type: other

text:
PČR, PS 1993-1996, tisk 782
 ústavního zákona o vytvoření vyšších územních samosprávných celků
 ZÁSADY ÚSTAVNÍHO ZÁKONA O VYTVOŘENÍ VYŠŠÍCH ÚZEMNÍCH SAMOSPRÁVNÝCH CELKU
 Vyššími úze-Lvími samosprávnými celky jsou země nebo kraje, jejichž území je tvořeno územím jednoho nebo více okresů stanovených zákonem o územním členění státu.
 Tento zákon též určí vyššímu územnímu samosprávnému celku jeho zeměpisný název.
 Ústava v čl. 100 stanoví, že vyšší územní samosprávný celek. lze vytvořit nebo zrušit jen ústavním zákonem. Vyšší územní samosprávný celek je společenstvím občanů a toto společenství je vymezeno jeho územím. Je proto nutné stanovit územní obvod vyšších územních samosprávných celků ústavním zákonem. K tomu bylo využito dosud platného zákona č. 36/1960 Sb., o územním členění státu, a území vyšších územních samosprávných celků bylo definováno prostřednictvím územních okresů. Výčet obcí by byl příliš rozsáhlý. Vláda uloží ministerstvu vnitra sestavit a vyhlásit seznam obcí tvořících jednotlivé země a kraje.
 Zásada vychází z ustanovení čl. 99 Ústavy podle kterého existují v České republice jako vyšší územní samosprávné celky země i kraje.
 Územím okrasu se rozumí jeho území ke dni platnosti tohoto zákona.
 Účelem této zásady je, aby ve lhůtě do platnosti tohoto zákona mohlo dojít k potřebným změnám hranic dosavadních okresů a zároveň vytvořit podmínky, aby po tomto datu bylo dosaženo stability hranic vyšších územně samosprávních celků.
 (1) Změnu hranice země nebo kraje lze provést zákonem.
 (2) Změnu hranic okresu lze provést zákonem.
 Ústava stanoví jak lze vytvořit či zrušit vyšší územní samosprávné celky. Neřeší však otázku změny hranic těchto celků. Tento zákon proto stanoví, že změny hranic zemí nebo krajů lze provést pouze zákonem.
 Zásada formulovaná v odst. 2 je podstatně odlišná cd dosavadního znění zákona č.36/1960 Sb., o územním členění státu, který v § 15 odst. 2 připouští, aby okres byl vytvořen, zrušen nebo změněn rozhodnutím vlády. vzhledem k tomu, že Ústava v čl. 79 odst. 1 stanoví, že působnost ministerstev a jiných správních úřadů může být stanovena pouze zákonem, je nutné, aby i území okresu, které je územním obvodem působnosti okresního úřadu, bylo také stanoveno zákonem.
 (1) Na prvním zasedání po prvních volbách do zastupitelstva země nebo kraje rozhodne zastupitelstvo země nebo kraje o názvu tohoto územního celku.
 (2) Na prvním zasedání po prvních volbách do zastupitelstva určí též zastupitelstvo sídlo země nebo kraje.
 (3) Pokud zastupitelstvo nerozhodne o názvu, nebo neurčí sídlo země nebo kraje do šesti měsíců ode dne svého zvolení, rozhodne o názvu nebo sídle vláda.
 Navrhovaná formulace této zásady stanoví lhůtu pro rozhodování o názvu vyššího územního samosprávného celku a jeho sídle zastupitelstvem. K upřesnění čl. 13 Ústavy se v této zásadě stanoví, že o názvu je nutno rozhodnout na prvním zasedání zastupitelstva po prvních volbách, které proběhnou do zastupitelstva vyššího územního samosprávného celku. Stejná lhůta platí i pro určení sídla země nebo kraje.
 V případě, že by zastupitelstvo nerozhodlo o názvu nebo neurčilo své sídlo do šesti měsíců od svého zvolení dává se pravomoc vládě název či sídlo stanovit. Nelze připustit, aby vyšší územní samosprávný celek existoval delší dobu bez názvu, který je důležitým identifikačním znakem.
 Zastupitelstvo by na svém prvním zasedání mělo rozhodnout o tom, zda jeho vyšší územní samosprávný celek bude nazýván zemí nebo krajem. Součástí označení vyššího územního samosprávného celku bude jeho zeměpisný název, který bude určen tímto zákonem.
 (1) Země nebo kraje vykonávají svou samosprávnou působnost svými zastupitelstvy zvolenými podle zvláštního zákona. Rozsah těchto působností předem stanoví ústavní zákon.
 (2) Tento ústavní zákon nabývá účinnosti šest měsíců po jeho přijetí Parlamentem.
 Podle čl. 100 Ústavy územně samosprávné celky mají právo na samosprávu.
 Výkon tohoto práva bude vázán na ustavení jejich zastupitelských orgánů a na přijetí ústavního zákona o územní samosprávě, který stanoví kompetence orgánů vyšších územních samosprávných celků.
 V průběhu šestiměsíční legisvakanční lhůty by měl být připraven volební zákon pro volby do vyšších územních samosprávných celků. Současně by také měl být připraven zákon upravující strukturu územních samosprávných orgánů a jejich kompetencí.
 Místopředseda vlády pověřený řízením Úřadu pro legislativu a veřejnou správu
 k vládnímu návrhu zásad ústavního zákona o vytvoření vyšších územních samosprávných celků
 Ústavní zákon o vytvoření vyšších územních samosprávných celků představuje základní právní normu podmiňující pokračování reformy územní správy v České republice. Tato reforma byla zahájena po listopadu 1989 zejména zrušením soustavy národních výborů, konstituováním obecní samosprávy a vytvořením okresních úřadů jako orgánu státní správy se všeobecnou působností.
 Vláda České republiky, která vzešla z voleb konaných roku 1992 ve svém Programovém prohlášení vyhlásila jako svůj prvořadý úkol reformu státní správy a její decentralizaci. Zavázala se dbát na to, aby se v prostoru jí vymezeném více než dosud uplatnila regionální i místní samospráva. Základnímu demokratickému požadavku, tj. přenesení rozhodovací pravomoci a odpovědnosti co nejblíže občanovi, by podle programu, který se vláda zavázala plnit, mělo odpovídat i územní uspořádání státu. Základem tohoto územního uspořádání by podle programového prohlášení vlády měly být samosprávné obce, přirozené regiony, případně historické územní celky vybavené odpovídajícími působnostmi a prostředky, jež sníží jejich závislost na rozpočtu republiky a posílí spoluodpovědnost občana za rozvoj komunity, v níž žije.
 Ústava České republiky v čl. 99 stanoví, že obce jsou základními územními samosprávnými celky. Vyššími územními samosprávnými celky jsou země nebo kraje. V čl. 8 Ústavy se zaručuje těmto samosprávným územním celkům samospráva.
 Předkládány návrh realizuje příslušná ustanovení Ústavy ČR ve formálním smyslu; současně vytváří podmínky pro naplnění práva vyšších územních samosprávných celků na samosprávu. Upravuje však jenom zásadní vztahy nezbytné k tomu, aby vyšší územní samosprávné celky mohly toto právo vykonávat.
 Stanoví jak způsob vymezení území vyšších územních samosprávných celků, tak způsob určení, které z nich jsou země, nebo kraje. Stanoví formu změny hranic země nebo kraje, či změny hranic okresu.
 V návrhu je rovněž upraven postup zastupitelstva země nebo kraje, v němž zastupitelstvo země nebo kraje rozhoduje o názvu příslušného územního celku.
 Konečně návrh obsahuje zásadu o začátku výkonu samosprávné působnosti zemí nebo krajů, která je důležitá zejména z hledisek interpretačních. Realizace práva na samosprávu bude možná až po zvolení zastupitelských orgánů a po přijetí zákona o územní samosprávě, který stanoví kompetence orgánů vyšších územních samosprávných celků.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 23.12.2004
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 376/45
 DECYZJA WSPÓLNEGO KOMITETU EOG
 nr 110/2004
 z dnia 9 lipca 2004 r.
 zmieniająca Załącznik XVII do Porozumienia EOG (Własność intelektualna)
 WSPÓLNY KOMITET EOG,
 uwzględniając Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, zmienione przez Protokół dostosowujący Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, zwane dalej „Porozumieniem”, w szczególności jego art. 98,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 Załącznik XVII do Porozumienia został zmieniony Porozumieniem w sprawie udziału Republiki Czeskiej, Republiki Estońskiej, Republiki Cypryjskiej, Republiki Węgierskiej, Republiki Łotewskiej, Republiki Litewskiej, Republiki Malty, Rzeczpospolitej Polskiej, Republiki Słowenii i Republiki Słowackiej w Europejskim Obszarze Gospodarczym podpisanym dnia 14 października 2003 r. w Luksemburgu. (1)
 (2)
 W Porozumieniu należy uwzględnić dyrektywę 2001/29/WE Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 22 maja 2001 r. w sprawie harmonizacji niektórych aspektów praw autorskich i pokrewnych w społeczeństwie informacyjnym (2) z poprawkami wprowadzonymi w Dz.U. L 6 z 10.1.2002, str. 70,
 PRZYJMUJE NINIEJSZA DECYZJE:
 Artykuł 1
 W załączniku XVII do Porozumienia wprowadza się następujące zmiany:
 1)
 przed tekstem dostosowania w pkt. 7 (dyrektywa Rady 92/100/EWG) i w pkt. 9 (dyrektywa Rady 93/98/EWG) dodaje się, co następuje:
 „ , zmieniona:
 —
 32001 L 0029: dyrektywą 2001/29/WE Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 22 maja 2001 r. (Dz.U. L 167 z 22.6.2001, str. 10) z poprawkami wprowadzonymi w Dz.U. L 6 z 10.1.2002, str. 70.”;
 2)
 po pkt. 9d (dyrektywa 98/44/WE Parlamentu Europejskiego i Rady) dodaje się punkt w brzmieniu:
 9e.
 „32001 L 0029: Dyrektywa 2001/29/WE Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 22 maja 2001 r. w sprawie harmonizacji niektórych aspektów praw autorskich i pokrewnych w społeczeństwie informacyjnym (Dz.U. L 167 z 22.6.2001, str. 10) z poprawkami wprowadzonymi w Dz.U. L 6 z 10.1.2002, str. 70.
 Dla celów niniejszego Porozumienia, przepisy dyrektywy odczytuje się z następującymi dostosowaniami:
 Państwa EFTA są zapraszane do wysyłania przedstawicieli na spotkania Komitetu Kontaktowego.”.
 Artykuł 2
 Teksty dyrektywy 2001/29/WE z poprawkami wprowadzonymi w Dz.U. L 6 z 10.1.2002, str. 70, w języku islandzkim i norweskim, które zostaną opublikowane w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej, są autentyczne.
 Artykuł 3
 Niniejsza decyzja wchodzi w życie z dniem 10 lipca 2004 r. pod warunkiem dokonania wszystkich określonych w art. 103 ust. 1 Porozumienia notyfikacji Wspólnego Komitetu EOG (3).
 Artykuł 4
 Niniejsza decyzja zostaje opublikowana w Sekcji EOG oraz w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej.
 Sporządzono w Brukseli, dnia 9 lipca 2004 r.
 W imieniu Wspólnego Komitetu EOG
 Kjartan JÓHANNSSON
 Przewodniczący
 (1) Dz.U. L 130 z 29.4.2004, str. 3.
 (2) Dz.U. L 167 z 22.6.2001, str. 10.
 (3) Zgłoszono wymogi konstytucyjne.


type: caselaw

text:
 26.2.2011
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 63/34
 Жалба, подадена на 15 ноември 2010 г. — Psarras/ENISA
 (Дело F-118/10)
 2011/C 63/61
 Език на производството: френски
 Страни
 Жалбоподател: Aristidis Psarras (Хераклион, Гърция) (представители: E. Boigelot и S. Woog, avocats)
 Ответник: Европейска агенция за мрежова и информационна сигурност (ENISA)
 Предмет и описание на спора
 От една страна, отмяна на решението за освобождаване на жалбоподателя от длъжността му на счетоводител в Агенцията и за назначаване на друго лице на същата длъжност. От друга страна, искане за изплащане на жалбоподателя на парично обезщетение за претърпените вреди в резултат на обжалваните актове и на тормоза, на който той претендира, че е бил жертва.
 Искания на жалбоподателя
 —
 Да се отмени решението от 7 февруари 2010 г. на управителния съвет на ENISA за незабавно освобождаване на жалбоподателя от длъжността му на счетоводител в Агенцията и за назначаване на друго лице на длъжността счетоводител за неопределен срок,
 —
 да се отмени като подготвителен акт приложение 1 към посоченото по-горе решение от 7 февруари 2010; това приложение 1 е предложението на изпълнителния директор на управителния съвет да възложи на друго лице да изпълнява постоянно функциите на счетоводител и да освободи жалбоподателя от изпълнение на функциите му на счетоводител,
 —
 доколкото е необходимо, да се отмени решението от 1 март 2010 г., прието от изпълнителния директор в съответствие с горното да преназначи жалбоподателя на нова длъжност съгласно член 7 от Правилника,
 —
 в резултат от отмяната на тези актове жалбоподателят да бъде възстановен на длъжността счетоводител на Агенцията,
 —
 да се осъди ENISA да заплати на жалбоподателя сумата от 10 000 EUR като обезщетение, от една страна, за претърпяната в резултат на обжалваните решения вреда и, от друга страна, за неимуществените вреди, претърпени поради психическия тормоз, на който той е бил жертва като си запазва правото в хода на производството да увеличи претенцията си,
 —
 да се осъди ENISA да заплати съдебните разноски.


text:
C 135/26 DA Den Europæiske Unions Tidende 7.6.2003
 DOM AFSAGT AF RETTEN I FØRSTE INSTANS DOM AFSAGT AF RETTEN I FØRSTE INSTANS
 af 3. april 2003
 den 10. april 2003
 i de forenede sager T-44/01, T-119/01 og T-126/01, Eduar-
 do Vieira, SA m.fl. mod Kommissionen for De Europæiske
 Fællesskaber ( 1)
 i sag T-369/00, Département du Loiret mod Kommissio-
 nen for De Europæiske Fællesskaber (1)
 (»Fiskeri — fiskeriaftalen med Argentina — finansiel fælles-
 skabsstøtte — nedsættelse — annullationssøgsmål — erstat-
 ningssøgsmål«)
 (»Annullationssøgsmål — statsstøtte — forordning (EF)
 nr. 659/1999 — artikel 15 — forældelsesfrist — tilbagesøg-
 ning af støtte — handling som afbryder forældelsen«) (2003/C 135/40)
 (Processprog: spansk)
 (2003/C 135/39)
 I de forenede sager T-44/01, T-119/01 og T-126/01, Eduardo
 (Processprog: fransk) Vieira SA, Vigo-Pontevedra (Spanien), ved advokaterne
 R. García-Gallardo Gil-Fournier og M.D. Domínguez Pérez,
 sagsøger i sagerne T-44/01 og T-126/01, Vieira Argentina SA,
 Buenos Aires (Argentina), ved advokaterne R. García-Gallardo
 Gil-Fournier og M.D. Domínguez Pérez, sagsøger i sag T-44/
 01, Pescanova SA, Chapela (Spanien), ved advokaterne A. Creus
 Carreras, B. Uriarte Valiente og S. Rodríguez Artacho, sagsøger
 I sag T-369/00, Département du Loiret ved avocat A. Carnelut- i sag T-119/01, mod Kommissionen for De Europæiske
 ti, støttet af Scott SA, Saint-Cloud (Frankrig), ved Sir Jeremy Fællesskaber (befuldmægtigede: S. Pardo Quintillán og
 Lever, QC, barrister G. Peretz og solicitor R. Griffith, og med J. Guerra Fernández), angående en påstand om, i sag T-44/01,
 valgt adresse i Luxembourg, mod Kommissionen for De erstatning i henhold til artikel 235 EF og artikel 288, stk. 2, EF
 Europæiske Fællesskaber (befuldmægtigede: G. Rozet og for skade forvoldt på grund af suspensionen af udbetalingen af
 J. Flett), angående en påstand om delvis annullation af Kommis- restbeløbet af den finansielle støtte tildelt projekt ARG/ESP/
 sionens beslutning 2002/14/EF af 12. juli 2000 om den SM/26-94 til oprettelsen af et blandet selskab inden for
 statsstøtte, Frankrig har iværksat til fordel for Scott Paper SA/ rammerne af aftalen om forbindelserne mellem Fællesskabet
 Kimberly-Clark (EFT L 12, s. 1), har Retten (Femte Udvidede og Den Argentinske Republik på havfiskeriområdet, i sag
 Afdeling), sammensat af afdelingsformanden, J.D. Cooke, og T-119/01 annullation af Kommissionens beslutning af
 dommerne R. García-Valdecasas, P. Lindh, N.J. Forwood og 19. marts 2001 om nedsættelse af støtten tildelt projekt ARG/
 H. Legal; justitssekretær: ekspeditionssekretær J. Palacio Gonzá- ESP/SM/17-94 med henblik på oprettelsen af et blandet selskab
 lez, den 10. april 2003 afsagt dom, hvis konklusion lyder inden for rammerne af aftalen om forbindelserne mellem
 således: Fællesskabet og Den Argentinske Republik på havfiskeriområ-
 det og i sag T-126/01 annullation af Kommissionens beslut-
 ning af 19. marts 2001 om nedsættelse af støtten tildelt projekt
 1) Påstanden om annullation af artikel 2 i Kommissionens ARG/ESP/SM/26-94 med henblik på oprettelsen af et blandet
 beslutning 2002/14/EF af 12. juli 2000 tages ikke til følge, selskab inden for rammerne af aftalen om forbindelserne
 for så vidt som den er baseret på, at Kommissionen har tilsidesat mellem Fællesskabet og Den Argentinske Republik på havfiske-
 artikel 15 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts riområdet, har Retten (Tredje Afdeling), sammensat af afde-
 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens lingsformanden, K. Lenaerts, og dommerne J. Azizi og M.
 Jaeger; justitssekretær: ekspeditionssekretær J. Palacio Gonzá-
 artikel [88].
 lez, den 3. april 2003 afsagt dom, hvis konklusion lyder
 således:
 2) I øvrigt fortsættes sagens behandling.
 1) Sagerne T-44/01, T-119/01 og T-126/01 forenes med
 henblik på domsafsigelsen.
 3) Afgørelsen om sagens omkostninger udsættes.
 2) Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber frifindes.
 3) Sagsøgerne betaler sagens omkostninger.
 ( 1) EFT C 61 af 24.2.2001.
 (1 ) EFT C 134 af 5.5.2001 og C 245 af 1.9.2001.


text:
Arbejdsmiljørepræsentanters særlige beskyttelse - Nyhed - Horten Advokatpartnerselskab
 I arbejdsmiljøloven er arbejdsmiljørepræsentanter beskyttet mod bl.a. opsigelse på samme måde som tillidsmænd inden for vedkommendes eller tilsvarende faglige område. Højesteret kom frem til, at bestemmelsen ikke i sig giver arbejdsmiljørepræsentanter en særlig beskyttelse mod afskedigelse.
 I den konkrete sag var arbejdsmiljørepræsentanten ikke dækket af en overenskomst, og det afgørende blev derfor, om der inden for det tilsvarende faglige område forelå overenskomstmæssig beskyttelse mod opsigelse af tillidsmænd.
 Arbejdets karakter, uddannelsesmæssig baggrund og kvalifikationer havde afgørende betydning
 Højesteret fastslog, at de fremlagte virksomhedsoverenskomster ikke kunne tillægges betydning i vurderingen af tilsvarende faglige område. Højesteret lagde nemlig til grund, at overenskomsterne ikke kunne anses for at være udtryk for en almindelig gældende afskedigelsesbeskyttelse for tillidsrepræsentanter inden for et tilsvarende fagligt område som medarbejderens.
 Højesteret fandt heller ikke, at de brancheoverenskomster, der blev fremlagt i sagen dækkede tilsvarende faglige område. Højesteret lagde som i sin tidligere praksis vægt på karakteren af det arbejde, som arbejdsmiljørepræsentanten var ansat til at udføre samt arbejdsmiljørepræsentantens uddannelsesmæssige baggrund og de kvalifikationer, der var påkrævet for at udføre arbejdet.
 Højesteret mente derfor ikke, at arbejdsmiljørepræsentanten havde godtgjort, at hun havde en særlig beskyttelse mod opsigelse. De stadfæstede derfor byrettens dom på tre måneders godtgørelse for usaglig opsigelse i henhold til funktionærloven.
 Akademikere sværere ved at opnå den særlige beskyttelse
 Højesteret bekræfter i sin dom, at det i alle tilfælde vil være en konkret vurdering med inddragelse af de fremhævede kriterier. Derfor vil særligt akademikere på det private arbejdsmarked have vanskeligt ved at godtgøre en særlig beskyttelse af arbejdsmiljørepræsentanter. Det understøttes bl.a. af Højesterets afvisning af de over 20 fremlagte overenskomster.


text:
 12.1.2017
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 8/22
 SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP
 št. 189/2015
 z dne 10. julija 2015
 o spremembah Priloge XIII (Promet) k Sporazumu EGP [2017/29]
 SKUPNI ODBOR EGP –
 ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) in zlasti člena 98 Sporazuma EGP,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Uredbo Komisije (EU) 2015/140 z dne 29. januarja 2015 o spremembi Uredbe (EU) št. 965/2012 glede sterilne pilotske kabine in o popravku te uredbe (1) je treba vključiti v Sporazum EGP.
 (2)
 Prilogo XIII k Sporazumu EGP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –
 SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
 Člen 1
 V točki 66nf (Uredba Komisije (EU) št. 965/2012) Priloge XIII k Sporazumu EGP se doda naslednja alinea:
 „—
 32015 R 0140: Uredba Komisije (EU) 2015/140 z dne 29. januarja 2015 (UL L 24, 30.1.2015, str. 5).“
 Člen 2
 Besedilo Uredbe (EU) 2015/140 v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.
 Člen 3
 Ta sklep začne veljati 11. julija 2015 pod pogojem, da so bila predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma EGP (*1).
 Člen 4
 Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.
 V Bruslju, 10. julija 2015
 Za Skupni odbor EGP
 Predsednik
 Atle LEIKVOLL
 (1) UL L 24, 30.1.2015, str. 5.
 (*1) Navedena ni nobena ustavna zahteva.


type: legislation

text:
 Avis juridique important
 |
 52001PC0185
 Ehdotus: Neuvoston Päätös luvan antamisesta Saksan liittotasavallalle tehdä Tsekin tasavallan kanssa poikkeusmääräyksiä jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY 2 ja 3 artiklaan sisältävä sopimus /* KOM/2001/0185 lopull. */
 Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS luvan antamisesta Saksan liittotasavallalle tehdä Tsekin tasavallan kanssa poikkeusmääräyksiä jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY 2 ja 3 artiklaan sisältävä sopimus(komission esittämä)PERUSTELUTSaksan liittotasavalta on komission pääsihteeristössä 18 päivänä lokakuuta 2000 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä pyytänyt jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta - yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun neuvoston kuudennen direktiivin 77/388/ETY [1] 30 artiklan perusteella lupaa tehdä Tsekin tasavallan kanssa verotusta koskevia poikkeusmääräyksiä kuudennen direktiivin 2 ja 3 artiklaan sisältävä sopimus.[1] EYVL L 145, 13.6.1977, s. 1, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2001/4/EY (EYVL L 22, 24.1.2001, s. 17).Muille jäsenvaltioille ilmoitettiin Saksan liittotasavallan pyynnöstä 2 päivänä helmikuuta 2001 päivätyllä kirjeellä 30 artiklan mukaisesti.Kyseinen sopimus koskee rajasillan rakentamista alueella Furth im Wald-Schafberg/Folmava/Vollmau, joka sijaitsee osittain Saksan liittotasavallan alueella ja osittain Tsekin tasavallan alueella, ja jossa Saksan itäsuuntainen B20-moottoritie ja Tsekin länsisuuntainen I/26-moottoritie yhdistyvät.Sopimuksessa määrätään, että Saksan arvonlisävero-oikeuden ja Tsekin arvonlisävero-oikeuden soveltamiseksi rajasillan rakennustyömaan ja valmistuneen sillan katsotaan kuuluvan Tsekin tasavallan alueeseen rajasillan rakentamiseen, korjaukseen tai kunnostukseen liittyvien tavaroiden toimittamisen tai palvelujen tarjoamisen osalta.Sopimuksessa määrätään myös, että toisen sopimuspuolen alueelta toisen sopimuspuolen alueelle tuoduista tavaroista ei kanneta tuontiveroa tuontitullia lukuun ottamatta, edellyttäen, että näitä tavaroita käytetään kyseisen rajasillan rakentamiseen tai kunnossapitoon. Tätä määräystä ei kuitenkaan sovelleta viranomaisen samassa tarkoituksessa maahantuomiin tavaroihin.Kuudennessa direktiivissä tarkoitetun alueellisen periaatteen mukaisesti Saksan alueella suoritettavat sillan rakennus-, korjaus- ja kunnostustyöt kuuluvat Saksan arvonlisäverojärjestelmän soveltamisalaan. Sitä vastoin Tsekin alueella suoritetut työt eivät kuulu kuudennen arvonlisäverodirektiivin soveltamisalaan. Näiden säännösten soveltaminen johtaisi töiden erittelyyn sen perusteella, kumman valtion alueella ne suoritetaan. Lisäksi kaikki Saksaan tuodut Tsekistä peräisin olevat rajasiltojen rakennus- ja kunnossapitotöihin tarkoitetut tavarat kuuluisivat Saksan arvonlisäverojärjestelmän soveltamisalaan.Sopimuspuolet katsovat, että näiden sääntöjen soveltaminen aiheuttaisi vakavia verotuksellisia ongelmia kyseisistä töistä vastaaville urakoitsijoille. Näin ollen sopimuspuolet arvioivat, että sopimusluonnokseen sisältyvät verotusmääräykset ovat oikeutettuja, jotta voitaisiin keventää näiden yrittäjien verovelvoitteita.On myös mainittava, että neuvosto on jo antanut kuudennen arvonlisäverodirektiivin 30 artiklan perusteella Saksan liittotasavallalle luvan tehdä Tsekin tasavallan ja Puolan tasavallan kanssa useita rakennustöitä raja-alueella koskevia sopimuksia [2], joihin liittyy tähän sopimukseen sisältyvien veromääräysten kaltaisia määräyksiä.[2] Neuvosto hyväksyi kyseiset poikkeusmääräykset kuudenteen direktiiviin 30 artiklan perusteella seuraavilla päätöksillä: päätös 95/115/EY, 30.3.1995 (EYVL L 80, 8.4.1995, s 47), päätös 96/402/EY, 25.6.1996 (EYVL L 165, 4.7.1996, s. 35), päätös 95/435/EY, 23.10.1995 (EYVL L 257, 27.10.1995, s. 34), päätös 97/188/EY, 17.3.1997 (EYVL L 80, 21.3.1997, s. 18) ja päätös 97/511/EY, 24.7.1997 (EYVL L 214, 6.8.1997, s. 39).Komissio on yhtä mieltä siitä, että rakennus-, korjaus- ja kunnostustöiden yhdenmukainen verotus sekä arvonlisäveron kantamisesta luopuminen näiden töiden tekemiseen tarkoitettujen tuontitavaroiden osalta yksinkertaistaa toiminnan harjoittamista tavanomaisten verotussääntöjen soveltamiseen verrattuna.Komissio katsoo lopuksi, että kyseessä olevalla sopimuksella olisi vähäinen kielteinen vaikutus arvonlisäverosta kertyviin Euroopan yhteisöjen omiin varoihin. Ottaen kuitenkin huomioon aikaisemmat sopimukset, pyrkimykset kokonaistasauksen varmistamiseen sekä ottaen huomioon vähäiset määrät komissio katsoo, että tämä ei ole esteenä Saksan liittotasavallan pyytämän luvan myöntämiselle.Näin ollen komissio katsoo, että Saksan liittotasavallalle olisi annettava lupa tehdä kyseiset sopimukset.Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS luvan antamisesta Saksan liittotasavallalle tehdä Tsekin tasavallan kanssa poikkeusmääräyksiä jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY 2 ja 3 artiklaan sisältävä sopimusEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta - yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY [3] ja erityisesti sen 30 artiklan,[3] EYVL L 145, 13.6.1977, s. 1, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2001/4/EY (EYVL L 22, 24.1.2001, s. 17).ottaa huomioon komission ehdotuksen [4],[4] EYVL C , , s. .sekä katsoo seuraavaa:(1) Kuudennen direktiivin 30 artiklan mukaisesti neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltioille luvan tehdä kolmannen maan tai kansainvälisen järjestön kanssa sopimuksen, joka saattaa sisältää poikkeuksia tästä direktiivistä.(2) Saksan hallitus on hakenut komission pääsihteeristön 18 päivänä lokakuuta 2000 kirjaamalla kirjeellä lupaa tehdä Tsekin tasavallan kanssa sopimusvaltioiden valtakunnan rajat ylittävän sillan rakentamista koskeva sopimus.(3) Sopimus sisältää arvonlisäveroa koskevia määräyksiä, jotka poikkeavat kuudennen arvonlisäverodirektiivin 2 ja 3 artiklasta, toisaalta rajasillan rakennus-, korjaus- ja kunnostustöihin liittyvien tavaroiden toimitusten ja palvelujen tarjoamisen osalta ja toisaalta tämän sillan rakentamiseen ja kunnossapitoon käytettyjen tavaroiden tuonnin osalta.(4) Muille jäsenvaltioille on ilmoitettu Saksan pyynnöstä 2 päivänä helmikuuta 2001.(5) Ilman poikkeusmääräyksiä Saksan alueella tehtävät rakennus-, korjaus- ja kunnostustyöt kuuluisivat Saksan arvonlisäverojärjestelmän soveltamisalaan ja Tsekin alueella tehdyt vastaavat työt eivät kuuluisi kuudennen direktiivin soveltamisalaan, ja lisäksi kaikki Tsekin tasavallasta peräisin olevat Saksaan tuodut tavarat, joita käytetään rajasillan rakentamiseen tai kunnossapitoon, kuuluisivat Saksan arvonlisäverojärjestelmän soveltamisalaan.(6) Sopimuksen poikkeusmääräysten tarkoituksena on yksinkertaistaa kyseisistä rakennustöistä vastaaviin urakoitsijoihin sovellettavia verotussääntöjä.(7) Poikkeusmääräykset vaikuttavat ainoastaan hyvin vähän arvonlisäverosta kertyviin Euroopan yhteisöjen omiin varoihin,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaSaksan liittotasavallalle annetaan lupa tehdä Tsekin tasavallan kanssa poikkeusmääräyksiä 17 päivänä toukokuuta 1977 annettuun neuvoston kuudenteen direktiiviin 77/388/ETY sisältävä sopimus, joka koskee rajasillan rakentamista alueella Furth im Wald-Schafberg/Folmava/Vollmau, joka sijaitsee osittain Saksan liittotasavallan alueella ja osittain Tsekin tasavallan alueella ja jossa Saksan itäsuuntainen B20-moottoritie ja Tsekin länsisuuntainen I/26-moottoritie yhdistyvät.Sopimukseen sisältyvät poikkeusmääräykset määritellään tämän päätöksen 2 ja 3 artiklassa.2 artiklaPoiketen kuudennen direktiivin 3 artiklasta, siltä osin kuin tämän päätöksen 1 artiklassa tarkoitettu rajasillan rakennustyömaa ja valmis silta sijaitsevat Saksan liittotasavallan alueella, niiden katsotaan kuuluvan Tsekin tasavallan alueeseen kyseisen sillan rakentamiseen, korjaamiseen ja kunnostamiseen liittyvien tavaroiden toimittamisen tai palvelujen tarjoamisen osalta.3 artiklaPoiketen kuudennen direktiivin 2 artiklan 2 alakohdasta Tsekin tasavallasta lähtöisin olevista Saksaan tuoduista tavaroista ei peritä arvonlisäveroa edellyttäen, että kyseisiä tavaroita käytetään tämän päätöksen 1 artiklassa tarkoitetun sillan rakentamiseen ja kunnossapitoon. Tätä poikkeusta ei kuitenkaan sovelleta viranomaisen samassa tarkoituksessa maahantuomiin tavaroihin.4 artiklaTämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.Tehty Brysselissä [...]Neuvoston puolestaPuheenjohtajaRAHOITUSSELVITYSEhdotetulla päätöksellä on sen hyväksymisen jälkeen ainoastaan hyvin vähän vaikutusta arvonlisäverosta kertyviin Euroopan yhteisöjen omiin varoihin.


text:
 4.12.2004
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 300/40
 POSTANOWIENIE PREZESA SĄDU PIERWSZEJ INSTANCJI
 z dnia 21 września 2004 r.
 w sprawie T-310/03 R, Kreuzer Medien GmbH przeciwko Parlamentowi Europejskiemu i Radzie Unii Europejskiej
 (Środki tymczasowe - Wniosek o zawieszenie wykonania - Dopuszczalność wniosku wniesionego przez interwenienta)
 (2004/C 300/80)
 Jezyk postępowania: niemiecki
 W sprawie T-310/03 R, Kreuzer Medien GmbH z siedzibą w Lipsku (Niemcy), reprezentowana przez M. Lenza, adwokata, wspierana przez Falstaff Verlags GmbH, z siedzibą w Klosterneuburg (Austria), reprezentowaną przez W.-G. Schärfa, adwokata, przeciwko Parlamentowi Europejskiemu (pełnomocnicy: E. Waldherr oraz U. Rösslein, z adresem do doręczeń w Luksemburgu) oraz Radzie Unii Europejskiej (pełnomocnik: E. Karlsson) wspieranych przez Komisję Wspólnot Europejskich (pełnomocnicy: M.-J. Jonczy, L. Pignataro-Nolin i F. Hoffmeister, z adresem do doręczeń w Luksemburgu), Królestwo Hiszpanii (pełnomocnik L. Fraguas Gadea, z adresem do doręczeń w Luksemburgu), a także Republikę Finlandii (pełnomocnicy A. Guimaraes-Purokoski i T. Pynnä, z adresem do doręczeń w Luksemburgu), mającej za przedmiot wniosek zgłoszony przez Falstaff Verlags GmbH na podstawie o art. 243 WE, mający na celu uzyskanie zawieszenia wykonania dyrektywy 2003/33/WE Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 26 maja 2003 r. w sprawie zbliżenia przepisów ustawowych, wykonawczych i administracyjnych Państw Członkowskich, odnoszących się do reklamy i sponsorowania wyrobów tytoniowych (Dz.U. L 152, str. 16), prezes Sądu wydał w dniu 21 września 2004 r. postanowienie, którego rozstrzygnięcie brzmi następująco:
 1)
 Wniosek o zarządzenie środków tymczasowych zostaje oddalony.
 2)
 Rozstrzygnięcie w przedmiocie kosztów nastąpi w orzeczeniu kończącym postępowanie.


text:
 |
 52012PC0724
 Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA , ar ko groza konkrētus leģislatīvos aktus lauksaimniecības un zivsaimniecības statistikas jomā /* COM/2012/0724 final - 2012/0343 (COD) */
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1. PRIEKŠLIKUMA
 KONTEKSTS
 Līgumā par Eiropas Savienības
 darbību (LESD) ir nošķirtas a) Komisijai
 deleģētās pilnvaras pieņemt vispārēji
 piemērojamus neleģislatīvus aktus, lai papildinātu vai
 grozītu dažus nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus
 (deleģētos aktus), kā noteikts LESD 290. panta 1. punktā,
 un b) Komisijai piešķirtās pilnvaras pieņemt vienādus
 nosacījumus, kas nepieciešami juridiski saistošo Savienības aktu
 īstenošanai (īstenošanas aktus), kā noteikts LESD 291. panta
 2. punktā.
 Komisija ir apņēmusies[1] pārskatīt
 leģislatīvos aktus, kuros patlaban ir iekļautas atsauces uz
 regulatīvo kontroles procedūru, attiecībā uz
 Līgumā noteiktajiem kritērijiem, ņemot vērā
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu
 (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus
 par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas
 īstenošanas pilnvaru izmantošanu[2].
 Vispārīgais mērķis ir
 līdz parlamenta septītā pilnvaru termiņa beigām (2014. gada
 jūnijs) visos juridiskajos instrumentos svītrot visus noteikumus,
 kuros ir atsauces uz regulatīvo kontroles procedūru.
 Ar šo priekšlikumu paredzēts grozīt
 deviņus leģislatīvos aktus lauksaimniecības un
 zivsaimniecības statistikas jomā, lai pielāgotu tos jaunajam
 institucionālajam kontekstam.
 Lai nodrošinātu pilnīgumu,
 pielāgojamo instrumentu saraksts ir šāds:
 (1)
 Padomes 1996. gada 19. marta
 Direktīva 96/16/EK par statistiskajiem apsekojumiem
 attiecībā uz pienu un piena produktiem[3];
 (2)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 5. decembra
 Regula (EK) Nr. 138/2004 par ekonomikas pārskatiem Kopienas
 lauksaimniecībā[4];
 (3)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra
 Regula (EK) Nr. 1921/2006, kas attiecas uz statistikas datu sniegšanu par
 dalībvalstīs izkrautajiem zvejniecības produktiem un ar ko
 atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1382/91[5];
 (4)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija
 Regula (EK) Nr. 762/2008 par to, kā dalībvalstis iesniedz
 statistiku par akvakultūru, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 788/96[6];
 (5)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra
 Regula (EK) Nr. 1165/2008 par statistiku lauksaimniecības
 dzīvnieku un gaļas jomā, ar kuru atceļ Padomes
 Direktīvu Nr. 93/23/EEK, 93/24/EEK un 93/25/EEK[7];
 (6)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta
 Regula (EK) Nr. 216/2009 par to, kā dalībvalstis, kas zvejo
 apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās
 nozvejas statistiku (pārstrādātā redakcija)[8];
 (7)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta
 Regula (EK) Nr. 217/2009 par to, kā dalībvalstis, kas zvejo
 Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un
 zvejas intensitāti (pārstrādātā redakcija)[9];
 (8)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta
 Regula (EK) Nr. 218/2009 par to dalībvalstu nominālās nozvejas
 statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu
 daļā (pārstrādātā redakcija)[10];
 (9)
 Eiropas Parlamenta un 2009. gada 18. jūnija
 Padomes Regula (EK) Nr. 543/2009, kas attiecas uz statistiku par
 augkopības kultūrām un ar ko atceļ Padomes Regulas (EEK)
 Nr. 837/90 un (EEK) Nr. 959/93[11].
 2. APSPRIEŠANĀS
 AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
 REZULTĀTI
 Apspriešanās ar ieinteresētajām
 personām vai ietekmes novērtējums nebija vajadzīgs.
 3. PRIEKŠLIKUMA
 JURIDISKIE ASPEKTI
 · Ierosināto pasākumu kopsavilkums
 Ar šo priekšlikumu paredzēts grozīt
 deviņus leģislatīvos aktus lauksaimniecības un
 zivsaimniecības statistikas jomā, lai pielāgotu tos jaunajam
 institucionālajam kontekstam.
 Konkrēti jānosaka Komisijas
 pilnvaras un pasākumu pieņemšanai piemērota procedūra, pamatojoties
 uz šīm pilnvarām.
 · Eiropas Statistikas sistēmas optimizēšana
 Eiropas Parlamenta
 un Padomes 2009. gada 11. marta Regulā (EK) Nr. 223/2009
 par Eiropas statistiku[12]
 Eiropas Statitiskas sistēma (ESS) definēta kā partnerība
 starp Eiropas statistikas iestādi – Komisiju (Eurostat) –, valstu
 statistikas iestādēm (VSI) un citām valsts iestādēm,
 kuras katrā dalībvalstī ir atbildīgas par Eiropas
 statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu.
 Ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 7. pantu
 izveidoto Eiropas Statistikas sistēmas komiteju (ESSK) uzskata par t.s.
 jumta komiteju ESS. Tā palīdz Komisijai izmantot īstenošanas
 pilnvaras konkrētās statistikas jomās. Izņēmums ir
 lauksaimniecības un zvejsaimniecības statistika, jo šajā
 jomā Komisijai palīdz Lauksaimniecības statistikas
 pastāvīgā komiteja (LSPK)[13].
 Komisija ierosina jaunu ESS struktūru,
 kuras mērķis ir uzlabot koordināciju un partnerību
 skaidrā piramīdveida struktūrā ESS ar ESSK kā
 augstāko stratēģisko struktūru. Viens no šīs
 optimizācijas aspektiem ir sakopot komitoloģijas pilnvaras ESSK
 rīcībā. ESSK 2012. gada februārī[14] atbalstīja šo jauno
 pieeju.
 Tāpēc tiek ierosināts
 grozīt deviņus tiesību aktus, lai atsauci uz LSPK aizstātu
 ar atsauci uz ESSK.
 · Juridiskais pamats
 Līguma par Eiropas Savienības
 darbību 338. panta 1. punkts.
 · Juridiskā instrumenta izvēle
 Eiropas Parlamenta un Padomes regula.
 4. IETEKME
 UZ BUDŽETU
 Priekšlikums neietekmē ES budžetu.
 5. NEOBLIGĀTI ELEMENTI
 Nav.
 2012/0343 (COD)
 Priekšlikums
 EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ,
 ar ko groza konkrētus leģislatīvos
 aktus lauksaimniecības un zivsaimniecības statistikas jomā
 (Dokuments attiecas uz EEZ)
 EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
 SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par
 Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 338. panta 1.
 punktu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas
 priekšlikumu,
 pēc leģislatīvā akta
 projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
 saskaņā ar parasto likumdošanas
 procedūru,
 tā kā:
 (1) Stājoties
 spēkā Līgumam par Eiropas Savienības darbību (LESD),
 Komisijai piešķirtās pilnvaras jāsaskaņo ar LESD 290. un 291. pantu.
 (2) Komisija ir
 apņēmusies[15]
 pārskatīt leģislatīvos aktus, kuros patlaban ir
 iekļautas atsauces uz regulatīvo kontroles procedūru,
 attiecībā uz Līgumā noteiktajiem kritērijiem, ņemot
 vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra
 Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus
 principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz
 Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu[16].
 (3) Komisijai būtu
 jābūt pilnvarotai pieņemt deleģētos aktus
 saskaņā ar LESD 290. pantu, lai papildinātu vai
 grozītu dažus nebūtiskus leģislatīvo aktu elementus, jo
 īpaši lai ņemtu vērā ekonomiskas, sociālas un
 tehniskas pārmaiņas. Komisijai būtu jānodrošina, ka ar šiem
 deleģētajiem aktiem netiek radīts ievērojams papildu slogs
 dalībvalstīm vai respondentu vienībām.
 (4) Šā priekšlikuma 5.–13. apsvērumā
 minētajos leģislatīvajos aktos lauksaimniecības un
 zivsaimniecības statistikas jomā ir iekļautas atsauces uz
 regulatīvo kontroles procedūru, tāpēc tie būtu
 jāpārskata, ņemot vērā Līgumā noteiktos
 kritērijus.
 (5) Lai ņemtu vērā
 gūto pieredzi un ekonomiskās pārmaiņas, Komisijai būtu
 jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar
 Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu
 saistībā ar Padomes 1996. gada 19. marta
 Direktīvu 96/16/EK par statistiskajiem apsekojumiem
 attiecībā uz pienu un piena produktiem[17] attiecībā uz lauku
 saimniecību definīciju, uz to piena produktu sarakstu, uz kuriem
 attiecas apsekojumi, un standarta definīcijām, kuras jāizmanto,
 nosūtot rezultātus par dažādajiem produktiem.
 (6) Lai ņemtu vērā
 ekonomiskās, sociālās un tehniskās pārmaiņas,
 Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus
 saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu
 saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 5. decembra
 Regulu (EK) Nr. 138/2004 par ekonomikas pārskatiem Kopienas
 lauksaimniecībā[18]
 attiecībā uz minētās regulas I un II pielikuma
 atjaunināšanu.
 (7) Lai ņemtu vērā
 tehniskās pārmaiņas, Komisijai būtu jādeleģē
 pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas
 Savienības darbību 290. pantu saistībā ar Eiropas
 Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1921/2006,
 kas attiecas uz statistikas datu sniegšanu par dalībvalstīs
 izkrautajiem zvejniecības produktiem un ar ko atceļ Padomes Regulu
 (EEK) Nr. 1382/91[19],
 attiecībā uz minētās regulas pielikumu tehnisko
 pielāgošanu.
 (8) Lai ņemtu vērā
 tehniskās pārmaiņas, Komisijai būtu jādeleģē
 pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas
 Savienības darbību 290. pantu saistībā ar Eiropas
 Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulu (EK) Nr. 762/2008
 par to, kā dalībvalstis iesniedz statistiku par akvakultūru, un
 ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 788/96[20], attiecībā uz
 minētās regulas pielikumu tehniskajām pārmaiņām.
 (9) Lai ņemtu vērā
 ekonomiskās un tehniskās pārmaiņas, Komisijai būtu
 jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar
 Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu
 saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra
 Regulu (EK) Nr. 1165/2008 par statistiku lauksaimniecības
 dzīvnieku un gaļas jomā, ar kuru atceļ Padomes
 Direktīvu Nr. 93/23/EEK, 93/24/EEK un 93/25/EEK[21], attiecībā uz
 minētās regulas I, II, IV un V pielikuma grozījumiem.
 (10) Lai ņemtu vērā
 tehnisko progresu un starptautiskās prasības, Komisijai būtu
 jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar
 Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu
 saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta
 Regulu (EK) Nr. 216/2009 par to, kā dalībvalstis, kas zvejo
 apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās
 nozvejas statistiku[22],
 attiecībā uz I, II, III un IV pielikuma grozījumiem.
 (11) Lai ņemtu vērā
 tehnisko progresu un starptautiskās prasības, Komisijai būtu
 jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar
 Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu
 saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta
 Regulu (EK) Nr. 217/2009 par to, kā dalībvalstis, kas zvejo
 Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un
 zvejas intensitāti[23],
 attiecībā uz sugu un statistikas zvejas rajonu sarakstu un šo rajonu
 aprakstu, kā arī to mēru, kodu un definīciju
 grozījumiem, ko piemēro zvejas darbībai, zvejas rīkiem,
 kuģu izmēriem un zvejas metodēm.
 (12) Lai ņemtu vērā
 tehnisko progresu un starptautiskās prasības, Komisijai būtu
 jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar
 Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu
 saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta
 Regulu (EK) Nr. 218/2009 par to dalībvalstu nominālās
 nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna
 ziemeļaustrumu daļā[24],
 attiecībā uz sugu un zvejas statistikas reģionu sarakstu un šo
 reģionu aprakstu, kā arī pieļaujamās datu
 agregācijas pakāpes grozījumiem.
 (13) Lai ņemtu vērā
 ekonomiskās un tehniskās pārmaiņas, Komisijai būtu
 jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma
 par Eiropas Savienības darbību 290. pantu saistībā ar
 Eiropas Parlamenta un 2009. gada 18. jūnija Padomes Regulu (EK)
 Nr. 543/2009, kas attiecas uz statistiku par augkopības
 kultūrām un ar ko atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 837/90 un
 (EEK) Nr. 959/93[25],
 attiecībā uz pielikumā paredzēto nosūtīšanas
 tabulu pielāgošanu.
 (14) Īpaši svarīgi, lai
 Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp
 ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot
 deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga,
 savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu
 nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
 (15) Ar Padomes 1972. gada 31. jūlija Lēmumu 72/279/EEK[26] izveidotā
 Lauksaimniecības statistikas pastāvīgā komiteja (LSPK)
 sniedz padomu un palīdzību Komisijai, tai izmantojot īstenošanas
 pilnvaras, saskaņā ar 5.–13. apsvērumā minētajiem
 leģislatīvajiem aktiem.
 (16) Atbilstoši jaunajai Eiropas
 Statistikas sistēmas (ESS) struktūras stratēģijai, kuras
 mērķis ir uzlabot koordināciju un partnerību skaidrā
 piramīdveida struktūrā ESS, Eiropas Statistikas sistēmas
 komitejai (ESSK), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada
 11. marta Regulu (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku[27], būtu jābūt
 padomdevējas lomā un jāpalīdz Komisijai, izmantojot
 īstenošanas pilnvaras.
 (17) Šim nolūkam būtu
 jāgroza 5.–13. apsvērumā minētie
 leģislatīvie akti, atsauci uz LSPK aizstājot ar atsauci uz ESSK.
 (18) Atbilstoši proporcionalitātes
 principam ir nepieciešams un ir lietderīgi paredzēt noteikumus par
 šādu pielāgojumu lauksaimniecības un zivsaimniecības
 statistikas jomā, lai sasniegtu galveno mērķi par tādu
 pilnvaru pielāgošanu, kuras komisijas piešķirtas ar LESD 290. un 291. pantu.
 Šajā regulā paredz vienīgi to, kas nepieciešams
 izvirzītā mērķa sasniegšanai saskaņā ar Līguma
 par Eiropas Savienību 5. panta 4. punktu.
 (19) Lai nodrošinātu tiesisko
 noteiktību, ir nepieciešams, lai šī regula neietekmētu
 pasākumu pieņemšanas procedūras, kuras pirms šīs regulas
 stāšanās spēkā ir sāktas, bet nav pabeigtas.
 (20) Grozījumi Padomes Direktīvā 96/16/EK
 skar tikai komitejas procedūru, dalībvalstīm nav
 jātransponē minētā direktīva,
 IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
 1. pants
 Pielikumā
 norādītos leģislatīvos aktus groza saskaņā ar šo
 pielikumu.
 2. pants
 Šī regula neskar pielikumā
 minētajos leģislatīvajos aktos paredzētās
 pasākumu pieņemšanas procedūras, kuras ir sāktas, taču
 nav pabeigtas pirms šīs regulas stāšanas spēkā.
 3. pants
 Šī regula stājas spēkā
 divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
 Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
 Šī regula uzliek saistības
 kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
 Briselē,
 Eiropas Parlamenta
 vārdā — Padomes vārdā —
 priekšsēdētājs priekšsēdētājs
 PIELIKUMS
 1.
 Padomes 1996. gada 19. marta
 Direktīva 96/16/EK par statistiskajiem apsekojumiem
 attiecībā uz pienu un piena produktiem[28]
 Direktīvu 96/16/EK groza šādi:
 (1) direktīvas
 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
 “2. veic ikgadējus apsekojumus par piena
 ražošanu un izmantošanu lauku saimniecībās. Komisija ir pilnvarota
 pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 6.a pantu attiecībā
 uz lauku saimniecības definīciju.”;
 (2) direktīvas 3. panta 2. un 3.
 punktu aizstāj ar šādiem:
 “2. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus
 saskaņā ar 6.a pantu attiecībā uz tādu piena
 produktu sarakstu, uz kuriem attiecas apsekojumi, un izstrādāt
 rezultātu paziņošanā izmantojamās standarta
 definīcijas attiecībā uz dažādajiem produktiem.”;
 (3) iekļauj šādu 6.a pantu:
 ''6.a
 pants
 1. Pilnvaras pieņemt
 deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā
 pantā paredzētos nosacījumus.
 2. Īstenojot 1. panta 2. punktā
 un 3. panta 2. punktā deleģētās pilnvaras,
 Komisija nodrošina, ka deleģētie akti nerada ievērojamu papildu
 administratīvo slogu dalībvalstīm un respondentiem.
 3. Pilnvaras pieņemt 1. panta
 2. punktā un 3. panta 2. punktā minētos
 deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no
 (Publikāciju birojs: ierakstīt precīzu grozošās regulas
 spēkā stāšanās datumu).
 4. Eiropas Parlaments vai Padome
 jebkurā laikā var atsaukt 1. panta 2. punktā un 3. panta
 2. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu.
 Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz
 tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Tas stājas
 spēkā dienu pēc lēmuma publicēšanas Eiropas
 Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai
 vēlākā datumā, kas tajā noteikts. Tas neskar jau
 spēkā esošus deleģētos aktus.
 5. Tiklīdz Komisija ir
 pieņēmusi deleģēto aktu, tā par to vienlaikus
 paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
 6. Saskaņā ar 1. panta 2. punktu
 vai 3. panta 2. punktu pieņemts deleģētais akts
 stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad
 minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas
 Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā
 laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši
 Komisiju par savu lēmumu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta
 vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”;
 (4) regulas 7. pantu aizstāj ar
 šādu:
 “7. pants
 1. Komisijai palīdz Eiropas
 Statistikas sistēmas komiteja (ESSK), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta
 un Padomes 2009. gada 11. marta Regulu (EK) Nr. 223/2009 par
 Eiropas statistiku(*). Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta
 un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulas (ES) Nr. 182/2011,
 ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu
 kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas
 pilnvaru izmantošanu, nozīmē(**).
 2. Ja ir atsauce uz šo punktu,
 piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
 ______________
 (*) OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.
 (**) OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.”
 2. Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 5. decembra Regula
 (EK) Nr. 138/2004 par ekonomikas pārskatiem Kopienas
 lauksaimniecībā[29]
 Regulu (EK) Nr. 138/2004 groza šādi:
 (1) regulas 2. panta 2. punktu
 aizstāj ar šādu:
 “2. Komisija ir pilnvarota pieņemt
 deleģētos aktus saskaņā ar 4. pantu, atjauninot EPL
 metodoloģiju.”;
 (2) regulas 3. panta 3. punktu
 aizstāj ar šādu:
 “3. Komisija ir pilnvarota pieņemt
 deleģētos aktus saskaņā ar 4. pantu, atjauninot
 raksturlielumu sarakstu un II pielikumā norādīto datu
 nosūtīšanas termiņus.”;
 (3) regulas 4. pantu aizstāj ar
 šādu:
 “4. pants
 Deleģēto pilnvaru īstenošana
 1. Pilnvaras pieņemt
 deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā
 pantā paredzētos nosacījumus.
 2. Īstenojot 2. panta 2. punktā
 un 3. panta 3. punktā deleģētās pilnvaras,
 Komisija nodrošina, ka deleģētie akti nerada ievērojamu papildu
 administratīvo slogu dalībvalstīm un respondentiem.
 3. Pilnvaras pieņemt 2. panta
 2. punktā un 3. panta 3. punktā minētos
 deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no
 (Publikāciju birojs: ierakstīt precīzu grozošās regulas spēkā
 stāšanās datumu).
 4. Eiropas Parlaments vai Padome
 jebkurā laikā var atsaukt 2. panta 2. punktā un 3. panta
 3. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu.
 Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz
 tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Tas stājas
 spēkā nākamajā dienā pēc lēmuma
 publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
 Vēstnesī, vai arī vēlākā datumā, kas
 tajā norādīts. Tas neskar jau spēkā esošus
 deleģētos aktus.
 5. Tiklīdz Komisija ir
 pieņēmusi deleģēto aktu, tā par to vienlaikus
 paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
 6. Saskaņā ar 2. panta 2. punktu
 vai 3. panta 3. punktu pieņemts deleģētais akts
 stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad
 minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas
 Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā
 laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši
 Komisiju par savu lēmumu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta
 vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”
 3. Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula
 (EK) Nr. 1921/2006, kas attiecas uz statistikas datu sniegšanu par
 dalībvalstīs izkrautajiem zvejniecības produktiem un ar ko
 atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1382/91[30]
 Regulu (EK) Nr. 1921/2006 groza šādi:
 (1) regulas 6. panta 2. punktu
 aizstāj ar šādu:
 “2. Komisija izvērtē ziņojumus
 un iesniedz secinājumus dalībvalstīm.”;
 (2) regulas 9. pantu aizstāj ar
 šādu:
 “9. pants
 Pielikumu atjaunināšana
 Komisija ir pilnvarota pieņemt
 deleģētos aktus saskaņā ar 10.a pantu attiecībā
 uz pielikumu tehnisku pielāgošanu.”;
 (3) iekļauj šādu 10.a pantu:
 "10.a
 pants
 Deleģēto pilnvaru īstenošana
 1. Pilnvaras pieņemt
 deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā
 pantā paredzētos nosacījumus.
 2. Īstenojot 9. pantā
 deleģētās pilnvaras, Komisija nodrošina, ka deleģētie
 akti nerada ievērojamu papildu administratīvo slogu
 dalībvalstīm un respondentiem.
 3. Pilnvaras pieņemt 9. pantā
 minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu
 laiku no (Publikāciju birojs: ierakstīt precīzu grozošās
 regulas spēkā stāšanās datumu).
 4. Eiropas Parlaments vai Padome
 jebkurā laikā var atsaukt 9. pantā minēto pilnvaru
 deleģēšanu.
 Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz
 tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Tas stājas
 spēkā nākamajā dienā pēc lēmuma
 publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
 Vēstnesī, vai arī vēlākā datumā, kas
 tajā norādīts. Tas neskar jau spēkā esošus
 deleģētos aktus.
 5. Tiklīdz Komisija ir
 pieņēmusi deleģēto aktu, tā par to vienlaikus
 paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
 6. Saskaņā ar 9. pantu
 pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad,
 ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas
 Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši
 iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas
 Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu lēmumu
 neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas
 šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”'
 (4) regulas 11. pantu aizstāj ar
 šādu:
 “11. pants
 Komiteja
 1. Komisijai palīdz Eiropas
 Statistikas sistēmas komiteja, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 223/2009.
 Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada
 16. februāra Regulas (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas
 un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles
 mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru
 izmantošanu, nozīmē(*).
 2. Ja ir atsauce uz šo punktu,
 piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
 ______________
 (*) OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.”
 4. Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija
 Regula (EK) Nr. 762/2008 par to, kā dalībvalstis iesniedz
 statistiku par akvakultūru, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 788/96[31]
 Regulu (EK) Nr. 762/2008 groza šādi:
 (1) regulas 6. panta 3. punktu
 aizstāj ar šādu:
 “3. Komisija izvērtē ziņojumus
 un iesniedz secinājumus dalībvalstīm.”;
 (2) regulas 9. panta 1. punktu
 aizstāj ar šādu:
 “1. Komisija
 ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 9.a
 pantu attiecībā uz pielikumu tehniskām
 pārmaiņām.”;
 (3) iekļauj šādu 9.a pantu:
 "9.a
 pants
 Deleģēto pilnvaru īstenošana
 1. Pilnvaras pieņemt
 deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā
 pantā paredzētos nosacījumus.
 2. Īstenojot 9. panta 1. punktā
 deleģētās pilnvaras, Komisija nodrošina, ka deleģētie
 akti nerada ievērojamu papildu administratīvo slogu
 dalībvalstīm un respondentiem.
 3. Pilnvaras pieņemt 9. pantā
 minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu
 laiku no (Publikāciju birojs: ierakstīt precīzu grozošās
 regulas spēkā stāšanās datumu).
 4. Eiropas Parlaments vai Padome
 jebkurā laikā var atsaukt 9. panta 1. punktā minēto
 pilnvaru deleģēšanu.
 Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz
 tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Tas stājas
 spēkā nākamajā dienā pēc lēmuma
 publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
 Vēstnesī, vai arī vēlākā datumā, kas
 tajā norādīts. Tas neskar jau spēkā esošus
 deleģētos aktus.
 5. Tiklīdz Komisija ir
 pieņēmusi deleģēto aktu, tā par to vienlaikus
 paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
 6. Saskaņā ar 9. panta 1. punktu
 pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad,
 ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas
 Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši
 iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas
 Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt
 iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo
 laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”;
 (4) regulas 10. pantu aizstāj ar
 šādu:
 “10. pants
 Komiteja
 1. Komisijai palīdz Eiropas
 Statistikas sistēmas komiteja, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 223/2009.
 Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada
 16. februāra Regulas (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas
 un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles
 mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru
 izmantošanu, nozīmē(*).
 2. Ja ir atsauce uz šo punktu,
 piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
 ______________
 (*) OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.”
 5. Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Regula
 (EK) Nr. 1165/2008 par statistiku lauksaimniecības dzīvnieku un
 gaļas jomā, ar kuru atceļ Padomes Direktīvu Nr. 93/23/EEK, 93/24/EEK
 un 93/25/EEK[32]
 Regulu (EK) Nr. 1165/2008 groza šādi:
 (1) regulas 18. pantu aizstāj ar
 šādu:
 “18. pants
 Pielikumu atjaunināšana
 Komisija ir pilnvarota pieņemt
 deleģētos aktus saskaņā ar 19. pantu
 attiecībā uz I, II, IV un V pielikuma grozījumiem.”;
 (2) regulas 19. pantu aizstāj ar
 šādu:
 “19. pants
 Deleģēto pilnvaru īstenošana
 1. Pilnvaras pieņemt
 deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā
 pantā paredzētos nosacījumus.
 2. Īstenojot 18. pantā
 deleģētās pilnvaras, Komisija nodrošina, ka deleģētie
 akti nerada ievērojamu papildu administratīvo slogu
 dalībvalstīm un respondentiem.
 3. Pilnvaras pieņemt 18. pantā
 minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu
 laiku no (Publikāciju birojs: ierakstīt precīzu grozošās
 regulas spēkā stāšanās datumu).
 4. Eiropas Parlaments vai Padome
 jebkurā laikā var atsaukt 18. pantā minēto pilnvaru
 deleģēšanu.
 Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz
 tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Tas stājas
 spēkā nākamajā dienā pēc lēmuma
 publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
 Vēstnesī, vai arī vēlākā datumā, kas
 tajā norādīts. Tas neskar jau spēkā esošus
 deleģētos aktus.
 5. Tiklīdz Komisija ir
 pieņēmusi deleģēto aktu, tā par to vienlaikus
 paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
 6. Saskaņā ar 18. pantu
 pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad,
 ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas
 Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši
 iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas
 Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu lēmumu
 neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas
 šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”
 6. Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regula
 (EK) Nr. 216/2009 par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos
 ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas
 statistiku[33]
 Regulu (EK) Nr. 216/2009 groza šādi:
 (1) regulas 2. panta 5. punktu
 aizstāj ar šādu:
 “5. Komisija
 ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 5. pantu,
 ja tā groza zvejas statistikas apgabalu vai to daļu sarakstus,
 kā arī sugu sarakstus.”;
 (2) regulas 5. pantu aizstāj ar
 šādu:
 “5. pants
 1. 1. Pilnvaras pieņemt
 deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā
 pantā paredzētos nosacījumus.
 2. Īstenojot 2. panta 5. punktā
 deleģētās pilnvaras, Komisija nodrošina, ka deleģētie
 akti nerada ievērojamu papildu administratīvo slogu
 dalībvalstīm un respondentiem.
 3. Pilnvaras pieņemt 2. panta
 5. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai
 piešķir uz nenoteiktu laiku no (Publikāciju birojs: ierakstīt
 precīzu grozošās regulas spēkā stāšanās datumu).
 4. Eiropas Parlaments vai Padome
 jebkurā laikā var atsaukt 2. panta 5. punktā minēto
 pilnvaru deleģēšanu.
 Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz
 tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Tas stājas
 spēkā nākamajā dienā pēc lēmuma
 publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
 Vēstnesī, vai arī vēlākā datumā, kas
 tajā norādīts. Tas neskar jau spēkā esošus
 deleģētos aktus.
 5. Tiklīdz Komisija ir
 pieņēmusi deleģēto aktu, tā par to vienlaikus
 paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
 6. Saskaņā ar 2. panta 5. punktu
 pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad,
 ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas
 Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši
 iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments,
 gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus.
 Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina
 par diviem mēnešiem.”;
 (3) regulas 6. pantu aizstāj
 ar šādu:
 “6. pants
 1. Dalībvalstis līdz 1996. gada
 14. novembrim iesniedz Komisijai sīki izstrādātu
 ziņojumu, izklāstot, kā iegūti nozvejas dati, un
 sīkāk norādot šo datu pilnību un ticamību. Komisija
 sagatavo saņemtās informācijas kopsavilkumu, lai to varētu
 apspriest ar dalībvalstīm.
 2. Dalībvalstis informē Komisiju par
 visām izmaiņām informācijā, kas sniegta
 saskaņā ar 1. punktu, trijos mēnešos pēc izmaiņu
 ieviešanas.
 3. Metodoloģiskos ziņojumus, datu
 pieejamību, datu ticamību un citus attiecīgus jautājumus,
 kas ir saistīti ar šīs regulas piemērošanu, reizi gadā
 pārbauda ar dalībvalstīm.”
 7. Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regula
 (EK) Nr. 217/2009 par to, kā dalībvalstis, kas zvejo
 Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un
 zvejas intensitāti[34]
 Regulu (EK) Nr. 217/2009 groza šādi:
 (1) regulas 2. panta 4. punktu
 aizstāj ar šādu:
 “4. Komisija
 ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 6. pantu,
 ja tā groza sugu un statistikas zvejas rajonu sarakstus un šo rajonu
 aprakstus, kā arī mērus, kodus un definīcijas, ko
 piemēro zvejas darbībai, zvejas rīkiem, kuģu izmēriem
 un zvejas metodēm.”;
 (2) regulas 6. pantu aizstāj ar
 šādu:
 “6. pants
 1. Pilnvaras pieņemt
 deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā
 pantā paredzētos nosacījumus.
 2. Īstenojot 2. panta 4. punktā
 deleģētās pilnvaras, Komisija nodrošina, ka deleģētie
 akti nerada ievērojamu papildu administratīvo slogu
 dalībvalstīm un respondentiem.
 3. Pilnvaras pieņemt 2. panta
 4. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai
 piešķir uz nenoteiktu laiku no (Publikāciju birojs: ierakstīt
 precīzu grozošās regulas spēkā stāšanās datumu).
 4. Eiropas Parlaments vai Padome
 jebkurā laikā var atsaukt 2. panta 4. punktā minēto
 pilnvaru deleģēšanu.
 Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz
 tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Tas stājas
 spēkā nākamajā dienā pēc lēmuma
 publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
 Vēstnesī, vai arī vēlākā datumā, kas
 tajā norādīts. Tas neskar jau spēkā esošus
 deleģētos aktus.
 5. Tiklīdz Komisija ir
 pieņēmusi deleģēto aktu, tā par to vienlaikus
 paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
 6. Saskaņā ar 2. panta 4. punktu
 pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad,
 ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas
 Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši
 iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments,
 gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus.
 Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina
 par diviem mēnešiem.”;
 (3) regulas 7. panta 3. punktu
 aizstāj ar šādu:
 “3. Metodoloģiskos ziņojumus, datu
 pieejamību un datu ticamību, kā arī citus attiecīgus
 jautājumus, kas ir saistīti ar šīs regulas piemērošanu,
 reizi gadā pārbauda kopā ar dalībvalstīm.”
 8. Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regula
 (EK) Nr. 218/2009 par to dalībvalstu nominālās nozvejas
 statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu
 daļā[35]
 Regulu (EK) Nr. 218/2009 groza šādi:
 (1) regulas 2. panta 3. punktu
 aizstāj ar šādu:
 “3. Komisija
 ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 5. pantu,
 ja tā groza sugu un zvejas statistikas reģionu sarakstus un šo
 reģionu aprakstus, kā arī pieļaujamo datu agregācijas
 pakāpi.”;
 (2) regulas 5. pantu aizstāj ar
 šādu:
 “5. pants
 1. Pilnvaras pieņemt
 deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā
 pantā paredzētos nosacījumus.
 2. Īstenojot 2. panta 3. punktā
 deleģētās pilnvaras, Komisija nodrošina, ka deleģētie
 akti nerada ievērojamu papildu administratīvo slogu
 dalībvalstīm un respondentiem.
 3. Pilnvaras pieņemt 2. panta
 3. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir
 uz nenoteiktu laiku no (Publikāciju birojs: ierakstīt precīzu
 grozošās regulas spēkā stāšanās datumu).
 4. Eiropas Parlaments vai Padome
 jebkurā laikā var atsaukt 2. panta 3. punktā minēto
 pilnvaru deleģēšanu.
 Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz
 tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Tas stājas
 spēkā nākamajā dienā pēc lēmuma
 publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
 Vēstnesī, vai arī vēlākā datumā, kas
 tajā norādīts. Tas neskar jau spēkā esošus
 deleģētos aktus.
 5. Tiklīdz Komisija ir
 pieņēmusi deleģēto aktu, tā par to vienlaikus
 paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
 6. Saskaņā ar 2. panta 3. punktu
 pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad,
 ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas
 Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši
 iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas
 Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt
 iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu
 pagarina par diviem mēnešiem.”;
 (3) regulas 6. panta 3. punktu
 aizstāj ar šādu:
 “3. Metodoloģiskos ziņojumus, datu
 pieejamību un datu ticamību, kā arī citus attiecīgus
 jautājumus, kas ir saistīti ar šīs regulas piemērošanu,
 reizi gadā pārbauda kopā ar dalībvalstīm.”
 9. Eiropas Parlamenta un 2009. gada 18. jūnija Padomes Regula (EK)
 Nr. 543/2009, kas attiecas uz statistiku par augkopības
 kultūrām un ar ko atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 837/90 un
 (EEK) Nr. 959/93[36]
 Regulu (EK) Nr. 543/2009 groza šādi:
 (1) regulas 6. panta 2. punktu
 aizstāj ar šādu:
 “2. Komisija
 ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 8.a. pantu,
 ja tā pielāgo pielikumos paredzētās nosūtīšanas
 tabulas.”;
 (2) iekļauj šādu 8.a pantu:
 "8.a
 pants
 Deleģēto pilnvaru īstenošana
 1. Pilnvaras pieņemt
 deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā
 pantā paredzētos nosacījumus.
 2. Īstenojot 6. panta 2. punktā
 deleģētās pilnvaras, Komisija nodrošina, ka deleģētie
 akti nerada ievērojamu papildu administratīvo slogu
 dalībvalstīm un respondentiem.
 3. Pilnvaras pieņemt 6. panta
 2. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai
 piešķir uz nenoteiktu laiku no (Publikāciju birojs: ierakstīt
 precīzu grozošās regulas spēkā stāšanās datumu).
 4. Eiropas Parlaments vai Padome
 jebkurā laikā var atsaukt 6. panta 2. punktā
 minēto pilnvaru deleģēšanu.
 Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz
 tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Tas stājas
 spēkā nākamajā dienā pēc lēmuma
 publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
 Vēstnesī, vai arī vēlākā datumā, kas
 tajā norādīts. Tas neskar jau spēkā esošus
 deleģētos aktus.
 5. Tiklīdz Komisija ir
 pieņēmusi deleģēto aktu, tā par to vienlaikus
 paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
 6. Saskaņā ar 6. panta 2. punktu
 pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad,
 ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas
 Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši
 iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas
 Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt
 iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo
 laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”;
 (3) regulas 9. pantu aizstāj ar
 šādu:
 “9. pants
 Komitejas
 procedūra
 1. Komisijai palīdz Eiropas
 Statistikas sistēmas komiteja (ESSK), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta
 un Padomes 2009. gada 11. marta Regulu (EK) Nr. 223/2009 par
 Eiropas statistiku(*). Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta
 un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulas (ES) Nr. 182/2011,
 ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu
 kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas
 pilnvaru izmantošanu, nozīmē(**).
 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011
 5. pantu.
 ______________
 (*) OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.
 (**) OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.”
 [1] OV L 55, 28.2.2011., 19. lpp.
 [2] OV L 55, 28.2.2011.,
 13. lpp.
 [3] OV L 78, 28.3.1996., 27. lpp.
 [4] OV L 33, 5.2.2004., 1. lpp.
 [5] OV L 403, 30.12.2006., 1. lpp.
 [6] OV L 218, 13.8.2008., 1. lpp.
 [7] OV L 321, 1.12.2008., 1. lpp.
 [8] OV L 87, 31.3.2009., 1. lpp.
 [9] OV L 87, 31.3.2009., 42. lpp.
 [10] OV L 87, 31.3.2009., 70. lpp.
 [11] OV L 167, 29.6.2009., 1. lpp.
 [12] OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.
 [13] OV L 179, 7.8.1972., 1. lpp. (Padomes 1972. gada
 31. jūlija Lēmums 72/279/EEK, ar ko izveido
 Lauksaimniecības statistikas pastāvīgo komiteju).
 [14] ESSK 12. sanāksme 2012. gada 12. februārī.
 [15] OV L 55, 28.2.2011., 19. lpp.
 [16] OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
 [17] OV L 78, 28.3.1996., 27. lpp.
 [18] OV L 33, 5.2.2004., 1. lpp.
 [19] OV L 403, 30.12.2006., 1. lpp.
 [20] OV L 218, 13.8.2008., 1. lpp.
 [21] OV L 321, 1.12.2008., 1. lpp.
 [22] OV L 87, 31.3.2009., 1. lpp.
 [23] OV L 87, 31.3.2009., 42. lpp.
 [24] OV L 87, 31.3.2009., 70. lpp.
 [25] OV L 167, 29.6.2009., 1. lpp.
 [26] OV L 179, 7.8.1972., 1. lpp.
 [27] OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.
 [28] OV L 78, 28.3.1996., 27. lpp.
 [29] OV L 33, 5.2.2004., 1. lpp.
 [30] OV L 403, 30.12.2006., 1. lpp.
 [31] OV L 218, 13.8.2008., 1. lpp.
 [32] OV L 321, 1.12.2008., 1. lpp.
 [33] OV L 87, 31.3.2009., 1. lpp.
 [34] OV L 87, 31.3.2009., 42. lpp.
 [35] OV L 87, 31.3.2009., 70. lpp.
 [36] OV L 167, 29.6.2009., 1. lpp.


text:
 25.2.2006
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 C 48/10
 ARRÊT DE LA COUR
 (quatrième chambre)
 du 15 décembre 2005
 dans l'affaire C-96/05: Commission des Communautés européennes contre République hellénique (1)
 (Manquement d'État - Directive 2001/65/CE - Comptes annuels et comptes consolidés de certaines formes de sociétés - Non-transposition dans le délai prescrit)
 (2006/C 48/19)
 Langue de procédure: le grec
 Dans l'affaire C-96/05, ayant pour objet un recours en manquement au titre de l'article 226 CE, introduit le 21 février 2005, Commission des Communautés européennes, (agents: MM. G. Braun et G. Zavvos) contre République hellénique, (agent: Mme N. Dafniou), la Cour (quatrième chambre), composée de M. K. Schiemann, président de chambre, MM. M. Ilešič (rapporteur) et E. Levits, juges, avocat général: M. P. Léger, greffier: M. R. Grass, a rendu le 15 décembre 2005 un arrêt dont le dispositif est le suivant:
 1.
 En ne prenant pas, dans le délai prescrit, les dispositions législatives, réglementaires et administratives nécessaires pour se conformer à la directive 2001/65/CE du Parlement européen et du Conseil, du 27 septembre 2001, modifiant les directives 78/660/CEE, 83/349/CEE et 86/635/CEE en ce qui concerne les règles d'évaluation applicables aux comptes annuels et aux comptes consolidés de certaines formes de sociétés ainsi qu'à ceux des banques et autres établissements financiers, la République hellénique a manqué aux obligations qui lui incombent en vertu de cette directive.
 2.
 La République hellénique est condamnée aux dépens.
 (1) JO C 93 du 16.04.2005.


text:
 ΕΡΓΑΣΙΑ-11 προγράμματα, το επόμενο διάστημα με στόχο τη δημιουργία 73.600 θέσεων εργασίας - Επαγγελματικός Οδηγός Ιωαννίνων
 ΕΡΓΑΣΙΑ-11 προγράμματα, το επόμενο διάστημα με στόχο τη δημιουργία 73.600 θέσεων εργασίας
 Το υπουργείο Εργασίας σε συνεργασία με τον ΟΑΕΔ έχουν εδώ και καιρό σχεδιάσει 11 προγράμματα, τα οποία θα τρέξουν το επόμενο διάστημα με στόχο τη δημιουργία 73.600 θέσεων εργασίας. Τα προγράμματα θα αφορούν: Νέους με υψηλά προσόντα, ενισχυμένη επιδότηση νέων θέσεων...
 στον τομέα της μεταποίησης και της βιομηχανίας, πρακτική άσκηση και κατάρτιση σε καινοτόμους κλάδους και αγροτικό τομέα. Επίσης θα δίνουν τη δυνατότητα δημιουργία επιχειρήσεων στους ανέργους, θα προσφέρουν κατάρτιση αλλά και εξειδίκευση σε δυναμικούς κλάδους της οικονομίας. Ειδικότερα τα έντεκα προγράμματα είναι: 1) Πρόγραμμα για την ένταξη στην αγορά εργασίας 10.000 ανέργων σε δυναμικούς κλάδους της οικονομίας Έμφαση θα δοθεί στον αγροτοδιατροφικό τον τεχνολογικό τομέα καθώς και τους κλάδους πληροφορικής και επικοινωνιών. Αφορά 10.000 άνεργους, 29-64 ετών οι οποίοι θα προωθηθούν στην απασχόληση του αγροτοδιατροφικού τομέα, ενώ θα υποστηριχθούν προκειμένου να αναλάβουν επιχειρηματική δραστηριότητα στον πρωτογενή τομέα. Το πρόγραμμα περιλαμβάνει θεωρητική κατάρτιση 120 ωρών, συμβουλευτική υποστήριξη, πιστοποίηση και πρακτική άσκηση σε επιχειρήσεις του ιδιωτικού τομέα, η οποία δεν θα υπερβαίνει τους 5 μήνες. Αποκλειστικά για τα προγράμματα κατάρτισης σε ειδικότητες του Αγροτικού Τομέα η πρακτική άσκηση μπορεί να πραγματοποιηθεί και σε επιχειρήσεις του ευρύτερου δημόσιου τομέα. 2) Πρόγραμμα επιδότησης Νέων Θέσεων Εργασίας για 6.000 ανέργους ηλικίας έως 35 ετών Θα αφορά απόφοιτους τριτοβάθμιας εκπαίδευσης σε μεταποιητικές/βιομηχανικές επιχειρήσεις. Το πρόγραμμα προβλέπει τη κατάρτιση 6.000 ανέργων αποφοίτων πτυχιούχων ανωτάτων ιδρυμάτων πανεπιστημιακού και τεχνολογικού τομέα και στη συνέχεια επιδοτούμενη πρόσληψη τους σε μεταποιητικές/ βιομηχανικές επιχειρήσεις. 3) Πρόγραμμα Κοινωφελούς Εργασίας 2.300 ανέργων σε Κέντρα Φιλοξενίας Προσφύγων – Γ ́ Κύκλος. Πρόκειται για πρόγραμμα απασχόλησης σε δομές υποστήριξης των προσφύγων για 8 μήνες, με πλήρη ασφαλιστικά και εργασιακά δικαιώματα. Θα ξεκινήσει εντός του Φθινοπώρου και, αφορά απασχόληση στα Κέντρα Υποδοχής και Φιλοξενίας Προσφύγων και την «πρόσληψη ανέργων σε θέσεις εργασίας που θα υποστηρίζουν τη λειτουργία αυτών των Κέντρων». Πρόκειται για προσωπικό σε ποικιλία υποστηρικτικών ειδικοτήτων για την επικράτεια, δεν αφορά κατάρτιση του προσωπικού, και είναι διάρκειας οκτώ μηνών. Πέρα του μισθού θα δίνεται και επιπρόσθετο κίνητρο με τη μορφή ειδικού επιδόματος μετεγκατάστασης ύψους 300 ευρώ μηνιαίως για όσους χρειάζεται να μετακινηθούν από την πόλη που διαμένουν στην πόλη που θα εργαστούν. 4) Πρόγραμμα επιχορήγησης επιχειρήσεων για την απασχόληση 15.000 ανέργων νέων ηλικίας 18-29 ετών, Έμφαση θα δοθεί στους πτυχιούχους ανωτάτων εκπαιδευτικών ιδρυμάτων πανεπιστημιακού και τεχνολογικού τομέα και αναμένεται να προκηρυχθεί από τον ΟΑΕΔ εντός του Σεπτεμβρίου. Σκοπός του προγράμματος είναι η πρόσληψη 15.000 άνεργων νέων ηλικίας 18-29 ετών σε νέες θέσεις εργασίας πλήρους απασχόλησης του ιδιωτικού και κοινωνικού τομέα της οικονομίας και η απασχόλησή τους για διάστημα τουλάχιστον 15 μηνών. Οι περισσότερες θέσεις του προγράμματος προορίζονται για άνεργους πτυχιούχους τριτοβάθμιας εκπαίδευσης έως 29 ετών. Οι επιχειρήσεις/φορείς θα επιχορηγηθούν για τμήμα του μισθολογικού και μη μισθολογικού κόστους των νεοπροσλαμβανόμενων ανέργων. Η διάρκεια της επιχορήγησης θα είναι μεγαλύτερη εάν προσλάβουν μακροχρόνια ανέργους και δικαιούχους Κοινωνικού Εισοδήματος Αλληλεγγύης (ΚΕΑ). Το πρόγραμμα θα ξεκινήσει με 10.000 θέσεις, των οποίων η κατανομή μεταξύ πτυχιούχων τριτοβάθμιας εκπαίδευσης και υπόλοιπων άνεργων νέων θα προσδιοριστεί στη δημόσια πρόσκληση. Οι υπόλοιπες 5.000 θέσεις θα προκηρυχθούν σε δεύτερο χρόνο. Επιχορήγηση προγράμματος Η συνολική διάρκεια της επιχορήγησης του προγράμματος ορίζεται ως εξής: α) Δώδεκα μήνες για πρόσληψη ανέργων ηλικίας 18-29 ετών, που είναι εγγεγραμμένοι στο μητρώο ανέργων του ΟΑΕΔ για χρονικό διάστημα 3 έως 12 μηνών. Μετά τη λήξη της επιχορήγησης, οι επιχειρήσεις δεσμεύονται να διατηρήσουν το προσωπικό τους (προϋπάρχον και επιχορηγούμενο) για 3 επιπλέον μήνες χωρίς επιχορήγηση. β) Δεκαπέντε μήνες για πρόσληψη μακροχρόνιων ανέργων και δικαιούχων ΚΕΑ, χωρίς δέσμευση διατήρησης του προσωπικού μετά τη λήξη της επιχορήγησης. Ποσό επιχορήγησης Το ποσό επιχορήγησης ορίζεται στο 50% του μηνιαίου μισθολογικού και μη μισθολογικού κόστους του ωφελούμενου, με ανώτατο όριο τα 400 ευρώ για μηνιαίως για τους νέους έως 25 ετών και τα 500 ευρώ για τους νέους άνω των 25 ετών. Δικαιούχοι του προγράμματος Ιδιωτικές επιχειρήσεις, φορείς Κοινωνικής και Αλληλέγγυας Οικονομίας ( Κ.ΑΛ.Ο) και γενικά εργοδότες του ιδιωτικού τομέα που ασκούν τακτικά οικονομική δραστηριότητα σε όλη την χώρα. Απαραίτητη προϋπόθεση για την ένταξη μιας επιχείρησης στο πρόγραμμα είναι να μην έχει προβεί σε μείωση του προσωπικού της κατά τη διάρκεια τριμήνου πριν την υποβολή της αίτησης χρηματοδότησης. Ωφελούμενοι του προγράμματος Ωφελούμενοι του προγράμματος είναι: — Άνεργοι, με έμφαση στους πτυχιούχους ανωτάτων εκπαιδευτικών ιδρυμάτων πανεπιστημιακού και τεχνολογικού τομέα ηλικίας 18-29 ετών, εγγεγραμμένοι στο μητρώο ανέργων του ΟΑΕΔ, για χρονικό διάστημα τουλάχιστον τριών (3) μηνών πριν από την υπόδειξή τους από τα αρμόδια ΚΠΑ2. — Μακροχρόνια άνεργοι, με έμφαση στους πτυχιούχους ανωτάτων εκπαιδευτικών ιδρυμάτων πανεπιστημιακού και τεχνολογικού τομέα ηλικίας 18-29 ετών, εγγεγραμμένοι στο μητρώο ανέργων του ΟΑΕΔ για χρονικό διάστημα τουλάχιστον 12 μηνών μέχρι την υπόδειξή τους από τα αρμόδια ΚΠΑ2. — Άνεργοι, με έμφαση στους πτυχιούχους ανωτάτων εκπαιδευτικών ιδρυμάτων πανεπιστημιακού και τεχνολογικού τομέα ηλικίας 18-29 ετών, εγγεγραμμένοι στο μητρώο ανέργων του ΟΑΕΔ για χρονικό διάστημα τουλάχιστον μιας (1) ημέρας πριν από την υπόδειξή τους από τα αρμόδια ΚΠΑ2, δικαιούχοι του Κοινωνικού Εισοδήματος Αλληλεγγύης (ΚΕΑ). 5) Πρόγραμμα για την πρόσληψη 2.000 ατόμων με αναπηρίες, απεξαρτημένων από εξαρτησιογόνες ουσίες, αποφυλακισμένων, νεαρών παραβατικών ατόμων ή νεαρών ατόμων που βρίσκονται σε κοινωνικό κίνδυνο. Θα χρηματοδοτηθεί με εθνικούς πόρους μέσω ΟΑΕΔ. Προϋπολογισμός 39.600.000 €. Πρόκειται για ένα πρόγραμμα που αφορά τις ευάλωτες κατηγορίες του πληθυσμού. Σύμφωνα με τον ΟΑΕΔ είναι πιο ελκυστικό για τις επιχειρήσεις του ιδιωτικού τομέα της οικονομίας και για τους φορείς της κοινωνικής οικονομίας. Στόχος είναι άτομα από τις ομάδες το λεγόμενου «κοινωνικού αποκλεισμού», που είναι κοινωνικά αποκλεισμένες αλλά και ταυτόχρονα αποκλεισμένες από την εργασία. Στη νέα δράση του Οργανισμού, περιλαμβάνεται επιδότηση μέχρι του ποσού των 700 ευρώ ανά μηνιαίως για τους εργαζόμενους με πλήρη απασχόληση και μέχρι του ποσού των 350 ευρώ (μηνιαίως) για τους εργαζόμενους με μερική απασχόληση. 6) Πρόγραμμα κατάρτισης και πιστοποίηση 10.000 ανέργων ηλικίας 29-64 Θα αφορά κλάδους που παρουσιάζουν προοπτικές ανάπτυξης. Το πρόγραμμα περιλαμβάνει θεωρητική κατάρτιση 120 ωρών, συμβουλευτική υποστήριξη, πιστοποίηση και πρακτική άσκηση σε επιχειρήσεις του ιδιωτικού τομέα, η οποία δεν θα υπερβαίνει τους 5 μήνες. 7) Πιλοτικό πρόγραμμα για νέους ανέργους 18-29 ετών που είναι εγγεγραμμένοι στα μητρώα του ΟΑΕΔ και αφορά 2.000 θέσεις8) Πρόγραμμα προώθησης της επιχειρηματικότητας νέων, ηλικίας 18-24 ετών για 9.500 άτομα. Αφορά ανέργους ηλικίας 18-29 ετών, αποφοίτους Γυμνασίου και Γενικού Λυκείου, και θα καλύψει 9.500 άτομα. Στόχος του ΟΑΕΔ είναι το πρόγραμμα να ξεκινήσει εντός του Οκτωβρίου. 9) Πρόγραμμα υποστήριξης επιχειρηματικότητας των νέων, ηλικία 18-29 ετών για 2.500 άτομα Το συγκεκριμένο πρόγραμμα θα υλοποιηθεί σε συνεργασία με τους Κοινωνικούς Εταίρους μέσα από μία προγραμματική συμφωνία που έχει συνάψει ο ΟΑΕΔ. Αφορά συνολικά 2.500 άτομα. Το συγκεκριμένο πρόγραμμα αναμένεται να ξεκινήσει τον Οκτώβριο. 10) Πρόγραμμα Κοινωφελούς χαρακτήρα σε 34 δήμους της χώρας – Β’ Κύκλος με 6.300 θέσεις εργασίας. και Πρόγραμμα για την ένταξη στην αγορά εργασίας 8.000 γυναικών.
 Λέξεις Κλειδιά: Ενημέρωση Επικαιρότητα εργασία Κοινωνία ΟΑΕΔ
 ΚΕΑ-Σήμερα θα γίνει η πληρωμή των δικαιούχων
 Έρχονται προσλήψεις 15.000 ανέργων έως 29 ετών - Επικαιρότητα Jun 21
 ΟΑΕΔ: Ξεκίνησε η υποβολή αιτήσεων για 10.000 προσλήψεις ανέργων ηλικίας 18-29 ετών - Οικονομία Jul 04
 Οι ειδικότητες στην (ΕΠΑ.Σ) Μαθητείας Ιωαννίνων του ΟΑΕΔ - Εκπαίδευση Aug 27
 Αναρτήθηκαν τα αποτελέσματα της Κοινωφελούς - Επικαιρότητα Sep 11
 ΕΙΣΑΓΩΓΗ ΣΠΟΥΔΑΣΤΩΝ ΣΤΑ ΙΕΚ ΤΟΥ ΟΑΕΔ - Επικαιρότητα Sep 12


text:
STADGAR FÖR HULU FIBER, EKONOMISK FÖRENING | LJUSHULT / HULU FIBER
 STADGAR FÖR HULU FIBER, EKONOMISK FÖRENING
 FÖRENINGSSTADGAR FÖR HULU FUBER, ekonomisk förening
 Antagna av föreningens årsstämma 2017-06-19
 Föreningens namn är Ekonomiska föreningen Hulu fiber.
 Föreningen har till ändamål att främja medlemmarnas ekonomiska intressen genom att tillhandahålla medlemmarna nätanslutning till kommunikationsnät för bredband (bl.a data- och telekommunikation) och tjänster för nyttjande av anslutningen samt bedriva annan därmed sammanhängande och förenlig verksamhet. Medlemmarna skall delta i verksamheten genom att nyttja föreningens tjänster.
 Föreningens styrelse skall ha sitt säte i Borås kommun. Föreningens verksamhetsområde är de södra delarna av Borås kommun, samt därtill angränsande områden.
 Till medlem kan antas fastighetsägare inom föreningens verksamhetsområde och som avser att teckna eller har tecknat avtal om anslutning av fastighet till föreningens kommunikationsnät, om sökanden i övrigt kan förväntas följa föreningens stadgar och beslut samt bidra till förverkligande av föreningens ändamål.
 Om en fastighet har flera delägare kan endast en av delägarna vara formell medlem. Ansökan om medlemskap görs skriftligt till föreningen på av föreningen tillhandahållet formulär. Ansökan om inträde prövas av styrelsen. Om det är ändamålsenligt får arrendator jämställas med fastighetsägare.
 Medlem ska delta i föreningen med ett insatsbelopp från 100 SEK upp till 38 000 SEK för varje ansluten fastighet. Insatsbeloppets storlek beslutas vid ordinarie föreningsstämma enligt § 16 eller vid extra föreningsstämma enligt §17.
 Av insatsbeloppet ska 2 100 kr betalas till föreningens konto senast två veckor efter att medlemskap beviljats. Resterande belopp betalas enligt styrelsens anvisningar. En insats återbetalas i enlighet med bestämmelserna i 4 kap. lagen om ekonomiska föreningar.
 Varje medlem ska årligen till föreningen betala avgift, som beslutas av föreningsstämman, dock högst 200 SEK. Medlemsavgiften ska betalas på det sätt och inom den tid som styrelsen bestämmer.
 § 9 AVGÅNG, UPPSÄGNING AV MEDLEMSKAPOCH UTESLUTNING
 Utom i de fall som är bestämda på ett särskilt sätt i lagen om ekonomiska föreningar sker avgång ur föreningen vid räkenskapsårets slut. Avgång får dock inte ske tidigare än två år efter datum för anslutningsavtalets tecknande, undantag då medlemskap skall överlåtas till ny fastighetsägare. Ansökan om utträde ur föreningen skall ske skriftligen till styrelsen minst 3 månader före räkenskapsårets slut. Annars sker avgången först vid påföljande räkenskapsårs slut.
 En medlem som bryter mot stadgarna eller som uppenbarligen skadar föreningen eller motarbetar dess intressen eller ändamål kan av styrelsen uteslutas ur föreningen. En utesluten medlem kan hänskjuta frågan om uteslutning till föreningsstämman genom att anmäla detta till styrelsen inom en månad från det att meddelandet om uteslutning skickades till medlemmen. Sker avgång på grund av uteslutning skall styrelsens beslut vara fattat minst 1 månad före räkenskapsårets slut. Upphävs beslutet av föreningsstämman har eventuell avgång som skett dessförinnan ingen verkan.
 § 10 FÖRVÄRV AV ANDEL
 Den som förvärvat en medlems andel genom överlåtelse (köp, gåva, byte etc) utan att själv vara medlem i föreningen skall ansöka om medlemskap inom sex månader efter förvärvet.
 Styrelsen ska bestå av lägst tre och högst nio ledamöter, med högst två suppleanter. Ordförande väljs av föreningsstämman på ett år, d.v.s. fram till slutet av den ordinarie föreningsstämma som hålls påföljande räkenskapsår.
 Styrelseledamöter och ev. styrelsesuppleanter väljs av föreningsstämman på två år, d.v.s. fram till slutet av den ordinarie föreningsstämma som hålls andra räkenskapsåret efter valet, fast växelvis så att ungefär halva styrelsen väljs varje år. Person som ej är medlem kan utses till styrelseledamot. Förutom ordförande konstituerar styrelsen sig själv. Styrelsesuppleanter har rätt att närvara vid styrelsemöte.
 Föreningsstämman skall årligen välja lägst en och högst två revisorer och högst en revisorssuppleant fram till slutet av nästa ordinarie föreningsstämma.
 § 15 ÅRSREDOVISNING OCH REVISIONSBERÄTELSE
 Styrelsen skall lämna årsredovisningshandlingarna till revisorerna senast sex veckor före ordinarie föreningsstämma.
 Revisorerna skall lämna berättelsen över sin granskning till styrelsen senast tre veckor innan årsstämman.
 En ordinarie föreningsstämma, årsstämma, skall hållas före juni månads utgång.
 5. Val av två justeringspersoner, tillika rösträknare
 6. Fråga om stämman blivit utlyst i behörig ordning.
 7. Styrelsens årsredovisning och revisorernas berättelse
 8. Beslut om fastställande av balansräkningen och resultaträkningen samt om
 11. Beslut om medlemsavgift och andra avgifter för innevarande räkenskapsår efter
 13. Val av övriga styrelseledamöter och eventuellt suppleanter
 15. Val av valberedning lägst två och högst fem personer, varav en sammankallande.
 föreningens stadgar och som anmälts till styrelsen senast åtta veckor före
 17.Mötets avslutande
 Ärenden som medlem önskar hänskjuta till årsstämman skall skriftligen anmälas till styrelsen i sådan tid att ärendet kan tas upp i kallelsen till stämman, senast åtta veckor före stämman.
 Extra föreningsstämma skall utlysas av styrelsen då det behövs och då det, för behandling uppgivet ärende, skriftligen begärts av revisorer eller minst 10% procent av föreningens medlemmar. Vid extra föreningsstämma får inte beslut fattas i andra ärenden än de som angivits i kallelsen.
 Vid föreningsstämma har varje medlem en röst per inbetald insats enligt § 6, dock maximalt 5 röster. Medlem som ej kan närvara har rätt att lämna fullmakt till annan myndig person.
 Ombudet ska ha en skriftlig, daterad och av medlemmen undertecknad fullmakt. En fullmakt gäller högst ett år från utfärdandet. Ett ombud får endast företräda en medlem.
 Kallelse till ordinarie föreningsstämma ska utfärdas tidigast sex veckor och senast fyra veckor före föreningsstämman. Revisor skall genast underrättas om kallelse till föreningsstämma.
 För extra föreningsstämma styrs kallelsetiden av vilka frågor som stämman ska behandla, 7 kap. 17 § lagen om ekonomiska föreningar tillämpas.
 Kallelse till föreningsstämma och andra meddelande sker skriftligen via E-post eller brev med posten.
 Alla kallelser, meddelanden och all annan information som ska lämnas till medlemmarna får skickas per E-post under de förutsättningar som anges i 1 kap. 8 § lagen om ekonomiska föreningar. En förutsättning är att medlem samtyckt till att all information lämnas via E-post. Detta samtycke får när som helst återkallas.
 Till enskild medlem som inte lämnat samtycke ska ordinarie postgång användas.
 Fritt eget kapital enligt fastställd balansräkning ska, sedan i lag föreskriven avsättning till reservfonden har skett, enligt föreningsstämmans beslut föras i ny räkning eller fonderas för särskilt ändamål.
 Beträffande förhållandena i övrigt finns bestämmelser i Lag (1987:667) om ekonomiska föreningar.


type: wikipedia

text:
Himki (ruski: Химки ) su grad u Moskovskoj oblasti u Rusiji.
 Broj stanovnika:
 142.099 (1.siječnja 2004.)
 141.000 (2002.)
 106.000 (1977.)
 23.000 (1939.).
 Prvotno je bilo naselje vila ("dača"), a razvilo se u moskovsko stambeno i rekreacijsko predgrađe. U blizini su se razvili i industrijski pogoni poput tvornica stakla i keramičkih pločica. 1939. godine stekao je gradski status.
 1930-ih godina u Himkima se nalazio glavni odjel NKVD-a, u kojem su pod Ješovim Velike čistke bile pripremane.
 U Himkima djeluje nogometni klub NK Himki.
 Gradovi prijatelji
 Grodno, Bjelorusija
 Poltava, Ukrajina
 Kemer, Turska
 Gradovi u Rusiji
 Moskovska oblast


text:
Gražiškiai – miestelis Vilkaviškio rajono savivaldybėje, 13 km į rytus nuo Vištyčio prie kelio ; Širvintos dešiniajame krante (kur įteka Gražupis). Seniūnijos ir seniūnaitijos centras. Stovi Gražiškių Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia, veikia paštas (LT-70029), gimnazija, biblioteka, bendruomenės namai.
 Etimologija
 Manoma, jog žodis Gražiškiai kilęs iš šalia tekančio Graužos arba Gražupio upelio pavadinimo (vandenvardinis vietovardis). Ankstyvuosiuose rašytiniuose šaltiniuose vietovė vadinama Gražos arba Gražių vardu, o nuo XVII a., pridėjus priesagą jau kaip Gražiškiai.
 Geografija
 Gražiškiai yra pietvakarių Lietuvoje, Sūduvos aukštumoje, Vilkaviškio rajono pietuose. 5 km į pietvakarius nuo Gražiškių yra Vištyčio regioninis parkas. Apylinkėse telkšo Talaikės, Vygrio, Beržinio, Armudiškių, Dotamų ežerai.
 Pietrytinėje miestelio dalyje susikerta du krašto keliai:
 Rajoninis kelias:
 Istorija
 Gyvenvietės atsiradimas siejamas su XVI a. Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštijoje vykdyta Užnemunės kolonizacija. Naujai kuriamą kaimą sudarė kalnas su aplinkinėmis žemėmis, jam duotas Gražos arba Gražių pavadinimas. 1598 m. Nemunaičio girininkas Jonas Naruševičius pirmuoju gyvenvietės savininku paskyrė Vaitiekų Gintautą, kuris įkūrė Gražių dvarą. Jo iniciatyva apie 1600 m. buvo pastatyta pirmoji medinė bažnyčia, kuriai J. Naruševičius paskyrė dešimtinę iš visų Nemunaičio girininkijos gyventojų. 1606 m. Vaitiekaus dvaras turėjo 16 valakų žemės, 90 margų miško, vandens malūną prie Dotamo upės. 1623 m. minima, jog prie bažnyčios veikė parapinė mokykla. Laikui bėgant bažnyčia sunyko, vietoje jos 1745 m. pastatyta nauja medinė. 1746 m. Gražiškiai gavo savaitinių turgų ir 4 metinių prekymečių privilegiją. 1781 m. atkurta parapinė mokykla.
 Gražiškių parapijai tapus viena turtingiausių Užnemunėje, jos klebonais XVIII a. pabaigoje – XIX a. pradžioje buvo skiriami vyskupai. XIX a. viduryje šalia pradžios mokyklos veikė ir aukštesnioji mokykla, kuri rengė valsčiaus raštininkus.
 1863 m. Gražiškių apylinkėse veikė valstiečio G. Martinaičio vadovaujamų sukilėlių būrys. 1865 m. apylinkės gyventojų iniciatyva įsteigta pirma valdiška mokykla. 1925 m. pastatyta nauja medinė mokykla, kuri Antrojo Pasaulinio karo metu buvo apgriauta ir atstatyta 1951 m., 1946–1948 m. – progimnazija, nuo 1948 m. Gražiškių vidurinė mokykla.
 1877–1881 m. gyvenvietėje pastatyta dabartinė mūrinė Gražiškių Šv. arkangelo Mykolo bažnyčia. 1861–1950 m. miestelis buvo valsčiaus centras. Gražiškių gyventojai dalyvavo 1905–1907 m. revoliuciniuose įvykiuose, 1918 m. masine kolektyvine peticija parėmė Lietuvos Valstybės Tarybos veiklą. 1935 m. Gražiškių gyventojai dalyvavo Suvalkijos valstiečių streike.
 Po II pasaulinio karo miestelis tapo Gražiškių apylinkės centru. Apylinkėse veikė Tauro apygardos Vytauto rinktinės Lietuvos partizanai. 1947 m. įkurta pirmoji biblioteka. 1950–1992 m. kolūkio centrinė gyvenvietė. Apylinkėje buvo keturi kolūkiai: „Gražiškietis“, „Tiesa“, „Gintaras“ ir „Gimtoji žemė“. 1947 m. įsteigta biblioteka, 1959 m. klebonijos patalpose įsteigti kultūros namai, paštas, ambulatorija, kolūkio kontora. Miestelyje veikė dramos, dailiojo skaitymo būreliai, vyrų, moterų ansambliai, kaimo kapela, kultūros namuose buvo rodomi filmai. 1987 m. įkurtas lig šiol veikiantis etnografinis ansamblis „Gražupis“.
 2001 m. patvirtintas Gražiškių herbas. 2002 m. liepą miestelis minėjo 400 metų įkūrimo jubiliejų. 2009 m. liepos 19 d. iš Gražiškių kilusių žmonių iniciatyva prie vidurinės mokyklos atidengtas į tėviškę grįžti kviečiančio angelo paminklas. 2010 m. balandžio 7 d. oficialaus vizito metu miestelyje lankėsi šalies prezidentė Dalia Grybauskaitė.
 |}
 Gyventojai
 Pirmojo 1923 m. Lietuvos gyventojų surašymo metu įvardinami du Gražiškių kaimai, kuriuose iš viso buvo 52 ūkiai ir 398 gyventojai.
 Žymūs žmonės
 Antanas Vasys-Vasiliauskas (1902–1974), istorikas, profesorius.
 Algirdas Lukoševičius (1932–2011), agronomas.
 Kęstutis Paliokas (1933–1978), dailininkas.
 Kultūra
 Gražiškiuose yra išlikęs senas paprotys tarp Kalėdų ir Trijų Karalių švęsti Šyvio (balto žirgo) šokdinimo šventę, priklausančią Užgavėnių švenčių ciklui. Šios šventės pagrindinis personažas pavaizduotas ir miestelio herbe.
 Miestelyje aktyviai veikia etnografinis ansamblis „Gražupis“, dalyvaujantis Lietuvių dainų šventėse, rajono renginiuose, koncertavęs Lenkijoje, įrašęs keletą dainų Lietuvos radijo studijoje. Dabartinė ansamblio vadovė – Aldona Krapavickienė.
 Galerija
 Šaltiniai