvu ja mitte litsentsi kestuse alusel.
 Seda summat kasutatakse Mauritaania kaluritest meremeeste koolituseks ja see makstakse käesoleva lisa IV peatüki
 punktis 1b osutatud pangakontole.
 9. Komisjon edastab oma delegatsiooni kaudu ministeeriumile kord poolaastas, iga aasta 1. jaanuaril ja 1. juulil, ühen-
 duse laevadel töölevõetud Mauritaania meremeeste nimekirja koos märkega nende sissekandmise kohta meremeeste
 registrisse, näidates ära laevad, kuhu nad on tööle võetud.
 10. Välja arvatud punktis 7 sätestatud juhud, peatatakse laevaomanike korduva ettenähtud meremeeste töölevõtmise ko-
 hustuse rikkumise korral laeva püügilitsents automaatselt, kuni see kohustus on täidetud.
 IX PEATÜKK
 Tehniline kontroll
 1. Kõik ühenduse laevad peavad kord aastas ning iga kord pärast tonnaaži muutmist või püügiliigiga seotud muudatusi,
 mis nõuavad teist tüüpi püügivahendite kasutuselevõttu, minema kehtivate õigusaktidega ettenähtud inspekteerimisteks
 Nouâdhibou või Nouakchott’i sadamasse. Kõnealused inspekteerimised peavad toimuma 48 tunni jooksul alates laeva
 sadamasse saabumisest.
 Tuunipüügilaevade, triivõngejadaga laevade ja pelaagilise püügi laevade tehnilise kontrolli kord on sätestatud käesoleva
 lisa XIV ja XV peatükis.
 ---pagebreak--- L 203/30 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
 2. Laeva kaptenile antakse pärast tehnilist kontrolli tõend, mille kehtivusaeg vastab litsentsi kehtivusajale ning mida piken-
 datakse tasuta automaatselt nende laevade suhtes, mis aasta jooksul litsentsi uuendavad. Tõendit tuleb hoida kogu aeg
 laeva pardal.
 3. Tehnilise kontrolli käigus kontrollitakse laeva tehniliste näitajate ja püügivahendite vastavust ning Mauritaania mereme-
 hi käsitlevate sätete täitmist.
 4. Mauritaania õigusaktidega sätestatud ja ühenduse lepinguosalisele edastatud määradele vastavad kontrollimise kulud kan-
 nab laevaomanik. Kulud ei tohi olla suuremad kui muude laevade poolt tavaliselt sama teenuse eest makstav summa.
 5. Punktide 1 ja 2 sätete täitmata jätmise korral peatatakse püügilitsents automaatselt, kuni laevaomanik on oma kohus-
 tused täitnud.
 X PEATÜKK
 Laeva andmed
 1. Kõigi ühenduse laevade pardatähised peavad vastama asjakohastele ühenduse õigusaktidele. Kõnealustest õigusaktidest
 tuleb ministeeriumile teatada enne käesoleva protokolli jõustumist. Edaspidi tuleb ministeeriumile teatada kõigist õigus-
 aktides tehtud muudatustest vähemalt 1 kuu enne õigusakti jõustumist.
 2. Iga pardatähist, nime või registrinumbrit peitva laeva suhtes rakendatakse Mauritaania kehtivate õigusaktidega sätesta-
 tud sanktsioone.
 XI PEATÜKK
 Litsentside peatamine või tühistamine
 Kui Mauritaania asutused otsustavad käesolevat protokolli ja Mauritaania õigusakte kohaldades peatada või lõplikult tühis-
 tada ühenduse laeva litsentsi, peab laeva kapten kohe lõpetama kalapüügi ja suunduma viivitamata Nouâdhibou sadamasse,
 et anda litsentsi originaal üle järelevalveametile. Niipea kui ettenähtud kohustused on nõuetekohaselt täidetud, teatab mi-
 nisteerium komisjonile delegatsiooni kaudu peatamise lõpetamisest ning litsents tagastatakse.
 XII PEATÜKK
 Rikkumised
 1. Kõigi rikkumiste korral rakendatakse sanktsioone Mauritaania õigusaktidega ettenähtud korras.
 2. Tõsiste või väga tõsiste rikkumiste korral, nagu on määratletud Mauritaania õigusaktidega, jätab ministeerium endale
 õiguse ajutiselt või lõplikult keelata asjaomaste laevade, kaptenite ja vajaduse korral laevaomanike kalapüügitegevuse
 Mauritaania vetes.
 XIII PEATÜKK
 Trahvid
 Kooskõlas Mauritaania õigusaktidega arvutatakse ühenduse laevadele määratud trahvisummad Mauritaania õigusaktidega
 kindlaksmääratud alam- ja ülemmäärade piires. Summa peetakse kinni II lisa VI peatüki punktiga 3 ettenähtud korra koha-
 selt. Järelevalveamet arvutab kohaldatud trahvi summa ümber eurodesse käesoleva lisa III peatüki punktis 1 kehtestatud va-
 hetuskursi alusel. Mõlemad summad teatatakse korraga nii laevaomanikule kui ka delegatsiooni vahendusel komisjonile.
 Mauritaania õigusaktid ning nende hilisemad muudatused edastatakse ühendusele.
 ---pagebreak--- 31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/31
 XIV PEATÜKK
 Siirdekalade püügiga tegelevate laevade suhtes kohaldatavad sätted (tuunipüügilaevad ja
 triivõngejada kasutavad laevad)
 1. Tuunipüügiseinerite, ritvõngedega tuunipüügilaevade ja triivõngejadaga laevade litsentsid antakse kalendriaastatega kat-
 tuvateks ajavahemikeks, välja arvatud käesoleva protokolli esimesel ja viimasel kehtivusaastal.
 Litsentsi originaaleksemplar peab olema pidevalt laeva pardal ning see esitatakse järelevalveameti nõudmisel. Komisjon
 ajakohastab nende laevade esialgse nimekirja, millele on käesoleva protokolli sätete kohaselt püügilitsentsi taotletud. Kõ-
 nealune esialgne nimekiri edastatakse ministeeriumile pärast selle koostamist ja edaspidi alati, kui seda on ajakohasta-
 tud. Pärast komisjoni poolt ministeeriumile saadetud esialgse nimekirja ja ettemakse tasumise teate kättesaamist lisab
 Mauritaania pädev ametiasutus asjaomase laeva püügiloaga laevade nimekirja, mis edastatakse järelevalveasutusele. Sel
 juhul saadetakse nimekirja kinnitatud koopia laevaomanikule ja seda hoitakse pardal püügilitsentsi asemel kuni viimase
 väljastamiseni.
 Ettemakse tasumise tõendite esitamisel koostab ministeerium litsentsi ja lisab asjaomase laeva püügiloaga laevade nime-
 kirja, mis edastatakse järelevalveametile ja delegatsiooni kaudu ka komisjonile.
 2. Enne litsentsi saamist tuleb kõik lepingu raames esmakordselt tegevust alustavad laevad esitada kehtivate õigusaktidega
 ettenähtud kontrollimisteks. Kõnealune kontroll võib toimuda kokkulepitud välissadamas. Kõik kontrollimisega seotud
 kulud kannab reeder.
 3. Litsentsid antakse välja pärast protokolli teabelehtedes kindlaksmääratud ettemaksele vastava põhisumma tasumist IV
 peatüki punkti 1 alapunktis a kindlaksmääratud kontole. Osutatud kindlaksmääratud summa arvutatakse lepingu esi-
 mesel ja viimasel kehtivusaastal pro rata temporis põhimõttel vastavalt litsentsi tegelikule kehtivusajale.
 Parafiskaalne maks makstakse Mauritaania püügivööndis veedetud aja eest pro rata temporis põhimõttel. Igakuiseid mak-
 seid arvestatakse 30. päevaste tegeliku püügi perioodide kaupa. Käesoleva sätte kohaselt on kõnealune maks jagamatu
 ning seetõttu tuleb iga alustatud kuu eest kogu tasu maksta.
 Esimene igakuine maksuosa tuleb tasuda litsentsi taotlemise ajal ja sel juhul võetakse arvesse püügipäevade arvu
 kattumist.
 Laev, mis on kala püüdnud aasta jooksul 1–30 päeva, maksab maksu ühe kuu eest. Teine igakuine maksuosa tuleb tasuda
 pärast esimese 30-päevase ajavahemiku möödumist ja samamoodi iga järgnev osa.
 Täiendavad igakuised maksed tuleb tasuda hiljemalt 10 päeva pärast iga täiendava ajavahemiku 1. päeva.
 4. Laevadel peetakse Mauritaania vetes toimuva iga kalapüügiperioodi kohta käesoleva lisa 4. liites esitatud ICCATi näidise
 kohast püügipäevikut. Seda täidetakse ka siis, kui püüki ei toimu.
 Ajavahemike kohta, mil eelmises lõigus osutatud laev ei viibi Mauritaania vetes, kantakse eelmises lõigus osutatud püü-
 gipäevikusse sõnad „väljaspool Mauritaania majandusvööndit”.
 Käesolevas punktis osutatud püügipäevikud saadetakse ministeeriumile ja liikmesriigi pädevatele asutustele 15 tööpäeva
 jooksul pärast laeva saabumist lossimissadamasse.
 Ilma et see piiraks Mauritaania õigusaktidega sätestatud karistuste kohaldamist, peatatakse eespool nimetatud sätete täit-
 mata jätmise korral püügilitsents automaatselt, kuni laevaomanik on oma kohustused täitnud.
 5. Arvestades kontrolle, mida Mauritaania soovib teostada, esitab komisjon delegatsiooni kaudu ministeeriumile iga lae-
 vaomaniku koostatud ja liikmesriikide püügiandmete kontrollimise eest vastutavate teadusasutuste (Institut de Recherc-
 he pour le Développement (IRD), Instituto Espanol de Oceanografia (IEO), Instituto Nacional de Investigaçao Agraria e
 das Pescas (INIAP) ja Institut Mauritanien de Recherches Océanographiques et des Pêches (IMROP)) poolt kontrollitud
 püügiaruannete põhjal enne iga aasta 15. juunit eelmise aasta eest maksmisele kuuluvate litsentsitasude lõpliku arvestuse.
 6. Lepingu viimase kehtivusaasta kohta teatatakse eelmise aasta eest maksmisele kuuluvate litsentsitasude lõplik arvestus
 nelja kuu jooksul pärast lepingu kehtivusaja lõppu.
 ---pagebreak--- L 203/32 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
 7. Lõplik arvestus saadetakse asjakohastele laevaomanikele, kellel on alates ministeeriumi poolt summade heakskiitmisest
 teatamisest 30 päeva aega pädevate asutuste ees oma rahaliste kohustuste täitmiseks. Hiljemalt pooleteise kuu jooksul
 pärast kõnealust teatamist tehakse Mauritaania riigikassale IV peatüki punkti 1 alapunktis a osutatud kontole makse
 eurodes.
 Kui lõpliku arvestuse summa on väiksem kui punktis 4 osutatud ettemakse, siis nende vahet laevaomanikule tagasi ei
 maksta.
 8. Erandina II lisa I peatükist peavad laevad kolme tunni jooksul enne iga kalastusvööndisse sisenemist või sealt lahkumist
 otse Mauritaania asutustele teatavaks tegema oma asukoha ning pardal oleva saagi koguse eelistatavalt faksi teel või kui
 laeval ei ole faksi, siis raadio kaudu.
 Faksinumbri ja raadiosageduse teatab järelevalveamet.
 Mauritaania asutused ja laevaomanikud säilitavad faksikoopiad või raadioteadete salvestused, kuni mõlemad pooled on
 punktis 5 osutatud tasude lõplikus suuruses kokku leppinud.
 9. Mauritaania asutuste taotluse korral ning ühisel kokkuleppel asjaomase laevaomanikuga on tuunipüügiseinerile lubatud
 võtta kokkulepitud ajaks üks teadusvaatleja laeva kohta.
 XV PEATÜKK
 Pelaagilise püügi laevade suhtes kohaldatavad sätted
 1. Litsentsi originaaleksemplar peab olema pidevalt laeva pardal ning see esitatakse Mauritaania pädevate asutuste nõud-
 mise korral. Kui litsentsi originaaleksemplari ei saa praktilistel põhjustel laevale toimetada kohe, kui ministeerium on sel-
 le väljastanud, võib kuni kümne päeva jooksul olla pardal ka litsentsi koopia või faksikoopia.
 2. Laevade tehniline kontroll võib toimuda Euroopas. Sellisel juhul tuleb ministeeriumi poolt kõnealuseks kontrollimiseks
 määratud kahe isiku reisi- ja elamiskulud maksta laevaomanikel.
 3. Litsentsitasude summad sisaldavad kõiki muid seotud tasusid ja makse peale parafiskaalse maksu, sadamatasude ja tee-
 nuste eest makstavate tasude.
 Juhul kui ühendus soovib 9. liigi puhul 50 000 tonni ulatuses täiendavat kvooti, teavitab ta sellest Mauritaaniat hiljemalt
 iga aasta 15. veebruaril. Ühisel kokkuleppel võivad lepinguosalised siiski otsustada kõnealust piirmäära aasta kaupa ja
 olemasolevate teaduslike soovituste alusel või pärast ühise teaduskomitee arvamuse saamist suurendada.
 Ühenduse edastatud teabe alusel koostatakse hiljemalt iga aasta 15. septembriks eelnenud aasta püügi lõpparuanne.
 Lepingupoolte heakskiidetud püügi lõpparuande alusel ja juhul, kui 250 000 tonni suurust kogutonnaaži on ületatud,
 maksab komisjon Mauritaania riigikassa kontole täiendavat rahalist toetust 40 eurot püügitonni kohta.
 Püügi ülemmäära põhimõtet ei kohaldata 11. püügiliigi alla kuuluvate värske pelaagilise püügi laevade suhtes.
 Litsentsitasud ning võimalikud lisatasud kantakse IV peatüki punkti 1 alapunktis a esitatud riigikassa kontole.
 4. Pelaagilise püügi laevad teatavad järelevalveametile oma kavatsusest siseneda Mauritaania kalastusvööndisse või sealt lah-
 kuda. Kõnealune teatamine peab toimuma sisenemisel 12 tundi ette ning lahkumisel 36 tundi ette. Lahkumisest teata-
 misel edastab iga laev ühtlasi pardal oleva saagi koguse ja liigid.
 5. Laevaomanikud peavad võtma asjakohased meetmed Mauritaania meremeeste ja teadusvaatlejate transportimiseks lae-
 vaomanike kulul.
 ---pagebreak--- 31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/33
 6. 11. püügiliigi alla kuuluvate pelaagilise püügi laevade suhtes kohaldatakse meremeeste töölevõtu osas järgmisi sätteid:
 — kuue esimese tegevuskuu jooksul Mauritaania kalastusvööndis on laevad vabastatud Mauritaania meremeeste töö-
 levõtmise kohustusest;
 — kuue järgmise tegevuskuu jooksul võtavad laevad tööle 50 % VIII peatüki punktiga 1 ettenähtud meremeestest;
 Pärast neid kahte kuuekuulist ajavahemikku kohaldatakse 11. püügiliigi laevade suhtes VIII peatüki punkti 1 sätteid.
 ---pagebreak--- L 203/34 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
 1. liide
 MAURITAANIA — EUROOPA ÜHENDUSE KALANDUSLEPING
 PÜÜGILITSENTSI TAOTLUS
 ---pagebreak--- 31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/35
 2. liide
 ---pagebreak--- L 203/36 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
 3. liide
 ---pagebreak--- 31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/37
 ICCATI TUUNIPÜÜGIPÄEVIK
 4. liide
 ---pagebreak--- L 203/38
 5. liide
 MAURITAANIA KEHTIVAD ÕIGUSAKTID KAASPÜÜGI KOHTA
 Määrus RIM- 2002/073
 ET
 Liigid Lubatud kaaspüük Keelatud püügiliigid
 1 Vähilaadsete (v.a langustid ja krabid) püüdmiseks 20 % kala ja 15 % peajalgseid, Langustid
 ettenähtud laevad 7,5 % krabisid
 2 Senegali merluusi traalerid ja põhjaõngejada ka- Traalerid 25 % kala, Peajalgsed ja vähilaadsed
 sutavad laevad põhjaõngejada kasutavad laevad 50 % kala.
 3 Põhjalähedaste kalade (v.a senegali merluus) püü- 10 % lubatud liikidest või liikiderühmast (väljendatuna eluskaalus), millest kuni 5 % krevette, Kaheksajalad
 giks ettenähtud laevad, mis kasutavad muid püü- 5 % kalmaare ja seepiaid Merluusid (% ülemmäär otsustatakse ühiskomisjonis)
 givahendeid kui traalnoot
 4 Pelaagilisi traalnootasid kasutavad külmutustraa- 10 % lubatud liikidest või liikiderühmast (väljendatuna eluskaalus), millest kuni 5 % krevette, Kaheksajalad
 Euroopa Liidu Teataja
 lerid põhjalähedaste kalade püügiks 5 % kalmaare ja seepiaid
 5 Peajalgsete püügi laevad 5 % krevette
 6 Langustipüügilaevad Kalad, peajalgsed, krevetid, ebalangustid ja krabid
 7 Tuunikülmutusseinerid Lubatud liikidest või liikide rühmast erinevad liigid
 8 Tuunipüügi ritvõngelaevad ja triivõngejadaga lae- Lubatud liikidest või liikide rühmast erinevad liigid
 vad
 9 Pelaagilisi traalnootasid kasutavad külmutustraa- 3 % lubatud liikidest või liikide rühmast (väljendatuna eluskaalus) Vähilaadsed või peajalgsed v.a kalmaarid
 lerid
 10 Krabipüük Kalad, lubatud liigist erinevad peajalgsed või vähi-
 laadsed
 11 Värske pelaagilise püügi laevad 3 % lubatud liikidest või liikide rühmast (väljendatuna eluskaalus) Vähilaadsed või peajalgsed v.a kalmaarid
 31.7.2008
 ---pagebreak--- 31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/39
 6. liide
 PARDAL HOITAVA SAAGI ALAMMÕÕTE KÄSITLEVAD KEHTIVAD ÕIGUSAKTID
 „III jagu: Liikide alammõõdud ja alamkaalud
 Artikkel 2: Alammõõte tuleb mõõta:
 — kaladel ninamiku tipust kuni sabauime lõpuni (kogupikkus),
 — peajalgsetel üksnes keha pikkus ilma haarmeteta;
 — vähilaadsetel nokise tipust kuni otslüli lõpuni.
 Nokis ehk otsaork on pearindmikukilbi esiosa keskel asuva seljakilbi pikendus. Roosal langustil on mõõtmise lähtepunkt
 kahe keskmise sarve vahel asuva seljakilbi nõgusa osa keskel.
 Artikkel 3: Püügiks lubatud merekalade, peajalgsete, vähilaadsete alammõõdud ja alamkaalud on:
 a) merekalade puhul:
 sardinella (Sardinella aurita ja Sardinella maderensis) 18 cm
 sardiin (Sardina pilchardus) 16 cm
 harilik stauriid ja stauriid Trachus trecae (Trachurus spp) 19 cm
 sigarstauriid (Decapturus rhonchus) 19 cm
 jaapani makrell (Scomber scombrus) 25 cm
 kuld-merikoger (Sparus auratus) 20 cm
 merikoger (Sparus coeruleostictus), 23 cm
 merikoger, pagrus (Sparus auriga, Sparus pagrus) 23 cm
 hammasahven (Dentex spp) 15 cm
 besuugo (Pagellus bellottii, Pagellus acarne) 19 cm
 urisejalane (Plectorhynchus mediterraneus) 25 cm
 kivikoha (Epinephelus nigritus) 25 cm
 tume kotkaskala (Sciana umbra) 25 cm
 kotkaskala (Argirosomus regius) ja kaptenkala (Pseudotholithus senegalensis) 70 cm
 perekond kivikohad e. meruud (Epinephelus spp) 40 cm
 sinikala e. lufar (Pomatomus saltator) 30 cm
 lääneaafrika merisultan (Pseudupeneus prayensis) 17 cm
 kefaal (Mugil spp) 20 cm
 kärphai (Mustellus mustellus, Leptocharias smithi) 60 cm
 ahvenalised (Dicentrarchus punctatus) 20 cm
 koerakeellased (Cynoglossus canariensis, Cynoglossus monodi) 20 cm
 koerakeellased (Cynoglossus cadenati, Cynoglossus senegalensis) 30 cm
 merluusid (Merliccius spp) 30 cm
 kulduim tuun (Thunnus albacares) kaaluga kuni 3,2 kg
 suursilm tuun (Thunnus obesus) kaaluga kuni 3,2 kg
 b) peajalgsete puhul:
 harilik kaheksajalg (Octopus vulgaris) 500 gr (ilma sisikonnata)
 harilik ebakalmaar (Loligo vulgaris) 13 cm
 harilik seepia (Sepia officinalis) 13 cm
 seepia (Sepia bertheloti) 07 cm
 ---pagebreak--- L 203/40 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
 c) vähilaadsete puhul:
 ebalangust (Panulirus regius) 21 cm
 roosa langust (Palinurus mauritanicus) 23 cm
 viburhännak, punakas aristiid (Parapeneus longriostrus) 06 cm
 krabilised (Geyryon maritae) 06 cm
 viburhännak või karamot-viburhännak (Penaeus notialis, Penaeus kerathurus) 200 indv/kg”
 7. liide
 LOETELU ÜMBERARVESTUSEL ARVESTATAVATEST NÄITAJATEST
 ÜMBERARVESTUSKURSS, MIDA KOHALDATAKSE TRAALERITE PARDAL ÜMBERTÖÖDELDUD PELAAGILISTEST
 VÄIKELIIKIDEST SAADUD LÕPPTOODETE PUHUL
 Tootmine Töötlemisviis Ümberarvestuskurss
 Sardinella
 peata käsitsi tükeldatud 1,416
 Peata, sisikonnata käsitsi tükeldatud 1,675
 peata, sisikonnata masinaga tükeldatud 1,795
 Makrell
 peata käsitsi tükeldatud 1,406
 peata, sisikonnata käsitsi tükeldatud 1,582
 peata masinaga tükeldatud 1,445
 peata, sisikonnata masinaga tükeldatud 1,661
 Lintsabalased
 peata, sisikonnata käsitsi tükeldatud 1,323
 lõigud käsitsi tükeldatud 1,340
 peata, sisikonnata (eritükeldus) käsitsi tükeldatud 1,473
 Sardiin
 peata käsitsi tükeldatud 1,416
 peata, sisikonnata käsitsi tükeldatud 1,704
 peata, sisikonnata masinaga tükeldatud 1,828
 Stauriid
 peata käsitsi tükeldatud 1,570
 peata masinaga tükeldatud 1,634
 peata, sisikonnata käsitsi tükeldatud 1,862
 peata, sisikonnata masinaga tükeldatud 1,953
 NB: Kalade töötlemisel kalajahuks on ümberarvestuskurss 5,5 tonni värsket kala 1 tonni kalajahu kohta.
 ---pagebreak--- 31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/41
 II LISA
 MAURITAANIA ISLAMIVABARIIGI KALASTUSVÖÖNDIS KALASTAVATE ÜHENDUSE LAEVADE
 KALASTUSTEGEVUSE KONTROLLI ALANE KOOSTÖÖ
 I PEATÜKK
 Mauritaania kalastusvööndisse sisenemine ja kalastusvööndist lahkumine
 1. Käesoleva kokkuleppe alusel töötavad ühenduse laevad, välja arvatud tuunipüügilaevad, triivõngejada kasutavad laevad
 ja pelaagilise püügi laevad (mille tähtajad on sätestatud I lisa XIV ja XV peatükis), peavad teatama:
 a) sisenemistest
 vähemalt 36 tundi ette, esitades järgmised andmed:
 — laeva asukoht teatamise ajal;
 — ligikaudne Mauritaania majandusvööndisse sisenemise päev, kuupäev ja kellaaeg;
 — teatamise ajal pardal oleva saagi kogus ja liigid, kui laev on varem teatanud muu kalastusvööndi püügilitsentsi
 olemasolust selles alampiirkonnas. Sellisel juhul peab järelevalveametile olema kättesaadav kõnealuse vööndi
 püügipäevik ning kontrollimise aeg ei või olla pikem käesoleva peatüki punktis 4 ettenähtud tähtajast;
 b) väljumistest
 vähemalt 48 tundi ette, esitades järgmised andmed:
 — laeva asukoht teatamise ajal;
 — Mauritaania majandusvööndist väljumise päev, kuupäev ja kellaaeg;
 — teatamise ajal pardal oleva saagi kogus ja liigid.
 2. Laevaomanikud teatavad järelevalveametile Mauritaania kalastusvööndisse sisenemisest ja sealt lahkumisest faksi, elek-
 tronposti või kirja teel käesoleva lisa 1. liites osutatud faksinumbritel või aadressil. Kui osutatud viisidel on teatamine
 raskendatud, võib teabe edastada erandkorras ühenduse kaudu.
 Komisjonile teatatakse delegatsiooni kaudu kõigist kõnealuste numbrite või aadresside muutmistest 15 päeva ette.
 3. Mauritaania majandusvööndis viibimise ajal peavad ühenduse laevad jälgima pidevalt rahvusvahelise kõne sagedusi (VHF
 kanal 16 või HF 2 182 Khz).
 4. Kalastustsoonist lahkumise teate kättesaamisel on Mauritaania ametiasutustel õigus võtta vastu kontrolli teostamise ot-
 sus enne laevade lahkumist proovide võtmise teel Nouâdhibou või Nouakchott’i sadamas.
 Kõnealused kontrollimised ei tohi kesta pelaagiliste liikide puhul (9. liik) üle kuue tunni ja muude liikide puhul üle kol-
 me tunni.
 5. Punktide 1 kuni 3 sätete täitmatajätmise korral rakendatakse järgmisi sanktsioone:
 a) esimesel korral:
 — laev suunatakse võimaluse korral kõrvale,
 — pardal olev kalasaak laaditakse maha ja konfiskeeritakse riigikassa nimel,
 — laev maksab Mauritaania õigusakti kohaselt määratud minimaalse rahatrahvi;
 ---pagebreak--- L 203/42 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
 b) teisel korral:
 — laev suunatakse võimaluse korral kõrvale,
 — pardal olev kalasaak laaditakse maha ja konfiskeeritakse riigikassa nimel,
 — laev maksab Mauritaania õigusakti kohaselt määratud maksimaalse rahatrahvi,
 — litsents tunnistatakse kehtetuks allesjäänud kehtivusajaks;
 c) kolmandal korral:
 — laev suunatakse võimaluse korral kõrvale,
 — pardal olev kalasaak laaditakse maha ja konfiskeeritakse riigikassa nimel,
 — litsents tunnistatakse lõplikult kehtetuks,
 — kapteni ja laeva tegevus Mauritaanias keelustatakse.
 6. Eeskirju rikkuva laeva põgenemise korral teatab ministeerium komisjonile ja asjaomasele liikmesriigile, et võidakse ko-
 haldada punktis 5 osutatud sanktsioone.
 II PEATÜKK
 Rahumeelne läbisõit
 Ühenduse kalalaevadel, mis kasutavad rahumeelse läbisõidu ja meresõidu õigust Mauritaania kalastusvööndis Ühinenud Rah-
 vaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni ja asjakohaste siseriiklike ja rahvusvaheliste õigusaktide kohaselt, peavad
 parda püügivahendid olema stoovitud (pakitud) nii, et neid ei oleks võimalik viivitamata kasutada.
 III PEATÜKK
 Ümberlaadimised
 1. Ühenduse laevade kalasaagid laaditakse ümber ainult Mauritaania sadamates ja käesoleva lisa 5. liites osutatud tsoonides.
 2. Saagi ümberlaadimist soovivate ühenduse laevade suhtes kohaldatakse punktidega 3 ja 4 ettenähtud korda.
 3. Kõnealuste laevade kaptenid teatavad järelevalveametile käesoleva lisa I peatüki punktis 2 osutatud sidevahendite kaudu
 vähemalt 36 tundi ette järgmised andmed:
 — ümberlaadivate kalalaevade nimed;
 — kaubalaeva nimi;
 — ümberlaaditavad kogused tonnides liikide kaupa;
 — ümberlaadimise päev, kuupäev ja kellaaeg.
 Järelevalveamet teatab oma vastuse maksimaalselt 24 tunni jooksul.
 4. Ümberlaadimine loetakse Mauritaania kalastusvööndist väljumiseks. Laevad peavad seetõttu esitama järelevalveametile
 kalapüügipäeviku originaaleksemplari ning kalapüügipäeviku lisa ning teatama oma kavatsusest kalapüüki jätkata või
 lahkuda Mauritaania kalastusvööndist.
 5. Igasugune muu kui punktide 1 kuni 4 kohaselt reguleeritav ümberlaadimine on Mauritaania majandusvööndis keelatud.
 Iga kõnealust sätet rikkuva isiku suhtes rakendatakse Mauritaania õigusaktidega ettenähtud sanktsioone.
 6. Mauritaania jätab endale õiguse keelduda ümberlaadimisest, kui transpordilaev on tegelenud ebaseadusliku, deklareeri-
 mata ja reguleerimata kalapüügiga kas Mauritaania majandusvööndis või sellest väljaspool.
 ---pagebreak--- 31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/43
 IV PEATÜKK
 Järelevalve ja kontrollimised
 1. Ühenduse kalalaevade kaptenid võimaldavad ja soodustavad kalapüügi järelevalve ja kontrollimise eest vastutavate Mau-
 ritaania ametiisikute pardaletulekut ning nende kohustuste täitmist.
 Kõnealused ametiisikud ei või pardal viibida kauem, kui on vaja nende ülesannete täitmiseks.
 Pärast iga vaatluse ja kontrolli läbiviimist antakse laeva kaptenile kontrollkäigu aruanne.
 2. Ühendus kohustub säilitama ühenduse sadamates erijälgimisprogrammi. Programm edastatakse ministeeriumile, kellel
 on õigus kontrollis osaleda vastavalt V peatüki sätetele. Ministeeriumile saadetakse korrapäraselt kontrollimiste kohta
 koostatud ettekannete kokkuvõtted.
 V PEATÜKK
 Maismaal toimuvate kontrollimiste vastastikune vaatlussüsteem
 Lepinguosalised on otsustanud luua maismaal toimuvate kontrollimiste vastastikuse vaatlussüsteemi, et kontrolli tõhu-
 sust parandada. Selleks nimetavad nad esindajad, kes osalevad riiklike kontrolliasutuste poolt tehtavatel kontrollimistel
 ja inspekteerimistel ning võivad teha märkusi käesoleva protokolli kohaldamise kohta.
 Kõnealustel esindajatel peab olema:
 — kutsekvalifikatsioon,
 — piisav kalandusalane kogemus ja
 — põhjalikud teadmised lepingu ja käesoleva protokolli tingimustest.
 Kontrollimisi teevad riiklikud kontrolliasutused ning nendes osalevad esindajad ei tohi omal algatusel kasutada riigi-
 ametnikele antud inspekteerimisvolitusi.
 Esindajad peavad koos riigiametnikega juurde pääsema laevadele, tööruumidele ja dokumentidele, mida kõnealused
 ametnikud inspekteerivad, et koguda nende ülesande täitmiseks vajalikke andmeid, mis ei sisalda nimelisi viiteid.
 Esindajad võtavad koos riigi kontrolliasutustega osa käikudest sadamatesse, dokis seisvatele laevadele, avaliku pakkumi-
 se keskustesse, kala hulgimüügikohtadesse, külmhoonetesse ja muudesse tööruumidesse, kus kala enne turuleviimist los-
 sitakse ja hoitakse.
 Esindajad koostavad ning esitavad iga nelja kuu tagant aruande üksikasjalike andmetega inspekteerimiste kohta, milles
 ta on osalenud. Kõnealune aruanne adresseeritakse pädevatele asutustele. Nimetatud asutused saadavad aruande koopia
 teisele lepinguosalisele.
 1. Rakendamine
 Kummagi lepinguosalise pädev kontrolliasutus teatab igal üksikjuhtumil teisele lepinguosalisele kirjalikult kümme päeva
 ette kavandatavatest maismaal toimuvatest inspekteerimistest.
 Teine lepinguosaline teatab viis päeva ette kavatsusest saata oma esindaja.
 Esindaja lähetus ei tohiks kesta üle 15 päeva.
 2. Konfidentsiaalsus
 Esindaja suhtub vastutustundlikult rajatistesse ja seadmetesse ning kõigisse seadeldistesse laeva pardal, ning tunnistab kõi-
 gi talle kättesaadavate dokumentide konfidentsiaalsust.
 Esindaja edastab oma töö tulemused ainult asjaomastele pädevatele asutustele.
 ---pagebreak--- L 203/44 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
 3. Asukoht
 Käesolevat programmi rakendatakse ühenduse lossimissadamates ja Mauritaania sadamates.
 4. Rahastamine
 Iga lepinguosaline kannab oma esindaja kulud ühises kontrollioperatsioonis, sealhulgas reisi ja laevaloleku kulud.
 VI PEATÜKK
 Laeva peatamine ja sanktsioonide rakendamine
 1. Peatamise protokoll
 Peatamise protokolli koostab järelevalveamet laeva kontrollkäigu järel koostatud aruandes tuvastatud ja märgitud või-
 malike rikkumiste põhjal. Kontrollkäigu aruandes on täpselt esitatud peatamiseni viinud olukord ja peatamise põhju-
 sed, aruande peab olema allkirjastanud laeva kapten, kellel on õigus esitada oma vastuväiteid; järelevalveamet edastab
 kaptenile koopia kontrollkäigu aruandest.
 Antud allkiri ei piira kapteni õigusi ega meetmeid, mida ta võib talle süüks pandud rikkumise puhul enda kaitseks võtta.
 2. Teatis laeva peatamisest
 Peatamise puhul saadab järelevalveamet postiga laeva esindajale rikkumise protokolli ja kontrollkäigu aruande. Järe-
 levalveamet teatab delegatsioonile võimalikult kiiresti, kuid siiski 48 tunni jooksul igast Mauritaania kalastusvööndis
 toimunud ühenduse kalalaeva peatamisest või laeva suhtes sanktsiooni rakendamisest.
 Kui on tegemist rikkumisega, mida ei ole võimalik merel lõpetada, peab kapten viima järelevalveameti nõudmisel lae-
 va Nouâdhibou sadamasse. Kui on tegemist rikkumisega, mida kapten tunnistab ja mida saab merel lõpetada, võib laev
 püüki jätkata.
 Mõlemal juhul võib laev pärast täheldatud rikkumise lõpetamist püüki jätkata.
 3. Laeva peatamise juhtumi menetlus
 3.1. Käesoleva protokolli ning Mauritaania õigusaktide kohaselt võib rikkumised lahendada kokkuleppemenetluse abil või
 kohtumenetlusega.
 3.2. Kui rikkumine lahendatakse kokkuleppemenetluse abil, määratakse trahvisumma Mauritaania õigusaktidega kindlaks-
 määratud alam- ja ülemmäärade piires.
 Õigusrikkumisele lahenduse leidmiseks võtab laevaomaniku esindaja järelevalveametiga viivitamata ühendust.
 Menetluskomisjon kutsutakse järelevalveameti poolt kokku ainult tööpäeval 24 tundi pärast laeva sadamasse jõud-
 mist. Samuti toimitakse laeva peatamise puhul vööndist lahkumise kontrolli ajal.
 Trahv tuleb tasuda ülekandega hiljemalt 30 päeva pärast asja menetlemist. Laeva väljumisel Mauritaania majandus-
 vööndist peab makse olema tehtud enne kõnealust väljumist. Laev vabastatakse, kui trahvi tasumise kinnituseks on
 esitada järelevalveasutusele edastatud riigikassa tõend ja/või Mauritaania keskpangale (Nouâdhibou või Nouakchott)
 tehtud SWIFT-ülekande koopia. Juhul kui kinnituseks on SWIFT-ülekande tõend, peab laevaomaniku esindaja esitama
 hiljemalt 72 tundi pärast laeva vabastamist riigikassale laekumise tõendi originaali.
 3.3. Kui ülekandetoiming ei ole lõpetatud, edastab ministeerium toimiku viivitamata vabariigi prokuratuuri. Kehtivate
 õigusaktide kohaselt peab laevaomanik tegema võimalike trahvide katteks pangatagatise. Laev vabastatakse 72 tundi
 pärast tagatise esitamise kuupäeva.
 ---pagebreak--- 31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/45
 3.4. Pangatagatist ei tagastata enne kohtuprotsessi lõppemist. Ministeerium vabastab tagatise otsekohe, kui kohtumenetlus
 lõpeb süüdimõistva otsuseta. Samas kui süüdimõistva otsusega nähakse ette trahv, peab selle maksmine toimuma vas-
 tavalt kehtivale õigusaktile, millega nähakse ette pangatagatise vabastamine siis, kui 30 päeva jooksul pärast kohtuot-
 suse väljakuulutamist on makse tehtud.
 3.5. Laev vabastatakse ja meeskonnal lubatakse sadamast lahkuda:
 — kui kokkuleppemenetlusest tulenevad kohustused on täidetud, või
 — enne kohtumenetluse lõppu niipea, kui laevaomanik on maksnud punktis 3.3 osutatud pangatagatise ja minis-
 teerium on selle heaks kiitnud.
 4. Menetluste jälgimine
 Kogu teave ühenduse laevade toimepandud rikkumiste kohta edastatakse 48 tunni jooksul komisjonile tema delegat-
 siooni kaudu.
 VII PEATÜKK
 Kalalaevade satelliitseire
 1. Kõiki käesoleva lepingu raames kalastavaid laevu jälgitakse satelliidi abil ajal, mil nad asuvad Mauritaania
 majandusvööndis.
 2. Satelliitseire eesmärgil on Mauritaania majandusvööndi koordinaadid (pikkus- ja laiuskraadid) esitatud 4. liites.
 3. Lepinguosalised vahetavad aadresside ja elektroonilise andmeedastuse spetsifikaadiga seotud teavet oma kontrollikes-
 kuste vahel punktides 5 ja 7 sätestatud korras. Sealhulgas edastatakse võimaluse korral kontrollikeskuste omavaheli-
 seks üldiseks sidepidamiseks mõeldud andmed, nagu nimed, telefoni- ja faksinumbrid ning e-posti aadressid (Internet
 või https). Teave Mauritaania kontrollikeskuse kohta on esitatud käesoleva lisa 1. liites.
 4. Laevade asukoht määratakse kindlaks vea ülemmääraga kuni 500 m ja usaldusvahemikuga 99 %.
 5. Kui lepingu alusel kalastav laev, mida ühenduse õiguse kohaselt satelliitside abil jälgitakse, siseneb Mauritaania majan-
 dusvööndisse, teatab lipuriigi kontrollikeskus seirekeskusele (FMC) viivitamata ja maksimaalselt iga tunni järel laeva asu-
 koha (laeva tunnusandmed, pikkus- ja laiuskraadid, kurss ja kiirus). Sõnumid peavad olema asukohateadetena
 identifitseeritavad.
 6. Punktis 5 osutatud sõnumid edastatakse elektroonilisel kujul https protokollis või mõnes muus turvatud vormingus
 (X.25...). Teated saadetakse reaalajas vastavalt 3. liites esitatud tabelis esitatud vormile.
 7. Kui kalalaeva pardal olevas asukoha pideva jälgimise satelliitsüsteemis esineb tehnilisi vigu või see enam ei tööta, edas-
 tab laeva kapten faksi teel lipuriigi kontrollikeskusele ning Mauritaania seirekeskusele määratud aja jooksul punktis 5
 osutatud teabe. Selliste asjaolude korral tuleb üldine asukohateade saata iga 4 tunni tagant. See asukohateade sisaldab
 laeva kapteni poolt vastavalt punktis 5 sätestatud tingimustele iga kahe tunni järel registreeritud asukohateateid. Ette-
 vaatuse huvides on laevaomanikel soovitatav hoida pardal ka teist raadiojaama.
 Lipuriigi kontrollikeskus saadab need teated viivitamata Mauritaania seirekeskusele. Rikkis seade parandatakse või va-
 hetatakse välja maksimaalselt viie päeva jooksul. Selle tähtaja möödumisel peab kõnealune laev Mauritaania majandus-
 vööndist lahkuma või sisenema mõnesse Mauritaania sadamasse.
 Tõsise tehnilise probleemi korral, mis nõuab lisaaega, võidakse kapteni taotlusel anda maksimaalselt 15 päevane pi-
 kendus. Sellisel juhul jäävad kehtima punkti 7 sätted ja kõik laevad, välja arvatud tuunipüügilaevad, peavad pöörduma
 tagasi sadamasse, et võtta pardale Mauritaania teadusvaatleja.
 8. Lipuriikide kontrollikeskused jälgivad oma laevade liikumist Mauritaania majandusvööndis iga tunni tagant. Kui lae-
 vade jälgimist pole võimalik nõuetekohaselt läbi viia, teavitatakse sellest viivitamata Mauritaania seirekeskust ning toi-
 mitakse vastavalt punktile 7.
 ---pagebreak--- L 203/46 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
 9. Kui Mauritaania seirekeskus leiab, et lipuriik ei edasta punktis 5 osutatud teavet, teavitab ta sellest delegatsiooni kaudu
 viivitamata komisjoni.
 10. Käesolevate sätete kohaselt teisele lepinguosalisele edastatud seireandmeid tuleb kasutada üksnes sellise kontrolli ja jä-
 relevalve puhul, mida Mauritaania ametiasutused teostavad käesoleva lepingu alusel kalastavate ühenduse laevade üle.
 Andmeid ei tohi mitte mingil tingimusel edastada kolmandatele isikutele.
 11. Satelliitseiresüsteemi seadmed ja tarkvara peavad olema usaldusväärsed, need ei tohi võimaldada mingisugust asukoha
 võltsimist ning need ei tohi olla käsitsi seadistatavad.
 Süsteem peab olema täisautomaatne ja alati töökorras, sõltumata keskkonna- ja ilmastikutingimustest. Satelliitseire-
 süsteemi on keelatud hävitada, kahjustada, kasutuskõlbmatuks muuta ja segada.
 Laevakaptenid tagavad, et:
 — andmeid ei muudeta;
 — satelliitseireseadme antenni või antennide ees ei oleks takistusi;
 — satelliitseireseadme elektritoidet ei katkestata;
 — satelliitseireseade ei ole lahti ühendatud.
 12. Lepinguosalised kohustuvad nõudmisel teineteisele oma satelliitseireseadmete kohta teavet andma, eesmärgiga veen-
 duda, et kõnealused seadmed vastavad täielikult teise lepinguosalise nõudmistele käesolevate sätete järgimiseks.
 13. Käesolevate sätete tõlgendamisel ja nende kohaldamisel tekkivate erimeelsuste korral peavad lepinguosalised nõu le-
 pingu artiklis 10 osutatud ühiskomitees.
 14. Kahtluse korral kindla laeva suhtes saadab Mauritaania seirekeskus taotluse lipuriigi seirekeskusele, mis seejärel edastab
 viivitamata kõnealuse laeva geograafilise asukoha taotluses märgitud ajavahemiku jooksul.
 Kui teatavate laevade tegevuse osas on kahtlusi, teavitab Mauritaania sellest ametlikult laeva lipuriiki ja ühendust. Ühen-
 dus kohustub kohaldama ühenduse õiguse asjakohaseid sätteid.
 15. Lepinguosalised kohustuvad lepingu artiklis 10 sätestatud ühiskomitee raames otsima kõige sobivamaid lahendusi, et:
 a) lahendada enne käesoleva protokolli jõustumist kõik tehnilised probleemid, mis võivad mõjutada laevaseiresüs-
 teemi (VMS) tõhusust Mauritaania kalandusvööndis;
 b) analüüsida kõiki viise ja vahendeid, mis võimaldavad tugevdada koostööd laevaseiresüsteemi (VMS) rakendamise
 parandamiseks, eelkõige selleks, et soodustada Euroopa laevade andmete üheaegset edastamist lipuriigi seirekes-
 kusele ning järelevalveametile.
 VIII PEATÜKK
 Mauritaania teadusvaatlejad ühenduse laevade pardal
 Käesolevaga luuakse vaatlussüsteem ühenduse laevadel.
 1. Iga Mauritaania kalastusvööndi litsentsiga ühenduse laev võtab pardale Mauritaania teadusvaatleja, välja arvatud tuu-
 nipüügiseinerid, mille puhul toimub pardalevõtmine ministeeriumi taotlusel. Ühel laeval on korraga ainult üks vaatleja.
 Ministeerium esitab komisjonile delegatsiooni kaudu igas kvartalis enne litsentside väljaandmist nende laevade nime-
 kirja, mis peavad pardale võtma teadusvaatleja.
 ---pagebreak--- 31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/47
 2. Vaatleja laevapardal viibimise aeg vastab ühe reisi pikkusele. Ministeeriumi selgelt väljendatud nõudmise korral võib
 kõnealust aega pikendada mitme reisi pikkuseni, olenevalt konkreetse laeva reisi keskmisest pikkusest. Ministeerium
 esitab selle nõudmise kõnealusele laevale määratud vaatleja nime teatamise ajal.
 Vaatleja võib reisi lühendamise korral teha ka järgmise reisi samal laeval.
 3. Ministeerium teatab delegatsiooni kaudu komisjonile ametisse määratud ning vajalike dokumentidega varustatud vaat-
 lejate nimed vähemalt seitse tööpäeva enne vaatlejate laevalemineku kavandatavat kuupäeva.
 4. Kõik vaatlejate tegevusest tulenevad kulud, sealhulgas nende palk, rahalised tasud ja toetused, kannab ministeerium.
 Vaatleja laevalemineku või laevalt lahkumise korral välissadamas maksab reisikulud ja päevaraha laevaomanik, kuni
 vaatleja on asunud Mauritaania laevale või saabunud Mauritaania sadamasse.
 5. Laeva kaptenid, kelle laevale on määratud teadusvaatleja, võtavad kõik meetmed, et võimaldada vaatleja laevalemine-
 kut ja laevalt lahkumist.
 Vaatlejaid koheldakse laeva pardal samal viisil nagu laeva juhtkonda.
 Vaatleja käsutusse antakse kõik tema kohustuste täitmiseks vajalikud vahendid. Kapten võimaldab vaatlejatele juurde-
 pääsu kõigile vaatleja kohustuste täitmiseks vajalikele sidevahenditele, laeva kalapüügiga vahetult seotud dokumenti-
 dele, st püügipäevikule, püügipäeviku lisale ja logiraamatule, ning laevaosadele, millele juurdepääs võimaldab vaatlejatel
 täita oma ülesandeid.
 6. Vaatlejad lähevad laevale ja lahkuvad laevalt tavaliselt Mauritaania sadamates esimese reisi alguses, mis järgneb mää-
 ratud laevade nimekirjast teatamisele, mis peab toimuma vähemalt 20 päeva enne reisi algust.
 Asjaomased laevaomanikud teevad oma kohalike esindajate kaudu 15 päeva jooksul pärast kõnealust teatamist käes-
 oleva lisa I peatükis loetletud sidevahendite kaudu teatavaks vaatleja pardalevõtmise kuupäeva ja sadama.
 7. Vaatlejad peavad ettenähtud laeva kaptenile oma kohalolekust teatama üks päev enne kavandatavat laevalemineku kuu-
 päeva. Juhul kui teadusvaatleja kohale ei ilmu, teatab laeva kapten sellest järelevalveametile, kes järgmise kahe tunni
 jooksul asjaomase vaatleja asendab. Vastasel juhul on laeval õigus sadamast lahkuda, varustatuna tõendiga teadusvaat-
 leja puudumise kohta. Siiski võib ministeerium oma kuludega saata pardale uue teadusvaatleja, ilma laeva kalastuste-
 gevust häirimata.
 8. Kui laevaomanik ei täida teadusvaatlejatega seotud tingimusi, peatatakse sellest tulenevalt litsents automaatselt, kuni
 laevaomanik on oma kohustused täinud.
 9. Teadusvaatlejatel peab olema:
 — kutsekvalifikatsioon,
 — piisav kalandusalane kogemus ja
 — põhjalikud teadmised käesoleva protokolli ja kohaldatavate Mauritaania eeskirjade kohta.
 10. Teadusvaatlejad tagavad, et ühenduse laevade tegevus Mauritaania kalastusvööndis vastaks käesoleva protokolli
 tingimustele.
 Nad koostavad selle kohta aruande. Eelkõige teevad nad järgmist:
 — jälgivad laevade püügitegevust,
 — tuvastavad püügiga tegelevate laevade asukoha,
 — võtavad teadusprogrammi raames bioloogilisi proove,
 — registreerivad püügivahenditega seotud andmed ning kasutatud võrkude silmasuurused.
 ---pagebreak--- L 203/48 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
 11. Vaatlemisel piirdutakse käesoleva protokolliga reguleeritava kalapüügi ja sellega seotud tegevusega.
 12. Teadusvaatleja:
 — võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tema pardaletulek ja laeval viibimine ei katkestaks ega takistaks
 kalapüüki,
 — kasutab käesoleva lepingu kohaselt kasutatavate võrkude silmasuuruse mõõtmisel kinnitatud vahendeid ja me-
 netlusi ning
 — käsitseb hoolikalt pardal olevat omandit ja seadmeid ning tunnistab kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust.
 13. Vaatlejad koostavad vaatlusperioodi lõpus ja enne laevalt lahkumist käesoleva lisa 2. liites esitatud näidise kohase aru-
 ande. Vaatlejad kirjutavad aruandele alla kapteni juuresolekul, kes võib omalt poolt aruandesse lisada kõik asjakoha-
 seks peetavad märkused, või nõuda nende lisamist, ning kirjutab seejärel alla. Aruande koopia antakse kaptenile vaatleja
 laevalt lahkumisel.
 Ministeerium edastab iga kuu delegatsiooni kaudu komisjonile teadmiseks eelmise kuu aruanded.
 IX PEATÜKK
 Merre tagasilaskmine ja reostus
 Lepinguosalised uurivad kalalaevadelt vette tagasi lastud kogustega seotud probleeme ning kõnealuste koguste ärakasuta-
 mise võimalusi.
 Lepinguosalised kohustuvad rakendama alates käesoleva protokolli jõustumisest kontrollimeetmeid, millega hoida ära ka-
 lalaevade jääkkütteõli merre laskmine.
 X PEATÜKK
 Võitlus ebaseadusliku kalapüügi vastu
 Lepinguosalised, püüdes ennetada ja piirata kalanduspoliitikat kahjustavat ebaseaduslikku kalapüüki Mauritaania kalastus-
 vööndis, lepivad kokku kõnealuse tegevusega seotud teabe korrapärases vahetamises.
 Lisaks olemasolevate õigusaktide alusel juba kasutuselevõetud abinõudele peavad nad üksteisega nõu ühiselt või eraldi võe-
 tavate täiendavate meetmete üle. Selleks tõhustavad nad koostööd eelkõige võitluses ebaseadusliku kalapüügi vastu.
 ---pagebreak--- 31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/49
 1. liide
 MAURITAANIA — EUROOPA ÜHENDUSE KALANDUSLEPING
 JÄRELEVALVEAMETI ANDMED
 Délégation à la Surveillance des Pêches et au Contrôle en Mer
 (Merekalapüügi järelevalve ja kontrolli delegatsioon)
 (DSPCM)
 Aadress: Boîte Postale (BP) 260 Nouadhibou
 Mauritanie
 Tel: (222) 574 57 01
 Fax: (222) 574 63 12
 E-post: dspcm@toptechnology.mr
 MAURITAANIA SEIREKESKUSE ANDMED
 Seirekeskuse nimi: DSPCM SSN
 Laevaseiresüsteemi (VMS) tel: (222) 574 67 43/574 56 26
 VMSi faks: (222) 574 67 43
 VMSi e-post: dspcm@toptechnology.mr
 X.25 aadress: 20803403006315
 ---pagebreak--- L 203/50 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
 2. liide
 TEADUSVAATLEJA ARUANNE
 ---pagebreak--- 31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/51 ---pagebreak--- L 203/52 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
 3. liide
 VMS TEADETE EDASTAMINE MAURITAANIAS
 ASUKOHATEADE
 Kohustuslik/
 Andmed Kood Märkused
 valikuline
 Teate algus SR K Süsteemiga seotud teave — märgib teate algust
 Saaja AD K Teatega seotud teave — saaja. Riigi kolmetäheline (Alpha-3)
 ISOKood
 Saatja FR K Teatega seotud teave — saatja. Riigi kolmetäheline (Alpha-3)
 ISOKood
 Lipuriik FS K
 Teate tüüp TM K Teatega seotud teave — teate tüüp „POS”
 Raadiokutsung RC K Laevaga seotud teave — laeva rahvusvaheline raadiokutsung
 Lepinguosalise laevasti- IR K Laevaga seotud teave — lepinguosalise universaalnumber (lipurii-
 kuregistri sisenumber gi ISO-3-kood, millele järgneb number)
 Pardatähis XR K Laevaga seotud teave — laeva küljele kantud number
 Laiuskraad LA K Laeva asukohaga seotud teave — asukoht kraadides, minutites ja
 sekundites N/S KKMM.s (WGS–84)
 Näiteks: N2046.3
 Pikkuskraad LO K Laeva asukohaga seotud teave — asukoht kraadides, minutites ja
 sekundites E/W KKMM.s (WGS–84)
 Näiteks: W01647.6
 Kurss CO K Laeva suund 360° skaalal
 Kiirus SP K Laeva kiirus kümnendiksõlmedes
 Kuupäev DA K Laeva asukohaga seotud teave — asukoha registreerimise UTC
 kuupäev (AAAAKKPP)
 Kellaaeg TI K Laeva asukohaga seotud teave — asukoha registreerimise UTC
 kellaaeg (TTMM)
 Teate lõpp ER K Süsteemiga seotud teave — märgib teate lõppu
 Märgistik: ISO 8859.1
 Andmeedastuse struktuur on järgmine:
 — topeltkaldjoon (//) ja väljakood märgivad teate algust,
 — kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi.
 Mittekohustuslikud andmeelemendid tuleb esitada andmeelementide „teate algus” ja „teate lõpp” vahel.
 ---pagebreak--- 31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/53
 4. liide
 MAURITAANIA MAJANDUSVÖÖNDI PIIRID
 Majandusvööndi koordinaadid/protokoll
 VMS EL
 1 Lõunapiir Laiuskraad 16° 04’ N Pikkuskraad 19° 58’ W
 2 Koordinaadid Laiuskraad 16° 30’ N Pikkuskraad 19° 54’ W
 3 Koordinaadid Laiuskraad 17° 00’ N Pikkuskraad 19° 47’ W
 4 Koordinaadid Laiuskraad 17° 30’ N Pikkuskraad 19° 33’ W
 5 Koordinaadid Laiuskraad 18° 00’ N Pikkuskraad 19° 29’ W
 6 Koordinaadid Laiuskraad 18° 30’ N Pikkuskraad 19° 28’ W
 7 Koordinaadid Laiuskraad 19° 00’ N Pikkuskraad 19° 43’ W
 8 Koordinaadid Laiuskraad 19° 23’ N Pikkuskraad 20° 01’ W
 9 Koordinaadid Laiuskraad 19° 30’ N Pikkuskraad 20° 04’ W
 10 Koordinaadid Laiuskraad 20° 00’ N Pikkuskraad 20° 14,5’ W
 11 Koordinaadid Laiuskraad 20° 30’ N Pikkuskraad 20° 25,5’ W
 12 Põhjapiir Laiuskraad 20° 46’ N Pikkuskraad 20° 04,5’ W
 5. liide
 Vööndi koordinaadid, mille puhul on lubatud ümberlaadimine Nouâdhibou sadamas
 (BUOY 2= N 20° 43,6 W 17° 01,8)
 1 Koordinaadid Laiuskraad 20° 43,6’ N Pikkuskraad 17° 01,4’ W
 2 Koordinaadid Laiuskraad 20° 43,6’ N Pikkuskraad 16° 58,5’ W
 3 Koordinaadid Laiuskraad 20° 46,6’ N Pikkuskraad 16° 58,5’ W
 4 Koordinaadid Laiuskraad 20° 46,7’ N Pikkuskraad 17° 00,4’ W
 5 Koordinaadid Laiuskraad 20° 45,3’ N Pikkuskraad 17° 00,4’ W
 6 Koordinaadid Laiuskraad 20° 45,3’ N Pikkuskraad 17° 01,5’ W
 Vööndi koordinaadid, mille puhul on lubatud ümberlaadimine Nouakchott’i sadamas
 1 Koordinaadid Laiuskraad 18° 01,5’ N Pikkuskraad 16° 07’ W
 2 Koordinaadid Laiuskraad 18° 01,5’ N Pikkuskraad 16° 03,8’ W
 3 Koordinaadid Laiuskraad 17° 59’ N Pikkuskraad 16° 07’ W
 4 Koordinaadid Laiuskraad 17° 59’ N Pikkuskraad 16° 03,8’ W
 ---pagebreak--- L 203/54 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
 6. liide
 ---pagebreak--- 31.7.2008
 III LISA
 KALANDUSMINISTEERIUM TÖÖSTUSLIKU KALAPÜÜGI OSAKOND
 KALALAEVADE PÜÜGITEGEVUSE 2005. AASTA ANDMED
 ET
 RIIGISISENE EL MUUD KOKKU
 LIIGID LA KW KT PPA PÜÜK LA KW KT PPA PÜÜK LA KW KT PPA PÜÜK LA KW KT PPA PÜÜK
 1 22 10 484 5 413 2 390 1 538 35 18 408 9 889 4 682 7 663 9 7 151 2 135 697 468 66 36 043 17 437 7 769 9 669
 2 8 7 042 3 171 398 386 14 4 794 3 089 1 956 7 210 1 307 161 18 6 23 12 143 6 421 2 372 7 602
 3 6 2 049 1 040 904 1 294 13 2 387 1 244 1 418 4 036 4 1 939 799 418 503 23 6 375 3 083 2 740 5 833
 4 0 0 0 0 0 9 4 946 2 470 834 858 0 0 0 0 0 9 4 946 2 470 834 858
 C 100 63 316 29 876 19 795 22 333 50 34 554 20 922 9 758 16 833 0 0 0 0 0 150 97 870 50 798 29 553 39 166
 Euroopa Liidu Teataja
 5 G 88 26 699 20 081 11 714 10 137 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 88 26 699 20 081 11 714 10 137
 ST 188 90 015 49 957 31 509 32 470 50 34 554 20 922 9 758 16 833 0 0 0 0 0 238 124 569 70 879 41 267 49 303
 6 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0
 7 0 0 0 0 0 23 46 265 28 983 1 708 0 0 0 0 0 23 46 265 28 983 0 1 708
 8 0 0 0 0 0 27 9 797 6 137 7 633 4 1 451 909 31 11 248 7 046 0 7 633
 9 3 10 350 17 136 594 28 587 12 75 460 59 699 1 044 112 347 51 145 449 316 158 7 848 416 212 66 231 259 392 993 9 486 557 146
 10 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 4 1 236 839 44 80 4 1 236 839 44 80
 KOKKU 227 119 940 76 717 35 796 64 275 183 196 611 132 433 19 691 158 288 73 157 533 321 001 9 025 417 269 483 474 084 530 151 64 512 639 833
 LIIGID:
 LA: Laevade arv 1 — VÄHILAADSED V. A LANGUST 7 — TUUNIPÜÜGISEINERID
 KW: Aluse võimsus 2 — SENEGALI MERLUUS 8 — RITVÕNGEDEGA JA TRIIVÕNGEJADAGA TUUNIPÜÜGILAE-
 VAD
 KT: Kogutonnaaž 3 — MUUD PÕHJALÄHEDASED PÜÜGIVAHENDID KUI 9 — PELAAGILISE PÜÜGI LAEVAD
 TRAALNOOT
 PPA: Püügipäevade arv 4 — PÕHJATRAALERID (V. A SENEGALI MERLUUS) 10 — KRABID
 PÜÜK: Laevade kogupüük, 5 — PEAJALGSED 11 — VÄRSKE PELAAGILINE PÜÜK
 sihtliigid ja kaaspüük 6 — LANGUSTID
 NB: 2005. aastal on Läänemere laevade (Leedu ja Läti) tegevusandmed, k.a püüginäitajad (133 053 tonni) veerus „muud laevad” ja mitte veerus „ELi laevad”. L 203/55
 (*) ELi kalalaevade alla kuuluvate 7. ja 8. liigi tuunipüügilaevade andmed on veerus EL
 ---pagebreak--- L 203/56
 KALANDUSMINISTEERIUM TÖÖSTUSLIKU KALAPÜÜGI OSAKOND
 KALALAEVADE PÜÜGITEGEVUSE 2006. AASTA ANDMED
 RIIGISISENE EL MUUD KOKKU
 LIIGID LA KW KT PPA PÜÜK LA KW KT PPA PÜÜK LA KW KT PPA PÜÜK LA KW KT PPA PÜÜK ET
 1 20 13 616 4 715 3 039 1 474 34 14 926 9 601 6 910 7 042 3 1 501 936 293 308 57 30 043 15 252 10 242 8 824
 2 2 589 224 88 476 13 3 915 3 414 2 526 7 874 0 0 0 0 0 15 4 504 3 638 2 614 8 350
 3 6 2 779 1 010 594 4 661 7 1 110 552 637 2 173 0 0 0 0 0 13 3 889 1 562 1 231 6 834
 4 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0
 C 84 18 947 11 212 43 30 086 17 983 7 665 13 995 0 0 0 0 0 127 26 612 25 207
 67 290 26 176 97 376 44 159
 5 G 42 7 546 4 838 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 42 7 546 4 838
 ST 126 26 493 16 050 43 7 665 13 995 169 34 158 30 045
 6 0 0 0 0 0 1 570 219 98 11 0 0 0 0 0 1 570 219 98 11
 Euroopa Liidu Teataja
 7 ( *) 0 0 0 0 0 10 20 062 8 547 978 11 22 068 5 650 21 42 130 14 197
 8 ( *) 0 0 0 0 0 20 8 383 3 207 7 812 16 4 611 4 914 36 12 994 8 121
 9 0 0 0 0 0 15 56 269 73 441 1 939 264 645 22 90 385 113 506 3 705 271 480 37 146 654 186 947 5 644 536 125
 10 1 692 132 90 160 1 441 252 61 180 0 0 0 0 0 2 1 133 384 151 340
 11 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0
 KOKKU 155 84 966 32 257 30 304 22 821 144 135 762 117 216 19 836 304 709 52 118 565 125 006 3 998 271 788 351 339 293 274 479 54 138 590 528
 LIIGID:
 LA: Laevade arv 1 — VÄHILAADSED V. A LANGUST 7 — TUUNIPÜÜGISEINERID
 KW: Aluse võimsus 2 — SENEGALI MERLUUS 8 — RITVÕNGEDEGA JA TRIIVÕNGEJADAGA TUUNIPÜÜGILAE-
 VAD
 KT: Kogutonnaaž 3 — MUUD PÕHJALÄHEDASED PÜÜGIVAHENDID KUI 9 — PELAAGILISE PÜÜGI LAEVAD
 TRAALNOOT
 PPA: Püügipäevade arv 4 — PÕHJATRAALERID (V. A SENEGALI MERLUUS) 10 — KRABID
 PÜÜK: Laevade kogupüük, 5 — PEAJALGSED 11 — VÄRSKE PELAAGILINE PÜÜK
 sihtliigid ja kaaspüük 6 — LANGUSTID
 ( ) ELi kalalaevade alla kuuluvate 7. ja 8. liigi tuunipüügilaevade andmed on veerus EL.
 *
 Lepinguosalised lepivad kokku ajakohastada igal aastal kõnealust püügikoormuse ülevaadet hiljemalt järgmise aasta 1. mail.
 31.7.2008
 ---pagebreak--- 31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/57
 IV LISA
 Suunised, mis võimaldavad töötada välja eesmärkide ja tulemuslikkuse mõõtmise näitajate maatriksi
 Mauritaania meremajanduse ja kalandussektori säästva arengu strateegia rakendamise jälgimiseks
 Strateegilised teljed ja eesmärgid Näitajad (soovituslik nimekiri)
 1. Püügipiirkondade haldamine ja rendi optimeeri-
 mine
 1.1. Püügipiirkondade jätkusuutlik haldamine Koostatud, rakendatud ja hinnatud arenduskavade arv.
 Registreeritud ühenduse laevade arv (absoluutväärtuses
 ja protsentides).
 Laevaregistri pidamine Mauritaania majandusvööndis.
 1.2. Kalandusalaste ja okeanograafiauuringute tõhustamine Kalavarude hindamiseks teostatud kampaaniate arv.
 Elluviidud uurimisprogrammide arv.
 Peamiste varude seisukorra kohta välja antud ja järgitud soo-
 vituste arv (eelkõige ülepüütud kalavarude külmutus- ja säi-
 litusmeetmed).
 1.3. Püügijärelevalve tugevdamine [Sõltumatute volitatud inspektorite arv ja vastavad kanded
 seadusega kooskõlas olevas eelarves]
 Teostatud kontrollimiste tase ja mitmekesisus (merejäreleval-
 vepäevade arv, sadamas ja merel toimunud kontrollimiste
 arv, õhust toimunud kontrollimiste arv, avaldatud statistilis-
 te ülevaadete arv).
 Radariga kaetud ala määr Mauritaania majandusvööndis.
 Laevastiku kaetuse määr laevaseiresüsteemiga VMS.
 Elektroonilise püügipäeviku kasutamise määr/kogu tööstus-
 lik ja rannikupüügi laevastik.
 1.4. Suutlikkuse kontroll ja ajakohastamine Suutlikkuse ajakohastamise programm on ellu viidud.
 Põhjalähedasi liike (eelkõige kaheksajalgu) püüdvate laevade
 vähendamise määr
 1.5. Uute püügivõimaluste väljaarendamine Uute püügivõimaluste väljaarendamise projektid on ellu vii-
 dud
 2. Sektorit hõlmavate majanduslike ja sotsiaalsete
 tagajärgede suurenemine
 2.1. Infrastruktuuride ja sadamateenuste arendamine Nouâdhibou sadama taastamise seis.
 Nouâdhibou väikesemahulise püügi sadama taastamise ja
 laiendamise seis.
 Kalaturu nõuetega vastavusseviimiseks võetud meetmete arv.
 Väikesemahulise püügi lossimiskaide ehitamise seis.
 Nouâdhibou reidilt koristatud vrakkide arv.
 ---pagebreak--- L 203/58 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
 Strateegilised teljed ja eesmärgid Näitajad (soovituslik nimekiri)
 2.2. Väikesemahulise kalapüügi laevastiku ajakohastamine ja Ümberstruktureerimiseks võetud meetmete arv.
 sanitaarnõuetega vastavusse viimine
 Väljapakutud rahaliste vahendite tase.
 Jahutusseadmetega varustatud piroogide arv.
 Piroogide ja nende toodete suhtes kohaldatavaid minimaal-
 seid hügieeni- ja tervishoiutingimusi käsitlevate eeskirjade
 väljatöötamine ja rakendamine.
 2.3. Kalandustoodete kvaliteedi parandamine (lossitud ja töödel- Kalandustoodete kontrolli süsteemi on kohandatud ja see
 dud toodete vastavus sanitaarnõuetele) toimib.
 Hügieeninormide nõudeid tutvustavate kampaaniate arv
 (korraldatud koolituste arv ja koolitatud isikute arv).
 Toimiv analüüside labor Nouakchott’is.
 Nouakchott’i kalaturg on sanitaarnormidega vastavusse vii-
 dud.
 Külmutusseadmega varustatud piroogide arv.
 Väikesemahulise püügi jaoks loodud lossimis- ja töötlemis-
 kohtade arv.
 2.4. Väikesemahulise kalapüügi, sisevetekalanduse ja vesiviljeluse Väikesemahulise kalapüügi maht.
 arendamine
 Elluviidud vesiviljelusprojektide arv.
 Sisevetekalanduse projektide rahastamise osakaal.
 2.5. Sektorisse tehtavate erainvesteeringute edendamine Heakskiidetud institutsionaalsete reformide arv.
 Investeeringute tegemiseks vajaliku õigusliku keskkonna pa-
 randamine.
 Heaks kiidetud rahastamisvahendite kasutamine (väikesema-
 hulise püügi toetamine, tööstusliku püügi toetamine).
 Toimunud kaubanduspartnerluse foorumite arv.
 Tehtud erainvesteeringute maht.
 Väljaarendatud projektide arv avaliku ja erasektori partner-
 luseks või erasektori ja erasektori vaheliseks partnerluseks.
 3. Merekeskkonna, elupaikade ja ranniku kaitse
 3.1. Merekeskkonna ja vee-elupaikade säilitamine Toimunud merekeskkonna diagnostiliste uuringute arv (al-
 gusetapp ja keskkonnanäitajate jälgimise uuringud).
 Võetud säilitusmeetmete tase ja arv.
 Saasteainete töötlemise võimekuse parandamine (jääkkütteõ-
 li kogumisreservuaarid jne), kasutatud vee töötlus- ja puhas-
 tuskeskused.
 Saasteainete käitlemise määrus on vastu võetud ja seda ra-
 kendatakse.
 3.2. Diagnoosivõimekuse suurendamine ja meresaastevastase Saastamisvastase keskuse asutamise seis.
 võitluse parandamine
 Meresaastevastases võitluses kasutatava materjali tase ja hulk.
 ---pagebreak--- 31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/59
 Strateegilised teljed ja eesmärgid Näitajad (soovituslik nimekiri)
 4. Õiguslik ja institutsiooniline reform
 4.1. Töötajate koolituse tõhustamine Koolituskava on vastu võetud ja seda rakendatakse.
 Koolituskava raames toimunud täienduskoolituste arv.
 Tehniliste töötajate täienduskoolituste arv.
 4.2. Kalandusministeeriumi tehniliste talituste ja valdkonna hal- Tegevuse eelarve suurenemise määr.
 damisega seotud talituste tõhususe parandamine
 Jooksvaid andmeid sisaldav andmebaas.
 Väikesemahulise ja tööstusliku kalapüügi litsentside haldami-
 se parandamine
 4.3. Järelevalve tõhustamine — strateegia rakendamise hindami- Operatiivse järelevalve süsteem toimib.
 ne (süsteemi juhtimine)
 Asjaomased näitajad on kättesaadavad ning neid mõõdetak-
 se korrapäraselt.
 Korrapäraselt toimunud hindamiste arv.