text:
Venezuela – Punditokraterne
 Tag: Venezuela (side 1 af 2)
 7. maj 2017 / Christian Bjørnskov / 0 kommentarer
 Weekendavisen bragte i fredags på side 2 en interessant artikel om Enhedslistens forhold til det venezuelanske styre. Under overskriften ”Revolutionens sidste venner” viste Magnus Boding Hansen, hvordan partiet er internt splittet. Pelle Dragsted, er ellers ofte er en af de stærkt ideologiske stemmer i partiet, har fortrudt sin støtte til der socialistiske styre, og Christian Juhl er kommet så vidt, at han fordømmer Maduros undertrykkelse af pressefriheden. Men partiets Latinamerikagrupper, repræsenteret ved Hans Aalborg og Nilas Zenius, forbliver ’solidariske. De køber Maduros konspirationsteoretiske forklaringer og mener bl.a., at problemet er at styret ikke er blevet fuldt socialistisk. De lever således øjensynligt i den samme drømmeverden, som præsident Nicolas Maduro, og Aalborg udtalte f.eks. så sent som i april, at ingen sulter i Venezuela.
 Og det er løgn – eller i bedste fald en ganske Trumpsk udlægning af virkeligheden. Der er faktisk sult i Venezuela, som Wall Street Journal rapporterede i går. Maduro-diæten, som befolkningen sarkastisk kalder situationen, afspejles i at tre fjerdedele af respondenterne i den årlige undersøgelse af befolkningens status og livskvalitet, erklærer at de har tabt sig det sidste år. En betragtelig del af Venezuelas befolkning har svært ved at finde penge til mad, og hjælpeorganisationen Caritas betegner sultproblemer blandt spædbørn som en regulær epidemi. Det er allerede flere år siden, at manglen på basisvarer som mælk, majsmel og toiletpapir blev så åbenbar, at selv hotelindustrien advarede dens udenlandske kunder. Nu er landet – som tidligere har været Latinamerikas rigeste – kommet til et stadie, hvor børnedødeligheden øjensynligt begynder at nærme sig et afrikansk niveau.
 Spørgsmålet, som den svenske transitionsekspert Anders Åslund stillede i Foreign Policy forleden er, om Venezuelas situation er unik, eller om man har set lignende før, som man måske kunne lære fra. Under overskriften ”Venezuela is Heading for a Soviet-Style Collapse” skriver Åslund, at situationen på mange måder ligner Sovjetunionens fra starten af 1980erne.
 Åslunds pointe er, at Sovjetunionen i slutningen af 70erne på mange måder lignede Venezuela i 00erne. Begge havde udviklet sig politisk til at være ressourcebaserede økonomier, og begge havde haft stor fordel ved et boom i olie- og gaspriserne. De sovjetiske ledere troede derfor, med Yegor Gaidars udtryk, at de kunne gå på vandet, og ikke behøvede at bekymre sig om problemer som hvordan man balancerer budgettet. Den slags var i Chavezs og Maduros verden blot neoliberalistisk og imperialistisk vrøvl, og i begge lande noget som et socialistisk styre tydeligvis ikke behøvede at tage sig af. Pengene kom jo i statskassen.
 Da olie- og gaspriserne normaliseredes fra sidst i 1981, dukkede problemerne dog op i Sovjet, selvom stort set hele den politiske elite havde troet at de var ovre den slags – nu var tiden jo tydeligvis moden til socialismens sejr. Den sidste tid under Chavez blev Venezuelas situation den samme. Mange års udgifter til såkaldt sociale programmer, støtte til Chavezs ideologiske kammerater på Cuba, og gaver til elitens venner, kunne pludseligt ikke længere finansieres. I Sovjetunionen eskalerede problemerne i løbet af ti år til et budgetunderskud på 1/3 af BNP, som man i sidste ende forsøgte at finansiere ved at trykke penge, og inflationen steg ud af kontrol. Venezuela har fulgt samme rute og inflationen nåede 700 % sidste år. For godt et år siden kom styret i den komiske situation, at det ikke havde penge til at betale for at få trykket flere penge – pengesedlerne blev nemlig trykket i udlandet, og der var ikke tilstrækkelig valutaindtjening til at betale! En del af forklaringen på det problem er, at størstedelen af den udenlandske valuta kommer fra salg af olie og det nationaliserede venezuelanske olieselskab PDVSA er plaget af ekstremt ringe ledelse, der til forveksling ligner ledelsesproblemerne i den gamle østblok.
 Åslund noterer, at Venezuela stadig er et mere åbent samfund end Sovjetunionen var. Folk kan flytte til udlandet uden voldsomme restriktioner, de kan læse udenlandske aviser, blogs og tweets, og – som man så i perioder sidse år, da en region åbnede grænsen til Colombia – ved almindelige borgere, hvad ting koster og hvad man kan få i nabolandene. Utilfredsheden er endemisk i Venezuela, og Maduro-regimet gør derfor hvad det kan for at lukke ned for oppositionen, både via regimets kontrol med Højesteret og den direkte, militære undertrykkelse, der i april førte til 33 dødsfald ved demonstrationer. Der er øjensynligt ingen klare grænser for, hvor langt Maduro og hans kumpaner vil gå for at blive ved magten. Og det mest bekymrende, er måske det sidste fællestræk mellem Venezuela og Sovjetunionen. Mens denne type kollaps typisk er bremset af militæret i både Latinamerika og Thailand – og bagefter i nogle tilfælde skabt af militæret igen – er Venezuelas militærledelse blevet ligeså ideologisk infiltreret som den var i Sovjetunionen. Den øverste ledelse er under mistanke for at være involveret i bl.a. narkotikahandel, og har stærke incitamenter til at beholde Maduro ved magten. Hvordan det ender, er svært at se, men det bliver næppe kønt.
 2. april 2017 / Christian Bjørnskov / 2 kommentarer
 I denne uge må man indse, at en god, men pessimistisk ven har ret: Det kan altid blive værre. Vi skrev forleden om, hvordan Venezuelas økonomi er i frit fald, og regimets eneste reaktion har været at afskedige nationalbankdirektøren, fordi banken i en rapport fortalte sandheden. Blot en uge efter bringer New York Times en artikel om, hvordan præsident Nicolas Maduros socialistiske styre har taget endnu et stort skridt i retning af blatant diktatur.
 Venezuelas Højesteret overførte onsdag al lovgivende magt til domstolene, der som bekendt er praktisk taget fuldt kontrolleret af Maduro-regimet (læs her). Højesteret er selv pakket med Maduro-loyalister og har også tidligere taget beslutninger, der absolut ikke er forendelige med landets forfatning. Situationen blev i denne uge så absurd, at landets øverste anklager – der ellers er en trofast Chavista – undsagde regeringen og Højesteret og beklagede den totale afskaffelse af magtens tredeling. Rettens argument for de facto at opløse parlamentet – uanset at det stadig mødes, har det ikke længere nogen indflydelse på landets lovgivning eller regering – er at man har svoret alle valgte medlemmer ind. Højesteret mener dog, at der var uregelmæssigheder ved valget af fire medlemmer, hvoraf tre er valgt for oppositionen. Det betyder meget bekvemt, at oppositionen ikke længere har 2/3-deles flertal og dermed ikke har klare muligheder for, for eksempel, at fremtvinge et tidligt præsidentvalg.
 Kender man til omstændighederne omkring sidste valg, og ikke mindst hvordan Maduro-regimet både arresterede oppositionspolitikere og misbrugte medierne til egen fordel, er det en kende ironisk at Højesteret nu tvivler på valget af tre oppositionspolitikere. Uden dybt udemokratisk manipulation havde oppositionens flertal været endnu større, men retten skred ikke ind da Chavez for år tilbage begyndte at lukke TV- og radiostationer, der kritiserede regimet, da han fik et parlament, han selv kontrollerede, til at give ham 12 måneders ubegrænset dekretmagt, eller da Maduro fik oppositionslederen Leopoldo López smidt 14 år i fængsel i en retssag, hvor dommeren tillod et (1) af de 60 vidner, forsvaret ønskede at bringe.
 Mange latinamerikanske lande har af mærkværdige grunde veget tilbage fra at kritisere Hugo Chavez og hans efterfølger Maduro, men den situation er sandsynligvis ved at ændre sig. Organisationen af Amerikanske Staters generalsekretær Luis Almagro kaldte onsdag, ligesom Venezuelas parlamentsformand Julio Borges, Maduros seneste skridt for et selvskabt kup. Mere teknisk er der uden tvivl tale om det, der på spansk kaldes et ”autogolpe”: Et kup hvor en leder, der enten er formelt demokratisk valgt eller er kommet til magten ved anden lovlig vis, enten opløser parlamentet eller afskaffer dets indflydelse, og dermed kupper sig til ubegrænset magt. Maduros seneste handlinger er at betragte som et kup, der har til formål at beskytte hans greb om magten i et land, der bogstaveligt talt er ved at falde fra hinanden. Autogolpe er velkendte fænomener fra latinamerikanske historie. Det store mysterium er, hvorfor militæret ikke for længst har grebet ind for at rette op på den udemokratiske katastrofe.
 20. oktober 2016 / Christian Bjørnskov / 0 kommentarer
 21. februar 2016 / Niels Westy / 0 kommentarer


type: wikipedia

text:
Districtele () sunt diviziunile teritoriale ale Ciprului. Există șase districte, fiecare purtând numele capitalei. Datorită separației insulei în 1974, o parte din acestea se află în Republica Turcă a Ciprului de Nord. Cele două entități sunt separate de Zona de demarcație a Națiunilor Unite în Cipru, iar teritoriile Akrotiri și Dhekelia, aflate în partea de sud a insulei, sunt teritorii dependente ale Regatului Unit unde se află două baze militare britanice.
 Cele șase districte sunt:


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Svarbus teisinis pranešimas
 |
 52009PC0384
 [pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 22.7.2009KOM(2009) 384 galutinis2009/0107 (AVC)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1083/2006 dėl bendrųjų nuostatų dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo dėl tam tikrų reikalavimų paprastinimo ir tam tikrų su finansiniu valdymu susijusių nuostatųAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Pasiūlymo aplinkybės- Pasiūlymo pagrindas ir tikslaiDėl dabartinės finansinės ir ekonominės krizės Europos Sąjungai kilo nemenkų sunkumų. Todėl 2008 m. gruodžio 11 ir 12 d. posėdžiuose Europos Vadovų Taryba susitarė dėl Europos ekonomikos atkūrimo plano (EEAP), kuriuo numatoma inicijuoti prioritetinius veiksmus, padėsiančius Europos šalių ekonomikai sparčiau prisitaikyti prie esamų sunkumų.Nors jau imtasi nemažai svarbių priemonių neigiamiems krizės padariniams sušvelninti tiek Bendrijos, tiek nacionaliniu lygmeniu, įskaitant Sanglaudos politiką reglamentuojančių Bendrijos teisės aktų pakeitimus, tikrasis finansinės krizės poveikis realiajai ekonomikai ir darbo rinkai labiau pasireiškė tik dabar. Birželio 3 d. Komisija paskelbė komunikatą „Bendras įsipareigojimas užimtumo srityje“, kuriame siūlomos papildomos priemonės, skirtos skatinti darbo vietų kūrimą ir mažinti krizės poveikį užimtumui.Nacionaliniams finansiniams ištekliams tenkanti našta vis didėja ir verčia imtis tolesnių veiksmų jai mažinti – geriau panaudoti Bendrijos finansavimą, mobilizuoti visus turimus fondus ir skatinti jų veiklą, siekiant įveikti krizę, visų pirma pasinaudojant Europos socialiniu fondu (ESF) greito ekonomikos atkūrimo priemonėms įgyvendinti, kaip numatyta minėtame komunikate.Dabartinės krizės sąlygomis itin svarbu užtikrinti sklandų sanglaudos programų įgyvendinimą, nes jos yra veiksmingiausia ir tinkamiausia priemonė realiajai ekonomikai remti. Sanglaudos politika, pagal kurią 2007–2013 m. laikotarpiui numatyti 347 mlrd. EUR vertės bendri finansiniai ištekliai, turi didelės įtakos biudžeto stabilumui ir valstybės investicijoms Europos Sąjungos valstybės narėse ir regionuose.Patirtis rodo, kad daugiau pastangų turėtų būti skiriama Bendrijos finansavimo valdymui siekiant paspartinti finansavimo skyrimą labiausiai ekonominio nuosmukio paveiktiems paramos gavėjams. Gruodžio mėn. Europos Vadovų Taryba pritarė pasiūlymams paprastinti iš Sanglaudos fondo (SF) ir struktūrinių fondų finansuojamų programų procedūras ir spartinti šių programų įgyvendinimą. Todėl į šį pasiūlymą įtraukti tolesni su paprastinimu susiję veiksmai siekiant bendro tikslo – spartinti bendrai finansuojamas investicijas valstybėse narėse ir regionuose ir didinti finansavimo poveikį ekonomikai apskritai.- Bendrosios aplinkybėsDabartinė krizė turi didelio poveikio realiajai ekonomikai – bankai patiria sunkumų, griežtėja paskolų politika, o tai gali sumažinti namų ūkių vartojimą, verslo investicijas, paramą inovacijoms, technologijų ir pramonės plėtrai ir turėti neigiamo poveikio BVP bei užimtumui.Krizė taip pat turi neigiamo poveikio valstybių narių biudžetams, ypač didelės įtakos turi vienas iš veiksnių – toliau aptariamas didėjantis nedarbas. Kita vertus, asmenų, turinčių teisę gauti išmokas, skaičiaus didėjimas gali savaime sumažinti biudžeto išteklius. Tuo pačiu metu poreikis įgyvendinti aktyvias darbo rinkos priemones, kad žmonės neprarastų darbo ar galėtų į jį grįžti, tampa dar aktualesnis. Dėl bendrų biudžeto apribojimų valstybių narių viešojo finansavimo šaltiniai gali patirti didelių pinigų srautų problemų įgyvendinant aktyvias darbo rinkos priemones. Dėl to šias priemones piliečių nenaudai gali būti vėluojama įgyvendinti, kai jų vis labiau reikia.Remiantis naujausiomis Komisijos ekonomikos prognozėmis, Europos Sąjungos ekonomikos augimas turėtų gerokai sulėtėti ir nukristi iki 1,4 % 2008 m. (t. y. iki pusės 2007 m. lygio), iki 0,2 % 2009 m. ir 1,1 % 2010 m. Tokios prastos ekonominės perspektyvos greičiausiai paveiks ir viešuosius finansus. Jei politika nesikeis, biudžeto deficitas gali padidėti nuo 1 % BVP 2007 m. iki 2,6 % BVP 2010 m. Tačiau dėl neaiškumo, susijusio su neatidėliotinų priemonių, kurių jau ėmėsi valstybių narių vyriausybės, poveikiu biudžetui, sudėtinga patikimai prognozuoti viešuosius finansus, ypač skolas.Todėl Komisija stengiasi dalyvauti prasidėjusiose Europos Sąjungos diskusijose ir diskusijose su tarptautiniais partneriais, kuriose ieškoma geriausių priemonių dabartinei finansinei krizei įveikti ir jos socialiniams ir ekonominiams padariniams švelninti. Visų pirma pagal ekonomikos atkūrimo planą 2008 m. gruodžio mėn. Komisija pasiūlė tam tikrus teisės aktų pakeitimus sanglaudos politikos įgyvendinimo taisyklėms paprastinti ir išankstiniam Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir Europos socialinio fondo (ESF) programų finansavimui (išankstiniai mokėjimai) didinti. Dėl papildomų išankstinių mokėjimų 2009 m. suteikta skubi 6,25 mlrd. EUR finansinė parama investicijoms iš anksto finansuoti pagal kiekvienai valstybei narei 2007–2013 m. laikotarpiui sutartą finansinį paketą. Dėl šio pakeitimo bendra išankstinių mokėjimų suma 2009 m. padidėjo iki 11,25 mlrd. EUR. 2009 m. gegužės mėn. Taryba priėmė Komisijos pasiūlymą ir visi išankstiniai mokėjimai jau išmokėti valstybėms narėms. Komisija ne kartą ragino valstybes nares pervesti papildomus išankstinius mokėjimus su projekto valdymu susijusioms institucijoms, kad pirmiausia būtų padengtos sanglaudos projektų išlaidos.- Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatosDėl dabartinių rimtų krizės padarinių Europos ekonomikai galimo ekonomikos augimo tempas vidutinės trukmės laikotarpiu lėtėja, o realus augimas 2009 ir 2010 m. bus daug mažesnis. Pagal naujausias turimas prognozes kelių valstybių ekonomika patiria nuosmukį. Tokios prastos ekonominės perspektyvos turi labai neigiamų padarinių valstybių narių viešiesiems finansams. Todėl ir sanglaudos politikos įgyvendinimas laikantis esminių sąlygų, pagal kurias be struktūrinių fondų lėšų taip pat bendrai finansuojama iš valstybių lėšų, gali būti gerokai sutrikdytas.Be to, iš naujausių 2009 m. pradžios duomenų matyti, kad ES darbo rinkoms dabartinis ekonomikos nuosmukis turi didesnį poveikį nei numatyta – tam tikruose sektoriuose bendrovės iš esmės mažina darbuotojų skaičių, o verslininkų ir vartotojų pasitikėjimas ir toliau krenta. Darbo neturi daugiau kaip 20 mln. europiečių, tai yra 4 mln. daugiau nei prieš metus, be to, bedarbių skaičius toliau didėja.Siekiant toliau spartinti programų įgyvendinimą ir padėti įveikti minėtus sunkumus, siūloma papildoma priemonė dabartinei nacionalinių finansinių išteklių naštai mažinti ir suteikti visas įmanomas galimybes pasinaudoti Bendrijos finansavimu, visų pirma skirtu krizei įveikti būtiniems veiksmams, kuriuo labiausiai pasinaudotų darbo neturintys arba jo netekti galintys Europos piliečiai. Dėl šios priemonės reikės iš dalies keisti Tarybos reglamento Nr. 1083/2006 nuostatas dėl sanglaudos politiką reglamentuojančių bendrųjų nuostatų, taip pat, kaip siūloma Komunikate „Bendras įsipareigojimas užimtumo srityje“, laikinai pakeisti iš Europos socialinio fondo bendrai finansuojamoms programoms skirtų tarpinių mokėjimų skaičiavimo metodus. Tam reikės valstybėms narėms, kuriose kyla didelių su pinigų srautais susijusių sunkumų finansuojant krizei įveikti skirtas darbo rinkos priemones ir kurios gali gauti paramą iš ESF, laikinai suteikti galimybę prašyti, kad Komisija kompensuotų 100 % išlaidų 2009 ir 2010 m., kad šiuo laikotarpiu jos galėtų nutraukti nacionalinį bendrąjį finansavimą. Tuo siekiama, kad ESF kuo geriau atliktų minėtame komunikate jam skirtą svarbų uždavinį įgyvendinant aktyvias darbo rinkos priemones, kaip antai mokymai esant sutrumpinto darbo laiko tvarkai, restruktūrizavimo numatymas ir valdymas, įgūdžių gerinimas ir kokybiškos praktikos galimybės jaunimui iki 2010 m. pabaigos. Šis pasiūlymas pateikiamas kartu su paprastinimo priemonėmis, kuriomis taip pat numatoma iš dalies keisti Tarybos reglamentą.- Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisNetaikoma.2. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas- Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisSiūlomos priemonės, visų pirma susijusios su paprastinimu, aptartos konkrečios 2008 m. veiklą pradėjusios darbo grupės, į kurią įtrauktos valstybių narių suinteresuotosios šalys, diskusijose. Europos Parlamentas ir Europos Audito Rūmai taip pat ne kartą yra išreiškę norą paprastinti su fondais susijusius reglamentus.- Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimasNepriklausomo tyrimo neprireikė.- Poveikio analizėŠiuo pasiūlymu papildomi reglamentuojamieji ir nereglamentuojamieji pakeitimai, kuriais siekiama skatinti sanglaudos programų įgyvendinimą vietoje.Pasiūlymu bendrai iš ESF finansuojamas veiksmų programas įgyvendinančioms valstybėms narėms suteikti galimybę prašyti, kad tam tikrą laikotarpį (iki 2010 m. pabaigos) tarpinių mokėjimų paraiškose nurodytos išlaidos būtų kompensuojamos 100 %, o ne taikoma veiksmų programoje nustatyta kompensavimo norma, bus užtikrinama, kad visos 2009 ir 2010 m. patvirtintos išlaidos galėtų būti grąžinamos ir būtų išvengta nacionalinių biudžetų lėšų stygiaus, visapusiškai atsižvelgiant į šalies bendrojo finansavimo įsipareigojimus per programų įgyvendinimo laikotarpį. Taigi išlaidos bus kompensuojamos 100 % remiantis faktiniu įgyvendinimu vietoje 2009 ir 2010 m. Dėl laikino kompensavimo normos padidėjimo finansinė programa, dėl kurios susitarta 2005 m. gruodžio mėn. Tarybos posėdyje, nesikeis.Tolesnis sanglaudos politiką reglamentuojančių taisyklių paprastinimas ir tikslinimas turės neginčijamai teigiamą poveikį programos įgyvendinimo spartai, nes visų pirma nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos galės naudotis aiškesnėmis ir mažiau biurokratiškomis taisyklėmis, o tai suteiks galimybę lanksčiau pritaikyti programas prie naujų iššūkių.3. Teisiniai pasiūlymo aspektai- Siūlomų veiksmų santraukaSiūlomus pakeitimus galima suskirstyti į dvi grupes:1. Pakeitimas, susijęs su finansinio valdymo taisyklėmis, kuriuo siekiama spartinti bendrai iš ESF finansuojamų programų įgyvendinimą vietoje. Jis susijęs su:2. Siūlomu 77 straipsnio dėl bendrai iš ESF finansuojamoms veiksmų programoms skirtų tarpinių mokėjimų apskaičiavimo pakeitimu siekiama palengvinti ir spartinti krizei įveikti skirtų priemonių įgyvendinimą vietoje ir pagreitinti paramos teikimą piliečiams, ypač tiems, kuriems ji labiausiai reikalinga – bedarbiams ir darbo netekti galintiems asmenims. Šiuo pakeitimu numatoma, kad iki 2010 m. pabaigos, t. y. laikotarpiu, kai dėl nuosmukio nacionaliniai ištekliai gali būti itin menki, valstybei narei pageidaujant, pagal tarpinių mokėjimų paraiškas bus kompensuojama 100 % prioritetinei krypčiai skirto valstybės įnašo. Į tokiomis aplinkybėmis kiekvienai programai skirtą papildomą sumą bus atsižvelgiama apskaičiuojant 95 % ribinę vertę ir baigiant programą. Tokiu atveju esant nukrypimui nei nacionaliniai bendrojo finansavimo įsipareigojimai, susiję su veiksmų programomis per visą programavimo laikotarpį, nei finansinė programa finansavimo laikotarpiu nesikeistų. Atsižvelgiant į būtinybę siekti pusiausvyros tarp Bendrijos biudžeto suvaržymų ir būtinybės nukreipti lėšas labiausiai krizės paveiktiems piliečiams, siūloma šią nuostatą taikyti tik bendrai iš ESF finansuojamoms veiksmų programoms, ypač toms, kuriose numatytos krizei įveikti skirtos priemonės. Iš tiesų, ESF yra pagrindinė Europos priemonė investuoti į piliečius ir švelninti krizės padarinius užimtumo srityje. ESF parama kasmet tiesiogiai pasinaudoja apie 9 mln. žmonių. Ši parama daugiausia skiriama Lisabonos strategijai ir Europos užimtumo strategijai įgyvendinti.3. Pakeitimai, susiję su programos įgyvendinimu, kuriais siekiama palengvinti, paprastinti ir patikslinti sanglaudos politiką reglamentuojančius teisės aktus. Jie susiję su šiomis nuostatomis:4. Siūlomi 39–41 straipsnių pakeitimai yra dvejopi. Kadangi skiriasi konkrečių fondų teisės aktų nuostatos, skiriasi ir su ERPF ir SF susijusiuose teisės aktuose, taip pat ERPF regionų konkurencingumo ir užimtumo tiksluose naudojamos aplinkos apsaugos ir kitų projektų[1] apibrėžtys. Dėl šios priežasties 39 straipsnyje nurodyta dviguba ribinė vertė gali suteikti pagrindo savivalei: priklausomai nuo fondo ir tikslo, tam pačiam projektui gali būti taikomos skirtingos ribinės vertės. Todėl į 39 straipsnį siūloma įtraukti bendrą ribinę vertę – 50 mln. EUR, taikytiną visiems didelės apimties projektams. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad investicijos į aplinkos apsaugą yra Bendrijos svarbos, Komisija valstybių narių prašys: 1) užtikrinti tinkamą visų investicijų, įskaitant tas, kurių vertė mažesnė už Reglamente nustatytą ribinę vertę, stebėseną ir 2) informuoti ją apie įgyvendinimo pažangą pateikiant metines veiksmų programos ataskaitas.5. Antras pakeitimas 39 ir 40 straipsniuose ir 41 straipsnio 1 ir 2 dalyse susijęs su suteikiama galimybe vieną didelės apimties projektą bendrai finansuoti pagal daugiau nei vieną programą. Tai itin svarbu nacionalinės ar Bendrijos svarbos projektams, apimantiems kelis regionus, kurie, nesuteikus tokios galimybės, turėtų būti dirbtinai padalyti į atskirus projektus.6. Siūlomas 44 straipsnio pakeitimas susijęs su Europos ekonomikos atkūrimo plane pabrėžiamu investicijų į energijos naudojimo efektyvumą ir atsinaujinančiosios energijos naudojimą Europos Sąjungoje skatinimu. Juo būtų sudaryta galimybė parengti specialias šiems veiksmams remti skirtas finansų inžinerijos priemones, kurios papildytų kitose srityse jau galiojančias finansų inžinerijos priemones.7. Siūlomu 48 straipsnio pakeitimu paaiškinama, koks dokumentas reikalingas ir kokia būtiniausia informacija turi būti pateikiama atliekant veiksmų programos peržiūrą, kad būtų išvengta būtinybės atlikti vertinimą, jei to nereikalauja aplinkybės.8. Siūlomais 55 straipsnio dėl projektų, iš kurių gaunamos pajamos, pakeitimais siekiama paprastinti pajamų stebėseną ir priderinti ją prie viso programų įgyvendinimo laikotarpio. Todėl su pajamų stebėsena susijusių nuostatų galiojimo trukmė dabar apribota iki programos baigiamųjų dokumentų pateikimo dienos. Viena vertus, tai padeda išvengti situacijos, kai tokios pajamos turi būti stebimos kelis metus po programos įgyvendinimo ir labai sumažinti valstybių narių institucijų ir Komisijos administracinę naštą. Kita vertus, tai užtikrina, kad programą vykdant dėl didesnių nei tikėtasi pajamų grįžę pinigai nedingsta ir gali toliau būti naudojami programai įgyvendinti. Be to, laikantis patikimo finansų valdymo principo ir taikomų nacionalinių teisės aktų, taip pat reikėtų prisiminti, kad bet kuriuo atveju apskaičiuojant valstybės įnašą būtina atsižvelgti į pajamas, gautas iš veiksmų.9. Siūlomu 56 straipsnio 3 dalies pakeitimu siekiama patikslinti, kad nauja tinkamumo finansuoti data taikoma tik naujos kategorijos išlaidoms, kai jos įtraukiamos atliekant veiksmų programos peržiūrą, o jau finansuoti tinkamų išlaidų kategorijai priskiriamos naujos išlaidos gali būti įtraukiamos bet kada, skubiai nepakeičiant programos.10. Siūlomu 57 straipsnio pakeitimu siekiama patikslinti šio straipsnio taikymo veiksmų patvarumui aprėptį. Dabartinėje 57 straipsnio 1 dalies versijoje tik pabaigoje (b punktas) teigiama kad šios nuostatos taikomos infrastruktūrai ir gamybinei veiklai. Pastarąjį aprėpties patikslinimą siūloma įtraukti į pačią straipsnio dalies pradžią. Finansavimo iš ESF atveju nuostatas siūloma taikyti tik veiksmams, kuriems taikomos valstybės pagalbos taisyklės ir kurie yra susiję su įsipareigojimu išlaikyti investicijas arba sukurtas darbo vietas taikytinose valstybės pagalbos taisyklėse nurodytą laikotarpį. Be to, šios nuostatos siūloma netaikyti netyčinio bankroto atveju. Taigi, veiksmams, kurių patvarumo, kaip pagrįstai manoma, vadovaujančioji institucija ar paramos gavėjas negalės užtikrinti, šis straipsnis netaikomas.11. 67 straipsnis turi būti pakeistas siekiant patikslinti ir paprastinti metinėse veiksmų programos finansinio įgyvendinimo ataskaitose teiktiną informaciją. Pasiūlyme siūloma suderinti finansinę informaciją, kurią pateikti reikalaujama metinėje veiksmų programos įgyvendinimo ataskaitoje, su mokėjimo prašymuose teiktina informacija ir sudaryti galimybę finansinę informaciją palyginti su veiksmų programos fizinės pažangos informacija. Tai sumažins vadovaujančiosioms institucijoms, tarpinėms institucijoms ir galutiniams paramos gavėjams tenkančią ataskaitų teikimo naštą ir leis Komisijai gauti geriau palyginamus programos įgyvendinimo duomenis.12. Siūlomu 78 straipsnio 2 dalies a punkto pakeitimu ketinama patikslinti, kad prie priimtinų garantijų, susijusių su valstybės pagalbos išankstiniais mokėjimais, priskiriamos ne tik bankų ar kitų finansinių institucijų garantijos, bet ir viešųjų institucijų ir pačių valstybių narių šiuo tikslu suteiktos priemonės. Taip labiau atsižvelgiama į įvairias naudojamas garantijų priemones ir skirtingas valstybių narių institucines struktūras.13. Siūlomi 78 straipsnio 6 ir 7 dalių pakeitimai tiesiogiai susiję su 44 straipsnio pakeitimu dėl finansų inžinerijos priemonių, susijusių su energijos naudojimo efektyvumu ir atsinaujinančiosios energijos naudojimu, įtraukimo. Be to, 6 dalies d punkto pakeitimu valdymo mokesčius bus leidžiama laikyti tinkamomis finansuoti išlaidomis. Tai labiau atitiktų realią padėtį vietoje, nes taikant finansų inžinerijos priemones valdymo mokesčiai paprastai sudaro dalį tinkamų finansuoti sutarties išlaidų.14. 88 straipsnis susijęs su daliniu programų užbaigimu, kurį galima laikyti priemone, galinčia labai sumažinti vadovaujančiosioms institucijoms, tarpinėms institucijoms ir galutiniams paramos gavėjams tenkančią administracinę naštą, apribojant dokumentų saugojimo laiką. Tačiau valstybės narės šiuo metu nepakankamai skatinamos taikyti dalinį užbaigimą – iki šiol bet kokie finansinių klaidų taisymai, susiję su veiksmais, kuriems taikomas dalinis užbaigimas, yra bendrieji taisymai, t. y. programos sumos pokytis prarandamas. Tai visiškai pagrįsta, kai sumos taisomos po Komisijos, Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) ar Audito Rūmų atlikto audito, atsižvelgiant į tai, kad veiksmai, kuriems taikomas dalinis užbaigimas, turi būti visiškai teisėti ir tvarkingi. Tačiau valstybėms narėms nustačius neatitikimų, būtų nuosekliau (taip pat būtų skatinama taikyti sistemą) leisti joms pakartotinai panaudoti ištaisytas sumas, susijusias su veiksmu, kuriam taikomas dalinis užbaigimas. Siūlomu pakeitimu valstybėms narėms būtų leista pakartotinai panaudoti jų pačių nustatytų ir ištaisytų neatitikimų, susijusių su veiksmais, kuriems taikomas dalinis užbaigimas, sumos pokytį. Jei neatitikimą nustato ES institucija, dabartinė padėtis liktų nepakitus.15. Siūlomu 94 straipsnio pakeitimu siekiama suteikti galimybę didelės apimties projektams lanksčiau taikyti įsipareigojimo panaikinimo taisyklę. Pasiūlymu siūloma laikotarpį, kai galima panaikinti įsipareigojimą, skaičiuoti ne nuo Komisijos sprendimo, susijusio su atitinkamu didelės apimties projektu, dienos, o taikyti automatinio įsipareigojimo panaikinimo taisyklę didelės apimties projektams nuo visus Reglamento reikalavimus atitinkančios projekto paraiškos pateikimo Komisijai dienos.16. Teisinis pagrindas2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1083/2006, nustatančiame bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo bei panaikinančiame Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999, nustatytos bendros trims minėtiems fondams taikomos taisyklės. Laikantis bendro Europos Komisijos ir valstybių narių valdymo principo, šiame reglamente nustatoma nauja programavimo tvarka ir naujos projektų valdymo, įskaitant jų finansinį valdymą, stebėsenos, kontrolės ir vertinimo taisyklės.- Subsidiarumo principasPasiūlymas atitinka subsidiarumo principą, nes juo ketinama padėti valstybėms narėms mažinti neigiamą dabartinės krizės poveikį priimant pakeitimus, kuriais sustiprinamas valstybių narių vaidmuo bendrai valdant fondus.- Proporcingumo principasPasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių.Siūlomas finansinio valdymo taisyklių pakeitimas yra tikslingas, nes juo siekiama skatinti krizei įveikti skirtų priemonių finansavimą iš ESF ir taip remti Europos ekonomikos atkūrimą nekeičiant sanglaudos politikos priemonių finansų valdymo principų. Tarpiniai mokėjimai turėtų būti kompensuojami 100 % tik ribotą laiką remiantis prielaida, kad krizė turėtų baigtis iki 2010 m. pabaigos.Kad valstybės narės galėtų naudotis supaprastintomis priemonėmis visą programavimo laikotarpį, tam tikras nuostatas būtina taikyti atgaline data. Atsižvelgiant į tai, kad iš dalies pakeistame Reglamente Nr. 1080/2006[2] numatyta, kad su energijos naudojimo efektyvumu ir atsinaujinančiosios energijos naudojimu būstuose visose valstybėse narėse susijusios išlaidos yra tinkamos finansuoti, su 44 straipsniu ir 78 straipsnio 6 dalimi susijusius pakeitimus būtina taikyti nuo to reglamento įsigaliojimo dienos. Kitos priemonės turėtų būti taikomos kitą dieną nuo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos atsižvelgiant į jų svarbą padedant valstybėms narėms sušvelninti neigiamą krizės poveikį.- Pasirinkta priemonėSiūloma priemonė – reglamentas.Kitos priemonės netinka dėl toliau nurodytų priežasčių.Komisija išnagrinėjo teisės aktų teikiamas galimybes spartinti projektų įgyvendinimą siekiant naudos valstybių narių ekonomikai ir piliečiams ir galimybes mažinti administracinę naštą paramos gavėjams. Be paskutinių bendrojo reglamento ir su fondais susijusių reglamentų pakeitimų ir 2008 m. lapkričio 26 d. ir 2009 m. birželio 3 d. komunikatuose pasiūlytų nereglamentuojančių pakeitimų, Komisija, atsižvelgdama į sukauptą patirtį, mano esant būtina siūlyti toliau keisti bendrąjį reglamentą. Šių pakeitimų tikslas – sudaryti palankesnes sąlygas skirti Bendrijos asignavimus projektų įgyvendinimo pradžiai, siekiant juos greičiau įgyvendinti ir paspartinti šių investicijų poveikį realiajai ekonomikai.4. Poveikis biudžetuiPasiūlymas įsipareigojimų asignavimams poveikio neturi, nes jame nenumatyti jokie pakeitimai, susiję su didžiausiomis ESF paramos sumomis, numatytomis veiksmų programose 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu.Jei valstybės narės nuspręs pasinaudoti galimybe prašyti 100 % kompensuoti išlaidas 2009 ir 2010 m., pasiūlymas turės poveikio mokėjimų asignavimams.Kaip matyti iš valstybių narių mokėjimų prognozių ir 2009 m. biudžete ir 2010 m. biudžeto projekte numatytų mokėjimų asignavimų analizės, didžiausi papildomi mokėjimų asignavimai, skirtini 2009 ir 2010 m., kai kompensuojama 100 % išlaidų pagal ESF programas, sudarytų apie 6,6 mln. EUR. Tai būtų kompensuojama mažesniu mokėjimų asignavimų poreikiu vėlesniu programavimo laikotarpio etapu.Komisija parengs stebėsenos priemonę, skirtą atidžiai prižiūrėti, kaip naudojamos Europos socialiniam fondui skirtos papildomos paskolos. Nuo 2011 m. sausio 1 d. teikiamoms mokėjimo paraiškoms bus taikoma įprastinė sprendime dėl programos sutarta bendrojo finansavimo norma.Komisija mano, kad siūlomos priemonės paprastinti įgyvendinimą gali labai paspartinti išlaidų atsiradimą vietoje ir paskatinti tarpinių mokėjimų paraiškų teikimą Komisijai.2009/0107 (AVC)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1083/2006 dėl bendrųjų nuostatų dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo dėl tam tikrų reikalavimų paprastinimo ir tam tikrų su finansiniu valdymu susijusių nuostatųEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 161 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę,atsižvelgdama į Regionų komiteto nuomonę,kadangi:(1) Dėl dabartinės finansinės ir ekonominės krizės Bendrijai kilo nemenkų sunkumų. Nors jau imtasi svarbių priemonių neigiamiems krizės padariniams sušvelninti, įskaitant teisės aktų sistemos pakeitimus, tikrasis finansinės krizės poveikis realiajai ekonomikai, darbo rinkai ir piliečiams labiau pasireiškė tik dabar. Nacionaliniams finansiniams ištekliams tenkanti našta vis didėja ir verčia imtis tolesnių veiksmų jai mažinti tinkamai panaudojant Bendrijos lėšas.(2) Siekiant palengvinti Bendrijos finansavimo valdymą, padėti skatinti investicijas valstybėse narėse ir regionuose ir didinti finansavimo poveikį ekonomikai, būtina toliau paprastinti sanglaudos politiką reglamentuojančius teisės aktus.(3) Atsižvelgiant į fondų skirtumus ir uždavinius, susijusius su aplinkos apibrėžtimi, tikslinga, siekiant suderinamumo ir nuoseklumo, taikyti tik vieną ribinę vertę didelės apimties projekto apibrėžčiai nustatyti. Atsižvelgiant į investicijų į aplinką, įskaitant investicijas, kurių vertė mažesnė už šiame reglamente nustatytą ribinę vertę, svarbą, valstybės narės turėtų užtikrinti tinkamą visų šių investicijų stebėseną ir informuoti Komisiją apie ją metinėse veiksmų programos įgyvendinimo ataskaitose.(4) Taip pat svarbu, kad būtų suteikta galimybė į didelės apimties projektą įtraukti daugiau kaip vieną veiksmų programą, siekiant įgyvendinti tokį didelės apimties skirtingus regionus ir uždavinius apimantį projektą. Tai itin svarbu, kai investicijos yra nacionalinės ar Bendrijos svarbos.(5) Atsižvelgiant į energijos naudojimo efektyvumui ir atsinaujinančiosios energijos naudojimui skirtų priemonių prioritetinę svarbą Bendrijos ir nacionaliniu lygmeniu, į jas būtina įtraukti finansų inžinerijos priemones.(6) Kad veiksmų programą būtų lengviau pritaikyti prie dabartinės finansinės ir ekonominės krizės sąlygų, valstybės narės turėtų pateikti veiksmų programos peržiūrą pagrindžiančią analizę, o ne vertinimą.(7) Laikantis patikimo finansų valdymo principo ir taikomų nacionalinių teisės aktų, apskaičiuojant valstybės įnašą būtina atsižvelgti į pajamas, gautas iš veiksmų. Kad pajamų stebėsena atitiktų bendrą programavimo ciklą, ją būtina paprastinti.(8) Siekiant teisinio tikrumo būtina patikslinti, kad išlaidos tampa tinkamomis finansuoti nuo prašymo peržiūrėti veiksmų programą pateikimo Komisijai dienos tik tuo atveju, jei peržiūrint minėtą veiksmų programą išlaidos priskiriamos naujai kategorijai.(9) Su veiksmų patvarumu susijusios nuostatos aprėptis turėtų būti patikslinta. Todėl visų pirma tikslinga nuostatas taikyti tik tiems bendrai iš ESF finansuojamiems veiksmams, kuriems taikomos valstybės pagalbos taisyklės ir kurie yra susiję su įsipareigojimu išlaikyti investicijas arba sukurtas darbo vietas. Taip pat minėta nuostata neturėtų būti taikoma tiems veiksmams, kuriuos užbaigus atliekami svarbūs pakeitimai dėl netyčinio bankroto nutraukus gamybinę veiklą.(10) Būtina patikslinti ir paprastinti metinėse veiksmų programos finansinio įgyvendinimo ataskaitose teiktiną informaciją. Todėl tikslinga suderinti finansinę informaciją, kurios reikalaujama veiksmų programos įgyvendinimo metinėje ataskaitoje, su išlaidų ataskaitoje pateikta informacija ir patikslinti finansinių rodiklių apibrėžtį.(11) Kaip numatyta 2009 m. birželio 3 d. Komisijos komunikate „Bendras įsipareigojimas užimtumo srityje“, siekiant spręsti dėl finansinių apribojimų krizės laikotarpiu valstybėse narėse kilusias pinigų srauto problemas ir spartinti aktyvių darbo rinkos priemonių, kuriomis siekiama paremti piliečius, būtent bedarbius ir darbo netekti galinčius asmenis, įgyvendinimą, tam tikram laikotarpiui būtina iš dalies pakeisti su tarpinių mokėjimų apskaičiavimu susijusias nuostatas. Dėl šios priežasties tikslinga, kad Komisija, nekeisdama nacionalinių bendrojo finansavimo įsipareigojimų, taikomų veiksmų programoms visą programavimo laikotarpį, valstybei narei prašant, pagal tarpinių mokėjimų paraiškas kompensuotų 100 % valstybės įnašo, skirto bendrai iš ESF finansuojamose veiksmų programose nustatytai prioritetinei krypčiai.(12) Siekiant paprastinti išankstinius mokėjimus valstybės paramos gavėjams ir mažinti su tokiais mokėjimais susijusią riziką, reikėtų iš naujo apibrėžti priimtinų garantijų aprėptį.(13) Turėtų būti supaprastinti su finansų inžinerijos priemonėmis susiję išlaidų ataskaitoms keliami reikalavimai. Visų pirma į finansuoti tinkamas išlaidas be valdymo išlaidų turėtų būti įtraukti valdymo mokesčiai.(14) Siekiant nuoseklumo, tikslinga, kad nustačiusios neatitikimų valstybės narės galėtų pakartotinai panaudoti ištaisytas sumas, susijusias su veiksmu, kuriam taikomas dalinis užbaigimas.(15) Remiantis patirtimi, tikslinga iš sumų, kurioms taikoma automatinio įsipareigojimų panaikinimo taisyklė, išskaičiuoti su didelės apimties projektu susijusias sumas nuo visus reglamento reikalavimus atitinkančios šio projekto paraiškos pateikimo Komisijai dienos.(16) Kad valstybės narės galėtų naudotis paprastinimo priemonėmis visą programavimo laikotarpį ir kad būtų užtikrintos vienodos galimybės, su 48 straipsnio 3 dalimi, 56 straipsnio 2 ir 3 dalimis, 57 straipsniu, 78 straipsnio 2 dalimi ir 78 straipsnio 6 dalies d punktu susijusius pakeitimus būtina taikyti atgaline data.(17) 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1783/1999[3] buvo iš dalies pakeistas Reglamentu (EB) Nr. 397/2009[4], kuriuo nustatytos išlaidų energijos naudojimo efektyvumui ir atsinaujinančiosios energijos naudojimui būstuose tinkamumo finansuoti taisyklės. Todėl tikslinga su energijos naudojimo efektyvumu ir atsinaujinančiosios energijos naudojimu susijusius pakeitimus taikyti nuo Reglamento (EB) Nr. 397/2009 įsigaliojimo dienos.(18) Pateikus visus reglamento reikalavimus atitinkančią didelės apimties projekto paraišką, joje nurodytos sumos turėtų būti apsaugotos nuo automatinio įsipareigojimo panaikinimo. Tokia apsauga turėtų būti taikoma visoms didelės apimties projektų paraiškoms, pateiktoms nuo programavimo laikotarpio pradžios, taip pat ji turėtų būti taikoma atgaline data, ypač dabartinės finansinės krizės sąlygomis.(19) Dėl precedento neturinčios tarptautines finansų rinkas sukrėtusios krizės būtina greitai reaguoti, kad būtų neutralizuotas poveikis visai ekonomikai, todėl kiti pakeitimai turėtų įsigalioti kitą dieną po reglamento paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .(20) Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies keisti 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1083/2006, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo bei panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999[5].PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamentas (EB) Nr. 1083/2006 iš dalies keičiamas taip:(1) 39 straipsnis pakeičiamas taip:„ 39 straipsnisTurinysKaip veiksmų programos (-ų) dalį ERPF ir Sanglaudos fondas gali finansuoti išlaidas, susijusias su veiksmu, susidedančiu iš eilės darbų, veiklos arba paslaugų, skirtų atlikti nedalomą tiksliai nustatyto ekonominio arba techninio pobūdžio uždavinį, kuriuo siekiama aiškiai nustatytų tikslų, o bendros išlaidos viršija 50 mln. EUR (toliau – didelės apimties projektai).“(2) 40 straipsnis iš dalies keičiamas taip:a) įvadinė frazė pakeičiama taip:„Valstybė narė arba vadovaujančiosios institucijos teikia Komisijai šią informaciją apie didelės apimties projektus:“b) d punktas pakeičiamas taip:„d) didelės apimties projekto įgyvendinimo grafiką ir tuo atveju, jei numatomas įgyvendinimo laikotarpis yra ilgesnis už programavimo laikotarpį, etapus, kuriems prašoma Bendrijos bendrojo finansavimo 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu;“(3) 41 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:„1. Atsižvelgdama į 40 straipsnyje nurodytus veiksnius ir, jei reikia, konsultuodamasi su nepriklausomais ekspertais, įskaitant EIB, Komisija įvertina didelės apimties projektą, jo atitiktį atitinkamos (-ų) veiksmų programos (-ų) prioritetams, jo indėlį siekiant minėtų prioritetų tikslų ir jo suderinamumą su kitomis Bendrijos politikos kryptimis.2. Komisija priima sprendimą kuo greičiau, tačiau ne vėliau kaip per 3 mėnesius nuo tos dienos, kai valstybė narė ar vadovaujančioji institucija pateikė didelės apimties projektą, jei jis buvo pateiktas laikantis 40 straipsnio. Minėtu sprendimu apibrėžiamas fizinis objektas, suma, kuriai taikoma atitinkamos (-ų) veiksmų programos (-ų) prioritetinei krypčiai tenkančio bendrojo finansavimo norma, ir metinis (-iai) finansinės paramos iš ERPF ar Sanglaudos fondo planas (-ai).(4) 44 straipsnis iš dalies keičiamas taip:a) pirma dalis pakeičiama taip:„Kaip veiksmų programos dalį struktūriniai fondai gali finansuoti išlaidas, susijusias su veiksmais, į kuriuos įeina įnašai, skirti remti:a) įmonėms skirtus finansų inžinerijos priemones, visų pirma mažoms ir vidutinėms įmonėms, pavyzdžiui, rizikos kapitalo, garantiniams ir paskolų fondams;b) miesto plėtros fondus, t. y. fondus, investuojančius į valstybės ir privataus sektoriaus partnerystes bei kitus projektus, įtrauktus į miestų tvaraus vystymosi integruotą planą; irc) fondus ar kitas skatinimo programas, pagal kurias suteikiamos paskolos, garantijos už grąžinamąsias investicijas, ar panašias priemones, susijusias su energijos naudojimo efektyvumu ir atsinaujinančiosios energijos naudojimu pastatuose, įskaitant pastatytus būstus.“b) antros pastraipos įvadinis sakinys pakeičiamas taip:„Tokius veiksmus rengiant per holdingo fondus, t. y. fondus, įsteigtus investuoti į kelis rizikos kapitalo fondus, garantinius fondus, paskolų fondus, miesto plėtros fondus, fondus ar kitas skatinimo programas, pagal kurias suteikiamos paskolos, garantijos už grąžinamąsias investicijas, ar panašias priemones, susijusias su energijos naudojimo efektyvumu ir atsinaujinančiosios energijos naudojimu pastatuose, įskaitant pastatytus būstus, valstybė narė arba vadovaujančioji institucija juos įgyvendina, taikydamos vieną ar daugiau toliau išvardytų galimybių:“(5) 48 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:„3. Programavimo laikotarpiu valstybės narės atlieka vertinimus, susijusius su veiksmų programų stebėsena, visų pirma tais atvejais, kai stebėsena parodo, kad buvo gerokai nutolta nuo pirminių tikslų. Kai siūloma peržiūrėti veiksmų programas, kaip nurodyta 33 straipsnyje, pateikiama peržiūros priežasčių, įskaitant bet kokius su įgyvendinimu susijusius sunkumus, ir numatomo peržiūros poveikio, įskaitant poveikį veiksmų programos strategijai, analizė. Vertinimo ar analizės rezultatai siunčiami veiksmų programos stebėsenos komitetui ir Komisijai. “(6) 55 straipsnio 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:„3. Tais atvejais, kai pajamų objektyviai apskaičiuoti iš anksto neįmanoma, per penkerius metus nuo veiksmo užbaigimo gautos grynosios pajamos atskaitomos iš išlaidų, apie kurias buvo pranešta Komisijai.4. Tais atvejais, kai nustatoma, kad iš veiksmo buvo gauta grynųjų pajamų, į kurias pagal 2 ir 3 dalis nebuvo atsižvelgta, programą tvirtinanti institucija išskaičiuoja tokias grynąsias pajamas ne vėliau nei pateikiami veiksmų programos dokumentai pagal 89 straipsnio 1 dalies a punktą. Galutinio likučio mokėjimo paraiška atitinkamai koreguojama.“(7) 56 straipsnio 3 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:„Kai nauja išlaidų kategorija pridedama peržiūrint 33 straipsnyje nurodytą veiksmų programą, tai kategorijai priskiriamos išlaidos tampa tinkamomis finansuoti nuo tos dienos, kai Komisijai pateikiamas prašymas peržiūrėti veiksmų programą.“(8) 57 straipsnis iš dalies keičiamas taip:a) 1 dalis pakeičiama taip:„1. Valstybė narė arba vadovaujančioji institucija užtikrina, kad veiksmui, susijusiam su investicija į infrastruktūrą ar investicija į gamybą, būtų toliau teikiama fondų parama tik tuo atveju, jei per penkerius metus nuo veiksmo užbaigimo veiksme nepadaroma esminių pakeitimų dėl infrastruktūros objekto nuosavybės pobūdžio pasikeitimo ar gamybinės veiklos nutraukimo, turinčių poveikio veiksmo pobūdžiui arba įgyvendinimo sąlygoms, arba bendrovei ar valstybinei įstaigai suteikiančių pernelyg didelį pranašumą.Veiksmams skiriama ESF parama turės būti grąžinta tik tuo atveju, jei jiems taikomas įsipareigojimas išlaikyti investiciją pagal valstybės pagalbos taisykles, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnyje, ir jei juose padaryta esminių pakeitimų, susijusių su gamybinės veiklos nutraukimu per minėtose taisyklėse nurodytą laikotarpį.Valstybės narės gali sumažinti pirmoje pastraipoje nurodytą terminą iki trejų metų, jei išlaikoma investicija ar MVĮ sukurtos darbo vietos.“b) įterpiama ši 5 dalis:„5. 1–4 dalys netaikomos veiksmams, kuriuose padaryta esminių pakeitimų, susijusių su gamybinės veiklos nutraukimu dėl netyčinio bankroto.“(9) 67 straipsnio 2 dalies b punktas pakeičiamas taip:„b) apie skaičiais išreikštus 66 straipsnio 2 dalyje nurodytus finansinius rodiklius, kuriais nurodomas bendras finansinis veiksmų programos įgyvendinimas, kiekvienai prioritetinei krypčiai išsamiai nurodant:i) bendrą patvirtintų finansuoti tinkamų išlaidų, kurias sumokėjo paramos gavėjai, sumą ir atitinkamą valstybės finansinį įnašą;ii) bendros patvirtintų finansuoti tinkamų išlaidų, kurias sumokėjo paramos gavėjai, sumos normą ir bendrąjį programos finansavimą, įskaitant Bendrijos ir nacionalinį finansavimą;tam tikrais atvejais apie finansinį įgyvendinimą vietovėse, kurios gauna pereinamojo laikotarpio paramą, informaciją pateikiant atskirai apie kiekvieną veiksmų programą;“(10) 77 straipsnis pakeičiamas taip:„ 77 straipsnisTarpinių ir galutinio likučio mokėjimų apskaičiavimo bendros taisyklės1. Tarpiniai ir galutinio likučio mokėjimai apskaičiuojami taikant bendrojo finansavimo normą, nustatytą sprendime dėl atitinkamos veiksmų programos kiekvienai prioritetinei krypčiai finansavimo, reikalavimus atitinkančioms išlaidoms, nurodytoms pagal tą prioritetinę kryptį kiekvienoje tvirtinančios institucijos patvirtintoje išlaidų ataskaitoje.Tačiau Bendrijos įnašas tarpiniais ir galutiniais likučio mokėjimais neviršija valstybės finansinio įnašo ir didžiausios fondų paramos sumos, nurodytos kiekvienai prioritetinei krypčiai, kaip nustatyta veiksmų programą patvirtinančiame Komisijos sprendime.2. Nukrypstant nuo 1 dalies pirmos pastraipos, kai veiksmų programos bendrai finansuojamos iš ESF, Komisijos tarpiniai mokėjimai pagal išlaidų ataskaitas, kurias valstybės narės pateikia iki 2010 m. gruodžio 31 d., valstybei narei paprašius, siekiant palengvinti krizei įveikti skirtų priemonių įgyvendinimą, gali būti atliekami kompensuojant 100 % valstybės finansinio įnašo kiekvienai prioritetinei krypčiai, kaip nurodyta prie šios prioritetinės krypties tvirtinančios institucijos patvirtintoje išlaidų ataskaitoje. Jei valstybė narė pasirenka šią galimybę, Komisija šią sistemą taiko visoms tam tikros veiksmų programos tarpinių mokėjimų paraiškoms, gautoms iki 2010 m. gruodžio 31 d.Apskaičiuojant tarpinius mokėjimus pagal išlaidų ataskaitas, pateiktas po 2010 m. gruodžio 31 d., į bendros sumos, sumokėtos pagal pirmą pastraipą, ir sumos, apskaičiuotos pagal 1 dalies pirmą pastraipą, skirtumą neatsižvelgiama. Tačiau į šį skirtumą atsižvelgiama pagal 79 straipsnio 1 dalį ir apskaičiuojant galutinį mokėjimo likutį.(11) 78 straipsnis iš dalies keičiamas taip:a) straipsnio 2 dalis iš dalies keičiama taip:i) a punktas pakeičiamas taip:„a) joms taikoma banko ar kitos vienoje iš valstybių narių įsteigtos finansinės institucijos garantija;“ii) pridedama ši pastraipa:„Priemonė, kurią kaip garantiją pateikia viešasis subjektas ar pati valstybė narė, laikoma lygiaverte a punkto pirmoje pastraipoje nurodytai garantijai.“b) 6 dalis iš dalies keičiama taip:i) d punktas pakeičiamas taip:„d) finansuoti tinkamų valdymo išlaidų ar mokesčių; ir“ii) papildoma šiuo e punktu:„e) fondų ar kitų skatinimo programų, pagal kurias suteikiamos paskolos, garantijos už grąžinamąsias investicijas, ar panašių priemonių, susijusių su energijos naudojimo efektyvumu ir atsinaujinančiosios energijos naudojimu pastatuose, įskaitant pastatytus būstus, suteiktų paskolų ar garantijų už grąžinamąsias investicijas.“c) 7 dalis pakeičiama taip:„7. Palūkanos, gautos iš mokėjimų pagal veiksmų programas 44 straipsnyje apibrėžtiems fondams, naudojamos finansuoti miesto plėtros projektus miesto plėtros fondų atveju, finansų inžinerijos priemonės mažosioms ir vidutinėms įmonėms ar energijos naudojimo efektyvumui ir atsinaujinančiosios energijos naudojimui pastatuose, įskaitant pastatytus būstus – fondų ar kitų skatinimo programų, pagal kurias suteikiamos paskolos, garantijos už grąžinamąsias investicijas ar panašių priemonių atveju.Iš investicijų, kurias daro fondai pagal 44 straipsnį, veiksmui grąžintas lėšas ar lėšas, likusias po to, kai buvo sumokėtos visos garantijos, atitinkamos valstybės narės kompetentingos institucijos dar kartą panaudoja miesto plėtros projektams, mažosioms ar vidutinėms įmonėms arba energijos naudojimo efektyvumui ir atsinaujinančiosios energijos naudojimui pastatuose, įskaitant pastatytus būstus.“(12) 88 straipsnio 3 dalis papildoma šia pastraipa:„Tačiau valstybei narei atlikus veiksmų, kuriuos iš dalies baigus turi būti pateikiama deklaracija, kontrolę ir nustačius neatitikimų taikomos 98 straipsnio 2 ir 3 dalys. Šio straipsnio 2 dalies a punkte nurodyta išlaidų ataskaita turėtų būti atitinkamai pakoreguota.“(13) 94 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:„Kai valstybė narė pateikia didelės apimties projekto paraišką, atitinkančią visus 40 straipsnio reikalavimus, iš sumų, kurių mokėjimo įsipareigojimai gali būti automatiškai panaikinti, išskaičiuojamos metinės sumos, susijusios su tokiais didelės apimties projektais.Komisijai priėmus sprendimą leisti įgyvendinti pagalbos schemą, iš sumų, kurių mokėjimo įsipareigojimai gali būti automatiškai panaikinti, išskaičiuojamos metinės sumos, susijusios su tokiomis pagalbos schemomis.“2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Tačiau 1 straipsnio 5 ir 7 dalys taikomos nuo 2006 m. rugpjūčio 1 d., 8 dalis, 11 dalies a punktas, 11 dalies b punkto i papunktis ir 13 dalis taikomi nuo 2007 m. sausio 1 d., o 4 dalis, 11 dalies b punkto ii papunktis ir 11 dalies c punktas taikomi nuo 2009 m. birželio 10 d.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje [...]Tarybos varduPirmininkasFINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA1. PASIŪLYMO PAVADINIMASTARYBOS REGLAMENTO (EB) Nr. .../2009, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1083/2006 dėl bendrųjų nuostatų dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo dėl tam tikrų reikalavimų paprastinimo ir tam tikrų su finansiniu valdymu susijusių nuostatų, pasiūlymas.2. VALDYMO IR BIUDŽETO SUDARYMO PAGAL VEIKLOS RŪŠIS SISTEMAAtitinkama (-os) politikos sritis (-ys) ir susijusi (-os) veiklos rūšis (-ys):regioninė politika: biudžeto sudarymo pagal veiklos rūšis sistemos veiklos rūšis – 13.03užimtumas ir socialiniai reikalai: biudžeto sudarymo pagal veiklos rūšis sistemos veiklos rūšis – 04.023. BIUDŽETO EILUTĖS3.1. Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės bei administracinės pagalbos eilutės (buvusios B.A eilutės))Nauji siūlomi veiksmai bus įgyvendinami 2009 ir 2010 m. pagal šias biudžeto eilutes:- 04.0217 Konvergencija (ESF)- 04.0219 Regionų konkurencingumas ir užimtumas (ESF)3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmėSiekiant skatinti sanglaudos programų įgyvendinimą, siūloma toliau paprastinti procedūras, kad laikantis patikimo finansų valdymo principo kiek įmanoma labiau būtų išnaudojamos Bendrijos lėšos.Iš daugelio siūlomų priemonių, tarpinių mokėjimų paraiškose nurodytų išlaidų kompensavimas 100 % tam tikrą laikotarpį (iki 2010 m. pabaigos) pagal ESF programas vietoj veiksmų programose nustatytos (mažesnės) kompensavimo normos taikymo turės tiesioginio poveikio biudžeto ištekliams.Ši priemonė turėtų finansinių pasekmių 2009 ir 2010 m. biudžetams, nes pagal ją būtini papildomi mokėjimo asignavimai. Pinigų srauto didinimas didinant kompensavimo normą padėtų visų pirma kompensuoti išlaidas projektams, kuriais siekiama įveikti krizę ir remti labiausiai jos paveiktus piliečius visoje Europos Sąjungoje.Kai matyti iš 2009 m. biudžete ir 2010 m. biudžeto projekte numatytų mokėjimų asignavimų analizės, papildomi mokėjimų kreditai, skirtini 2009 ir 2010 m., kai padengiama 100 % išlaidų pagal ESF programas, sudarytų apie 6,6 mln. EUR.3.3. Biudžeto ypatybėsBiudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija |04.0217 | Neprivalomosios išlaidos | Dif. | NE | NE | NE | Nr. 1b |04.0219 | Neprivalomosios išlaidos | Dif. | NE | NE | NE | Nr. 1b |4. IŠTEKLIŲ SUVESTINĖ4.1. Finansiniai ištekliai4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinėToliau pateikiamose lentelėse nurodomas numatomas siūlomų priemonių poveikis 2009 ir 2010 m.mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | n metai | n + 1 metai | n + 2 metai | n + 3 metai | n + 4 metai | n + 5 metai ir vėliau | Iš viso |Veiklos išlaidos[6] |Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1 | a | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |Mokėjimų asignavimai (MA) | b | 2,500 | 4,100 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | -6,600 | 0,000 |Į orientacinę sumą įskaičiuotos administracinės išlaidos[7] |Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) | 8.2.4 | c | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |ORIENTACINĖ SUMA, IŠ VISO |Įsipareigojimų asignavimai | a+c | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |Mokėjimų asignavimai | b+c | 2,500 | 4,100 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | -6,600 | 0,000 |Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos[8] |Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5 | d | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |Į orientacinę sumą neįskaičiuotos prie žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų nepriskiriamos administracinės išlaidos (NDIF) | 8.2.6 | e | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |Iš viso orientacinių priemonės finansinių išlaidųIš viso ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+c+d+e | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |Iš viso MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b+c+d+e | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |Išsami informacija apie bendrąjį finansavimąmln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Bendrąjį finansavimą teikianti įstaiga | n metai | n + 1 metai | n + 2 metai | n + 3 metai | n + 4 metai | n + 5 metai ir vėliau | Iš viso |........................ | f | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |Iš viso ĮA, įskaitant bendrąjį finansavimą | a+c+d+e+f | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |4.1.2. Suderinamumas su finansiniu programavimu( Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą.( Atsižvelgiant į pasiūlymą, reikės pakeisti finansinės perspektyvos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą.( Įgyvendinant pasiūlymą gali tekti taikyti Tarpinstitucinio susitarimo nuostatas[9] (t. y. taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti finansinę perspektyvą).4.1.3. Finansinis poveikis pajamoms( Pasiūlymas neturi finansinio poveikio pajamoms.( Pasiūlymas pajamoms turi tokį finansinį poveikį:Pastaba. Visa išsami informacija ir pastabos, susijusios su poveikio pajamoms apskaičiavimo metodais, turėtų būti pateiktos atskirame priede.mln. EUR (dešimtųjų tikslumu)Prieš taikant priemonę [n-1 metai] | Padėtis pradėjus taikyti priemonę |Iš viso žmogiškųjų išteklių | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |5. YPATYBĖS IR TIKSLAI5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiaiAtsižvelgiant į tai, kad jie susiję su faktinėmis paramos gavėjų patiriamomis išlaidomis, laikina 100 % kompensavimo norma ESF programoms padėtų padidinti pinigų srautą nacionalinėms, regioninėms ir vietos valdžios institucijoms bei paramos gavėjams ir skatinti priemonių, skirtų krizei įveikti ir labiausiai krizės paveiktiems piliečiams remti, įgyvendinimą. Į bendros sumos, sumokėtos pagal 100 % bendrojo finansavimo taisyklę, ir sumos, apskaičiuotos taikant sprendime dėl veiksmų programos nustatytą bendrojo finansavimo normą, skirtumą nebus atsižvelgiama, kai Komisija grįš prie skaičiavimo, pagrįsto 2011 m. programai nustatyta bendrojo finansavimo norma. Tačiau į šį skirtumą atsižvelgiama apskaičiuojant galutinį mokėjimo likutį ir pagal Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 79 straipsnio 1 dalies nuostatas.5.2. Papildoma Bendrijos dalyvavimo nauda, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sąveikaLankstesnis grynųjų pinigų naudojimas ir didesnis jų kiekis leistų užtikrinti didesnį veiksmų programų atsparumą neigiamam pakitusių ekonominių tendencijų poveikiui ir padėtų atgaivinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą.Pasiūlymas didinti kompensavimo normas 2009 ir 2010 m. padės siekti Europos ekonomikos atkūrimo plano tikslų – skatinti ekonomikos augimą ES regionuose remiant naujų darbo vietų kūrimą ir įgūdžių, kurių reikės ateityje, įgijimą.5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į veikla grindžiamo valdymo sistemąTolesnis sanglaudos politiką reglamentuojančių teisės aktų paprastinimas turės teigiamo poveikio programų įgyvendinimui vietoje. Didesnis lankstumas padės patenkinti dabartinį valstybių narių poreikį turėti daugiau veiksmų laisvės.5.4. Įgyvendinimo metodas (orientacinis)Toliau nurodykite metodą (-us), kurį (-iuos) pasirinkote priemonei įgyvendinti.Centralizuotas valdymasٱ Tiesioginis, vykdomas Komisijosٱ Netiesioginis, perduodama:ٱ vykdomosioms įstaigomsٱ Bendrijų įsteigtoms įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 185 straipsnyjeٱ nacionalinei (-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai (-oms) arba viešąsias paslaugas teikiančiai (-ioms) įstaigai (-oms)Pasidalijamasis arba decentralizuotas valdymasٱ kartu su valstybėmis narėmisٱ kartu su trečiosiomis šalimisٱ Jungtinis valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS6.1. Stebėsenos sistemaKomisija parengs stebėsenos priemonę, skirtą atidžiai prižiūrėti, kaip naudojamos Europos socialiniam fondui skirtos papildomos paskolos. Nuo 2011 m. sausio 1 d. teikiamoms mokėjimo paraiškoms bus taikoma įprastinė sprendime dėl programos sutarta bendrojo finansavimo norma.6.2. Vertinimas6.2.1. Ex-ante vertinimasDėl reikalo skubos ir būtinų neatidėliotinų veiksmų, išankstinis vertinimas nebuvo atliktas.6.2.2. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus tarpinį arba ex-post vertinimą (panašios ankstesnės veiklos patirtis)Nėra duomenų6.2.3. Būsimo vertinimo sąlygos ir dažnumasNėra duomenų7. Kovos su sukčiavimu priemonėsNETAIKOMA8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS8.1. Pasiūlymo tikslai vertinant pagal finansines išlaidasĮsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai |Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai (XX 01 01) | A*/AD | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |B*, C*/AST | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |Kiti darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 04/05 str. | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |IŠ VISO | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |8.2.2. Su priemone susijusių užduočių aprašymasNėra duomenų8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai(Pateikus daugiau kaip vieną šaltinį, nurodyti su kiekvienu šaltiniu susijusių etatų skaičių).( Šiuo metu programos valdymui skirti etatai, kuriuos reikia pakeisti arba pratęsti.( Etatai, pagal MPS (metinę politikos strategiją) ir (arba) PBP (preliminarų biudžeto projektą) iš anksto skirti n metams.( Etatai, kurių bus prašoma kitos MPS ir (arba) PBP procedūros metu.( Etatai, kurie bus perskirstyti naudojant valdymo tarnybos išteklius (vidinis perskirstymas).( Etatai, reikalingi n-tiesiems metams, tačiau nenumatyti tų metų MPS ir (arba) PBP.8.2.4. Kitos į orientacinę sumą įskaičiuotos administracinės išlaidos (XX 01 04/05 – Administracinės valdymo išlaidos)mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Biudžeto eilutė (numeris ir pavadinimas) | n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau | IŠ VISO |Kita techninė ir administracinė pagalba | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |– intra muros | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |– extra muros | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |Iš viso techninei ir administracinei pagalbai | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |8.2.5. Į orientacinę sumą neįskaičiuotos finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidosmln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Žmogiškųjų išteklių rūšis | n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau |Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (XX 01 01) | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |Pagal XX 01 02 str. finansuojami darbuotojai (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji tarnautojaiPrireikus pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą.nėra duomenųApskaičiuota – Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str.Prireikus pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą.nėra duomenų8.2.6. Į orientacinę sumą neįskaičiuotos kitos administracinės išlaidosmln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) |n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau | IŠ VISO |XX 01 02 11 01 – Komandiruotės | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |XX 01 02 11 02 – Posėdžiai ir konferencijos | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |XX 01 02 11 03 – Komitetai | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |XX 01 02 11 05 – Informacinės sistemos | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |3 Kitos administravimui priskiriamos išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto eilutę) | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |Iš viso administracinių išlaidų, išskyrus žmogiškųjų išteklių ir susijusias išlaidas, (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |Apskaičiuota – Į orientacinę sumą neįskaičiuotos kitos administracinės išlaidosnėra duomenų [1] ERDF – Reglamento Nr. 1080/2006 4–5 straipsniai , SF – Reglamento Nr. 1084/2006 2 straipsnis.[2] 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 397/2009, iš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo nuostatas, susijusias su investicijų į energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančių išteklių energijos naudojimą būstuose tinkamumu finansuoti, OL L 126/3, 2009 5 21.[3] OL L 210, 2006 7 31, p. 1.[4] OL L 126, 2009 5 21, p. 3.[5] OL L 210, 2006 7 31, p. 25.[6] Atitinkamos xx antraštinės dalies xx 01 skyriui nepriklausančios išlaidos.[7] Išlaidos pagal xx antraštinės dalies xx 01 04 straipsnį.[8] xx 01 04 arba xx 01 05 straipsniams nepriskiriamos išlaidos pagal xx 01 skyrių.[9] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.[10] Jeigu būtina, t. y. jeigu priemonė trunka ilgiau kaip 6 metus, reikėtų pridėti papildomų skilčių.


text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 16.12.2015.
 COM(2015) 653 final
 2015/0297(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o odobrenju potpisivanja Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Narodne Republike Kine u skladu s člankom XXIV. stavkom 6. i člankom XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. u pogledu izmjene povlastica na popisu Republike Hrvatske u okviru njezina pristupanja Europskoj uniji
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 •Razlozi i ciljevi prijedloga
 Pristupanjem Republike Hrvatske Europska unija proširila je svoju carinsku uniju. Zbog toga je Europska unija na temelju pravila Svjetske trgovinske organizacije (WTO) (članak XXIV. stavak 6. GATT-a iz 1994.) morala pokrenuti pregovore sa zemljama članicama WTO-a koje imaju pregovaračka prava povezana s carinskom tarifom Hrvatske kako bi se na kraju usuglasila kompenzacijska prilagodba. Takva se prilagodba provodi ako donošenje vanjskog tarifnog sustava EU-a dovodi do povećanja carina iznad razine na koju se zemlja pristupnica obvezala pri WTO-u.
 Vijeće je 15. srpnja 2013. ovlastilo Komisiju za pokretanje pregovora na temelju članka XXIV. stavka 6. GATT-a iz 1994. Komisija je pregovarala sa zemljama članicama WTO-a koje imaju pregovaračka prava koja se odnose na ukidanje određenih povlastica u vezi s ukidanjem popisa Hrvatske u okviru njezina pristupanja Europskoj uniji.
 Iz pregovora s Narodnom Republikom Kinom proizašao je nacrt Sporazuma u obliku razmjene pisama koji je parafiran 7. listopada 2015. u Bruxellesu (Sporazum). Stoga Europska komisija predlaže Vijeću da odobri potpisivanje Sporazuma.
 •Usklađenost s postojećim odredbama u tom području politike
 Prijedlog je u skladu s praksom EU-a iz prethodnih proširenja EU-a.
 •Usklađenost s drugim politikama Unije
 Prijedlog se temelji na praksi EU-a koja je u skladu s vanjskim djelovanjem te industrijskim i poljoprivrednim politikama EU-a.
 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST
 •Pravna osnova
 Članak 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), u vezi s člankom 218. stavkom 5. UFEU-a o potpisivanju međunarodnih sporazuma.
 •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)
 Prijedlog je u isključivoj nadležnosti Unije u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (e) Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Stoga se načelo supsidijarnosti ne primjenjuje.
 •Proporcionalnost
 Ukidanje povlastica Hrvatske utjecalo je na Narodnu Republiku Kinu. U tom pogledu kompenzacijske prilagodbe ne prelaze prava Kine. Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti.
 •Odabir instrumenta
 Prema članku 218. stavku 5. UFEU-a zahtijeva se Odluka Vijeća o odobrenju potpisivanja Sporazuma.
 3.SAVJETOVANJA S DIONICIMA
 •Savjetovanja s dionicima
 Od Vijeća (Odbor za trgovinsku politiku) se redovito tražilo savjetovanje o sadržaju i napretku pregovora. Europski parlament (Odbor INTA) je obaviješten.
 4.UTJECAJ NA PRORAČUN
 Vidi financijski izvještaj.
 5.OSTALI ELEMENTI
 •Planovi provedbe
 Komisija predlaže Vijeću da se u ime Unije potpiše Sporazum u obliku razmjene pisama s Narodnom Republikom Kinom. Istodobno se Vijeću podnosi i zasebni prijedlog o sklapanju tog Sporazuma.
 Rezultati Sporazuma morat će se, za industrijsku robu, uključiti u Prilog I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi s pomoću Provedbene uredbe Komisije o izmjeni Priloga na temelju članka 9. Uredbe kako bi se smanjile konvencionalne stope pristojbi utvrđene u Zajedničkoj carinskoj tarifi kako slijedi:
 –u tarifnoj oznaci 6404 19 90 (obuća s vanjskim potplatima od gume ili plastične mase – ostala) postojeća obvezujuća pristojba EU-a snižava se sa 17 % na 16,9 %
 –u tarifnoj oznaci 8415 10 90 (prozorski ili zidni uređaji za klimatizaciju „sustav split”) postojeća obvezujuća pristojba EU-a snižava se sa 2,7 % na 2,5 %.
 Za povećanje kvota u poljoprivredi Komisija će u skladu s člankom 187. točkom (a) Uredbe o jedinstvenoj zajedničkoj organizaciji tržišta (ZOT) (Uredba (EU) br. 1308/2013) donijeti provedbenu uredbu za otvaranje i upravljanje sljedećim kvotama:
 –u tarifnoj oznaci 0703 20 00 dodijeljenoj količini za Narodnu Republiku Kinu dodaje se 2 150 tona u okviru carinske stope unutar kvote EU-a za češnjak, a zadržava se sadašnja stopa unutar kvote od 9,6 %
 –dodaje se 650 tona dodijeljenoj količini za Narodnu Republiku Kinu u okviru carinske stope u kvoti EU-a za gljive vrste Agaricus, pripremljene, konzervirane ili privremeno konzervirane, a zadržavaju se postojeće stope u kvoti.
 Te provedbene mjere pripremaju se istovremeno s ovim prijedlogom.
 2015/0297 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o odobrenju potpisivanja Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Narodne Republike Kine u skladu s člankom XXIV. stavkom 6. i člankom XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. u pogledu izmjene povlastica na popisu Republike Hrvatske u okviru njezina pristupanja Europskoj uniji
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 4. prvi podstavak u vezi s člankom 218. stavkom 5.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)Vijeće je 15. srpnja 2013. ovlastilo Komisiju da započne pregovore s određenim drugim zemljama članicama Svjetske trgovinske organizacije u skladu s člankom XXIV. stavkom 6. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. u okviru pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji.
 (2)Pregovore je vodila Komisija u okviru pregovaračkih smjernica koje je izdalo Vijeće.
 (3)Ti su pregovori zaključeni i Sporazum u obliku razmjene pisama između Europske unije i Narodne Republike Kine u skladu s člankom XXIV. stavkom 6. i člankom XXVIII. GATT-a iz 1994. u pogledu izmjene povlastica na popisu Republike Hrvatske u okviru njezina pristupanja Europskoj uniji parafiran je 7. listopada 2015.
 (4)Taj bi Sporazum trebalo potpisati u ime Europske unije, podložno njegovu kasnijem sklapanju,
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Potpisivanje Sporazuma između Europske unije i Narodne Republike Kine u skladu s člankom XXIV. stavkom 6. i člankom XXVIII. GATT-a iz 1994. u pogledu izmjene povlastica na popisu Republike Hrvatske u okviru njezina pristupanja Europskoj uniji odobrava se u ime Europske unije, podložno sklapanju navedenog Sporazuma.
 Tekst Sporazuma priložen je ovoj Odluci.
 Članak 2.
 Predsjednika Vijeća ovlašćuje se da imenuje jednu ili više osoba ovlaštenih za potpisivanje Sporazuma u ime Unije.
 Članak 3.
 Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
 Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu Europske unije.
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Za Vijeće
 Predsjednik
 FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
 DATUM: 16.10.2015.
 1.
 NASLOV PRORAČUNA:
 Poglavlje 12. – Carine i ostale pristojbe
 2.
 NASLOV:
 Prijedlog Odluke Vijeća o odobrenju potpisivanja Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Narodne Republike Kine u skladu s člankom XXIV. stavkom 6. i člankom XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. u pogledu izmjene povlastica na popisu Republike Hrvatske u okviru njezina pristupanja Europskoj uniji
 3.
 PRAVNA OSNOVA:
 Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegovi članci 207. i 218.
 4.
 CILJEVI:
 Odobrenje potpisivanja Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Narodne Republike Kine
 5.
 FINANCIJSKI UTJECAJ
 TEKUĆA FINANCIJSKA GODINA 2015.
 (u milijunima EUR)
 SLJEDEĆA FINANCIJSKA GODINA 2016. (u milijunnima EUR)
 FINANCIJSKA GODINA 2017.
 (u milijunima EUR)
 5.0
 RASHODI
 -
 NA TERET PRORAČUNA EU-a
 (POVRATI/INTERVENCIJE)
 -
 NACIONALNA TIJELA
 -
 OSTALO
 –
 –
 –
 5.1
 PRIHODI
 -
 VLASTITA SREDSTVA EU-a
 (PRISTOJBE/CARINE)
 -
 NACIONALNI
 –
 –2.45
 –4.9
 5.0.1
 PREDVIĐENI RASHODI
 5.1.1
 PREDVIĐENI PRIHODI
 –
 –
 –
 5.2
 NAČIN IZRAČUNAVANJA: –
 6.0
 MOŽE LI SE PROJEKT FINANCIRATI ODOBRENIM SREDSTVIMA IZ ODGOVARAJUĆEG POGLAVLJA TEKUĆEG PRORAČUNA?
 NE
 6.1
 MOŽE LI SE PROJEKT FINANCIRATI PRIJENOSOM SREDSTAVA IZ JEDNOG POGLAVLJA TEKUĆEG PRORAČUNA U DRUGO?
 NE
 6.2
 HOĆE LI BITI POTREBAN DODATNI PRORAČUN?
 NE
 6.3
 HOĆE LI BITI POTREBNO UNIJETI ODOBRENA SREDSTVA U BUDUĆE PRORAČUNE?
 NE
 NAPOMENE:
 Pristupanjem Republike Hrvatske Europska unija proširila je svoju carinsku uniju. Zbog toga je Europska unija na temelju pravila WTO-a (članak XXIV. stavak 6. GATT-a iz 1994.) morala pokrenuti pregovore sa zemljama članicama WTO-a koje imaju pregovaračka prava u vezi s popisima bilo koje članice pristupnice kako bi se usuglasila kompenzacijska prilagodba. Pregovori s Narodnom Republikom Kinom doveli su do trenutačnog Sporazuma koji sadržava:
 - povećanje količina postojećih carinskih kvota dodijeljenih Kini za češnjak i gljive,
 - smanjenje carina EU-a od –0,1 % za obuću razvrstanu u tarifnu oznaku 6404 19 90
 - smanjenje carina EU-a od –0,2 % za uređaje za klimatizaciju razvrstane u tarifnu oznaku 8415 10 90
 Predviđeno je da će te mjere stupit na snagu do druge polovine 2016.
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 16.12.2015.
 COM(2015) 653 final
 PRILOG
 Prijedlogu Odluke Vijeća
 o odobrenju potpisivanja Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Narodne Republike Kine u skladu s člankom XXIV. stavkom 6. i člankom XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. u pogledu izmjene povlastica na popisu Republike Hrvatske u okviru njezina pristupanja Europskoj uniji
 SPORAZUM U OBLIKU RAZMJENE PISAMA
 između Europske unije i Narodne Republike Kine u skladu s člankom XXIV. stavkom 6. i člankom XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. u pogledu izmjene povlastica na popisu Republike Hrvatske u okviru njezina pristupanja Europskoj uniji
 A. Pismo Europske unije
 [...], [...]
 Poštovani,
 nakon pregovora u skladu s člankom XXIV. stavkom 6. i člankom XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. u pogledu izmjene popisa Republike Hrvatske u okviru njezina pristupanja Europskoj uniji čast mi je predložiti sljedeće:
 Europska unija na svoj će popis, za carinsko područje EU 28, uključiti povlastice sadržane na popisu EU 27 sa sljedećim izmjenama:
 U tarifnoj oznaci 0703 20 00 dodijeljenoj količini za Narodnu Republiku Kinu dodaje se 2 150 tona u okviru carinske stope u kvoti EU-a za češnjak, a zadržava se sadašnja stopa unutar kvote od 9,6 %
 Dodaje se 650 tona (ocijeđena neto masa) dodijeljenoj količini za Narodnu Republiku Kinu u okviru carinske stope u kvoti EU-a za gljive vrste Agaricus, pripremljene, konzervirane ili privremeno konzervirane:
 broj tarifne oznake 0711 51 00, stopa izvan kvote 9,6 + 191 EUR/100 kg/net eda, stopa unutar kvote 12 %;
 broj tarifne oznake 2003 10 20, stopa izvan kvote 18,4 + 191 EUR/100kg/net eda, stopa unutar kvote 23 %;
 broj tarifne oznake 2003 10 30, stopa izvan kvote 18.4 + 222 EUR/100kg/net eda, stopa unutar kvote 23 %.
 U tarifnoj oznaci 6404 19 90 (obuća s vanjskim potplatima od gume ili plastične mase – ostala) postojeća obvezujuća pristojba EU-a smanjuje se sa 17 % na 16,9 %
 U tarifnoj oznaci 8415 10 90 (prozorski ili zidni uređaji za klimatizaciju „sustav split”) postojeća obvezujuća pristojba EU-a smanjuje se sa 2,7 % na 2,5 %.
 Europska unija i Narodna Republika Kina obavješćuju jedna drugu o završetku svojih unutarnjih postupaka za stupanje Sporazuma na snagu. Sporazum stupa na snagu 14 dana nakon datuma primitka zadnje obavijesti.
 Bila bih Vam zahvalna ako biste potvrdili da je Vaša Vlada suglasna sa sadržajem ovog pisma. U tom slučaju ovo pismo i Vaša potvrda zajedno čine Sporazum u obliku razmjene pisama između Europske unije i Narodne Republike Kine.
 Primite izraze mojeg najdubljeg poštovanja.
 Za Europsku uniju
 B. Pismo Narodne Republike Kine
 [...], [...]
 Poštovani,
 čast mi je potvrditi primitak Vašeg pisma [...] koje glasi:
 „nakon pregovora u skladu s člankom XXIV. stavkom 6. i člankom XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. u pogledu izmjene popisa Republike Hrvatske u okviru njezina pristupanja Europskoj uniji čast mi je predložiti sljedeće:
 Europska unija na svoj će popis, za carinsko područje EU 28, uključiti povlastice sadržane na popisu EU 27 sa sljedećim izmjenama:
 U tarifnoj oznaci 0703 20 00 dodijeljenoj količini za Narodnu Republiku Kinu dodaje se 2 150 tona u okviru carinske stope u kvoti EU-a za češnjak, a zadržava se sadašnja stopa unutar kvote od 9,6 %
 Dodaje se 650 tona (ocijeđena neto masa) dodijeljenoj količini za Narodnu Republiku Kinu u okviru carinske stope u kvoti EU-a za gljive vrste Agaricus, pripremljene, konzervirane ili privremeno konzervirane:
 broj tarifne oznake 0711 51 00, stopa izvan kvote 9,6 + 191 EUR/100 kg/net eda, stopa unutar kvote 12 %;
 broj tarifne oznake 2003 10 20, stopa izvan kvote 18,4 + 191 EUR/100kg/net eda, stopa unutar kvote 23 %;
 broj tarifne oznake 2003 10 30, stopa izvan kvote 18,4 + 222 EUR/100kg/net eda, stopa unutar kvote 23 %.
 U tarifnoj oznaci 6404 19 90 (obuća s vanjskim potplatima od gume ili plastične mase – ostala) postojeća obvezujuća pristojba EU-a smanjuje se sa 17 % na 16,9 %
 U tarifnoj oznaci 8415 10 90 (prozorski ili zidni uređaji za klimatizaciju „sustav split”) postojeća obvezujuća pristojba EU-a smanjuje se sa 2,7 % na 2,5 %.
 Europska unija i Narodna Republika Kina obavješćuju jedna drugu o završetku svojih unutarnjih postupaka za stupanje Sporazuma na snagu. Sporazum stupa na snagu 14 dana nakon datuma primitka zadnje obavijesti.
 Bila bih Vam zahvalna ako biste potvrdili da je Vaša Vlada suglasna sa sadržajem ovog pisma. U tom slučaju ovo pismo i Vaša potvrda zajedno čine Sporazum u obliku razmjene pisama između Europske unije i Narodne Republike Kine.”
 U ime svoje Vlade izražavam suglasnost s prethodno navedenim pismom.
 U ime Vlade Narodne Republike Kine