text:
Kazniva dejanja - Odvetniška pisarna Petek
 Področja dela/Kazniva dejanja in prekrški/Kazniva dejanja
 Odvetniška pisarna Petek uspešno deluje na področju kaznivih dejanj in prekrškov. Partnerja Andrej Miklič in Marko Petek sta bila namreč 12 let zaposlena na Ministrstvu za notranje zadeve, Policija, kjer sta opravljala različna dela in naloge. Večji del svojega delovanja na policiji sta se ukvarjala tudi s kaznivimi dejanji in prekrški. Andrej Miklič je praktično vso policijsko kariero delal na kaznivih dejanjih, zadnja leta pa sta oba delala na Oddelku za gospodarsko kriminaliteto, zato se Odvetniška pisarna Petek ukvarja tudi s specifičnimi kaznivimi dejanji s področja gospodarskega kriminala, kjer je potrebno dobro poznavanje kaznivih dejanj in gospodarskega prava.
 Ena najhujših stvari, ki se posamezniku lahko zgodi, je hišna preiskava in/ali preiskava poslovnih prostorov. Gre za hud poseg v integriteto posameznika, ko vam ob 6. uri zjutraj na vrata potrkajo kriminalisti. V tem primeru lahko zahtevate odvetnika in policisti kriminalisti morajo počakati 2 uri na prihod odvetnika.
 Pri hišni preiskavi je treba zagotoviti njeno zakonitost. Po hišni preiskavi ni neobičajno, da osumljencu odvzamejo prostost za 48 ur in v najhujših primerih preiskovalni sodnik odredi po tem času še pripor. To so situacije, ko najbolj potrebujete dobrega odvetnika.
 Bistvo in najpomembnejši del pri kaznivih dejanjih ter prekrških je ocena situacije in možnosti za uspešno obrambo.
 Pri kaznivih dejanjih in prekrških bi moralo veljati načelo »v dvomu v korist obdolženca« (in dubio pro reo), vendar v praksi pogosto ni tako. Namesto da bi tožilstvo in policija oziroma drugi inšpekcijski organi dokazovali krivdo in dokaze proti osumljencu, je situacija ravno nasprotna.
 Osumljenec oziroma kasneje obdolženec dokazuje svojo nedolžnost in mora storiti vse potrebno, da v postopku uspe, bodisi z oprostilno sodbo bodisi z najmanjšo možno višino kazni. Nerealno in zavajajoče bi bilo stališče, da je uspeti v kazenskih in prekrškovnih postopkih lahko.
 Zelo pomembno se nam zdi, da rešitev ne iščemo samo v okviru ustaljenih okvirov. Nemalokrat se z iznajdljivostjo in dobro pripravo najdejo rešitve, ki niso očitne na prvi pogled. Tak primer je predstavljen spodaj, ko tak ugoden izid na začetku ni bil niti malo pričakovan. Bistveno pri teh rešitvah je, da smo ljudje živa bitja z različnimi zgodbami in različno zgodovino.
 Če imate težave ali vprašanja, vezana na kazenski postopek, nas lahko pokličete v naš KLICNI CENTER ali se dogovorite za sestanek na eni izmed naših drugih kontaktnih številk. Pokličete nas lahko, če nastopate kot osumljenec/-ka, oškodovanec/-ka, priča ali druga oseba, ki je kakorkoli udeležena v kazenskem postopku ali želi pri njem komu pomagati.
 Kazenski postopek se običajno začne z vložitvijo kazenske ovadbe s strani oškodovanca, tretje osebe ali same policije oziroma tožilstva. Na podlagi podane kazenske ovadbe policisti pridobivajo dokaze in zbirajo obvestila od prič ter osumljenih, v nadaljevanju pa zadevo odstopijo v reševanje na pristojno okrožno državno tožilstvo. V nadaljevanju predkazenskega postopka tožilec vodi in usmerja postopek ter po potrebi predlaga, da se uvede preiskava. Preiskava se vodi pred preiskovalnim sodnikom, ki zgolj uvede preiskavo in izvaja tiste dokaze, ki jih je predlagalo tožilstvo ali druge osebe, ki sodelujejo v predkazenskem postopku. Ob zaključku preiskave pa zadevo pošlje nazaj tožilstvu, ki se odloči, ali bo vložilo obtožni predlog zoper osumljenca ali pa bo ovadbo zavrglo, torej kazenskega postopka ne bo nadaljevalo. Povedano drugače, tožilec je tisti, ki se odloči, ali bo postopek nadaljeval ali zaključil, funkcija preiskovalnega sodnika pa je zgolj v vodenju in usmerjanju pri vodenju preiskave, ne odloča pa preiskovalni sodnik o tem, ali bo nekdo obsojen ali oproščen obtožbe.
 Če tožilec vloži obtožnico oziroma obtožni predlog s strani tožilca, se zadeva preda na pristojno okrajno ali okrožno sodišče, ki obravnava zadevo. Običajno od vložitve obtožnega akta pa do razpisa predobravnavnega naroka ali glavne obravnave traja od enega do treh let, odvisno v katerem mestu v Sloveniji. V večjih mestih, kjer so večji sodni zaostanki, je doba daljša, v manjših mestih pa je zadeva lahko prej na vrsti. Ko je enkrat uveden postopek na sodišču, je od obsega samega postopka odvisno, koliko časa bo zadeva trajala – običajno nekaj mesecev, v hujših zadevah pa tudi kašno leto ali več. Ko sodišče izvede vse dokaze, se izreče (ustno) sodba na koncu zadnje obravnave (za razliko od civilnih sporov, kjer sodišča skoraj nikoli ne izrečejo sodbe takoj po koncu postopka, ampak šele čez mesec ali več ta izide pisno). Zoper sodbo je mogoče vložiti pritožbo na višje sodišče. V primeru pogojne obsodbe je treba pritožbo napovedati na samem naroku ali v roku osmih dni. Višja sodišča v Sloveniji so štiri in običajno porabijo do dve leti, da izdajo sodbo.
 Po odločitvi višjega sodišča je mogoče vložiti izredna pravna sredstva na Vrhovno sodišče Republike Slovenije in kasneje na Ustavno sodišče Republike Slovenije ter Evropsko sodišče za človekove pravice v Strasbourgu. Več o tem najdete na: človekove pravice in evropski spori.
 Nikoli ne dajajte izjav na policiji/policistom
 Vedno in povsod se pojavlja vprašanje, ali se zagovarjati v postopku ali ne. Obstaja neko nepisano pravilo, da se krivi obdolženci ne zagovarjajo.
 Nikoli ni smiselno dajati izjav na policiji brez odvetnika. Iz nekega predavanja, ki sta ga na ameriški fakulteti imela profesor prava James Duane in policist Georga Bruch, izhaja, da je izredno tvegano dajati na policiji kakršnekoli izjave. Navedeno je pomembno predvsem s stališča taktik in metodik policijskega zasliševanja, saj bodo policisti uporabili sleherno informacijo, ki jo boste izdali, v svojo korist. Tudi iz naše prakse izhajajo primeri, ko smo poskušali policiste argumentativno prepričati v nedolžnost stranke ali v dokaze, ki kažejo na to, da je naša stranka bistveno manj vpletena v določen postopek, kot zatrjuje policija, vendar pa z navedenim nikoli in nikdar nismo uspeli. Profesor Duane je celo omenjal primer, ko se je neki kazenski odvetnik zagovoril na policiji, ko je mislil, da jih bo prepričal o svoji nedolžnosti, v bistvu pa je le izdal eno neumno informacijo, ki ga je na koncu pripeljala do obsodilne sodbe.
 Dejstvo je, da ima glavno vlogo pri odločanju, ali se bo kazenski postopek nadaljeval ali ne, tožilec, zato je nesmiselno pričakovati, da bo policija odstopila od pregona samo zato, ker ste vi ali kakšna druga priča »policijo prepričali« v svojo nedolžnost.
 Nikoli ne dajajte izjav policiji
 V enem od naših primerov je bil obdolženi osumljen storitve kaznivega dejanja tatvine, pri čemer pa noben materialni dokaz (kamere, ki so bile na objektu, priče, prstni odtisi ali kaj podobnega) ni bil najden na kraju kaznivega dejanja. Tri mesece po kaznivem dejanju so policisti po nesreči našli lepilni trak, ki je bil nalepljen na senzorju alarma. Na tem senzorju alarma naj bi bili poleg dveh drugih oseb najdeni še sledovi DNK-ja naše stranke (torej DNK treh oseb). Naša stranka je v razgovoru s policijo povedala, da je pred časom neki lepilni trak res dala dvema osebama in da je verjetno to njun lepilni trak. Teh oseb ni želela izdati. Izvedenec za DNK je izpovedal, da sledi DNK lahko ob ugodnih vremenskih razmerah ostanejo na takem lepilnem traku tudi od enega do pet let, zato je obstajala velika verjetnost, da naša stranka ni imela nobene povezave s samim kaznivim dejanjem. Ker je obstajala verjetnost, da bo obdolženi na koncu postopka obsojen, smo se s tožilstvom poravnali in priznali krivdo. Tožilka je namreč na začetku postopka zahtevala devetmesečno zaporno kazen, na koncu pa smo kljub temu uspeli z veliko verjetnostjo dokazati, da so dokazi pomanjkljivi, zaradi česar smo dosegli pogojno obsodbo. Če torej naša stranka ne bi povedala policiji, da je imela kakršnokoli povezavo z lepilnim trakom in bi preprosto molčala, policija ali sodišče nikakor ne bi mogla povezati vzročne zveze med DNK na lepilnem traku, ki je bil najden na kraju kaznivega dejanja, in našo stranko. To potrjuje našim navedbam, da se ne izplača pogovarjati s policijo.
 Sodelovali smo v zadevi, kjer je bila naša stranka obsojena storitve kaznivega dejanja povzročitve prometne nesreče s smrtnim izidom. Z neprednostne ceste jo je izsilil kolesar (starejši gospod), ki ni bil previden pri vključevanju na prednostno cesto. Naši stranki so očitali prehitro vožnjo nekaj kilometrov na uro (cca 60 km/h namesto 50 km /h). Dodaten problem je bil, da je imel gospod ob nesreči »samo« zlom stegnenice, v bolnici pa je dobil bolnišnično okužbo MRSA in zaradi nje dejansko umrl. Tožilstvo je trdilo, da je vzročna zveza med prometno nesrečo, prehitro vožnjo in bolnišnično okužbo ter našo stranko obtožilo kaznivega dejanja. Naša stranka je bila na prvi stopnji že enkrat oproščena, vendar je višje tožilstvo sodbo razveljavilo in ugotovilo, da vzročna zveza med nesrečo in bolnišnično okužbo obstoji. Naše mnenje je bilo diametralno nasprotno odločitvi višjega sodišča. Čeprav je bila sodba višjega sodišča, ki je vrnilo zadevo na ponovno odločanje na prvo stopnjo, za nas zelo sporna, ni bilo pričakovati, da bo zdaj tudi sodišče prve stopnje našo stranko obsodilo. Postopek je trajal že sedem let, ko nam je uspelo sodišče in ne nazadnje tožilstvo prepričati, da se najbolj v tej zgodbi »sekira« in obremenjuje naša stranka. Svojci pokojnega niso gojili nobene zamere, celo pričali so v prid naši stranki in konec koncev ni bilo več nobenega namena, da se ta postopek po tolikih letih še nadaljuje. Končno nam je uspelo prepričati sodišče in tožilstvo o (ne)smiselnosti tega kaznivega dejanja ter smo se dogovorili, da je naša stranka dobila eno leto pogojne obsodbe in takojšen odpust kazni. Sama pogojna obsodba je bila namreč pomembna za našo stranko, ker je delala v dobrodelni organizaciji že več let in je bil tam pogoj »nekaznovanost«, četudi za tako kaznivo dejanje. Konec dober, vse dobro, zadeva se je dobro rešila za vse skupaj in lahko rečemo, da smo s skupnimi močmi tožilstva in sodišča zadevo rešili zakonito in v najboljšo korist vseh.
 Drugi primer prometne nesreče s smrtnim izidom
 Primer se je zgodil, ko je naša stranka z bokom kombiniranega vozila domnevno podrla pešca (starejšega moškega) na prehodu za pešce. Posnetek je ujela varnostna kamera in iz njega se ni najbolje videlo, kaj se je zgodilo, razen to, da je gospod prečkal cesto, naša stranka mu je dala prednost, da je šel mimo njenega vozila, ko pa je gospod zaključeval hojo po vozišču, pa je naša stranka speljala in ga domnevno podrla z bokom vozila. Gospod se je z glavo udaril v rob pločnika in umrl. Zadeva je bila zelo sporna, kako je prišlo do te situacije ali gremo z zadevo do konca in z izvedenci poskušamo dokazati, da naša stranka ni zadela gospoda, ali se poskušamo pogoditi s tožilstvom in sodiščem za neko milejšo kazen. Naša stranka je že hotela dokazovati svojo nedolžnost, saj je bila prepričana, da ga ni zadela, niti ni čutila udarca, vendar je po seznanitvi s hčerko žrtve na obravnavi od tega odstopila in priznala krivdo ter se opravičila hčeri, ki ji je opravičilo zelo veliko pomenilo. Njej niti ni bilo važno, kaj se je zgodilo, njej je pač oče umrl. Tudi v tem primeru smo se ob sodelovanju tožilstva, sodišča in oškodovanke dogovorili za milo kazen, ki je dosega svoj namen za vse vpletene. Nemalokrat se zgodi, da ni mogoče ugotoviti, kaj se je točno zgodilo in v takih primerih je malo modrosti ter preudarnosti (cum grano salils, s kančkom soli) dobro zadeve rešiti z malo posipanja s pepelom in prepustiti usodi svojo pot. Vsak primer je seveda odvisen od okoliščin in svojevrsten.
 Dvakrat kaznovan za isto stvar
 Drugi primer dobre sodne in tožilske prakse je bil, ko je bila naša stranka obtožena napada na policista ter odtujitve 50 € iz igralnega avtomata v igralnici. Naša stranka je bila ob dogodku pod vplivom alkohola in glasna, nikakor pa ne nasilna ali žaljiva, kot je želela prikazati policija. Problem je bil, da je bila naša stranka v tujini na delu in zaradi kaznivega dejanja ne bi dobila podaljšanja vize za delo, zato je bilo esencialnega pomena, da je nekaznovana. Z oškodovancem, ki naj bi mu naša stranka na igralnem avtomatu prevzela 50 €, smo se poravnali in sodišče je za kaznivo dejanje zatajitve umaknilo obtožbo, ostali pa sta še dve kaznivi dejanji zaradi preprečitve uradnega dejanja uradni osebi oz. napada na uradno osebo. Navedeno se ni zgodilo, vendar sta oba policista vztrajala, da ju je naša stranka napadla in žalila. Na našo srečo sta policista izrekla za isto dejanje tako kazen v prekršku kot tudi napisala kazensko ovadbo in nam je z uspešnim prepričevanjem sodišča (ki se je sicer že takoj strinjalo) ter tožilstva uspelo, da je bil obtožni predlog v celoti umaknjen, naša stranka pa nekaznovana. Temeljno načelo kazenskega prava (ne bis in idem – ne dvakrat o isti stvari) namreč preprečuje, da bi se isti osebi sodilo dvakrat za isto stvar.
 Spor med zakoncema – obtožen poskusa umora
 En uspešen primer, sicer obsodilne sodbe, je bil kvalificiran (hujša oblika) poskus umora, ko so našo stranko obtožili, da je svojo ženo želela naklepno umoriti zaradi pridobitve premoženjske koristi. Šlo je za prepir med zakoncema, ki se je odvil v pravo akcijsko dramo. Žena naše stranke je šla od doma s taksijem, ko je bežala pred našo stranko, ta pa ji je sledila s svojim vozilom (za taksijem). Na sredi (na odstavnem pasu) avtoceste se je taksi ustavil, žena je zbežala čez avtocesto, naša stranka pa za njo. Ker je imela naša stranka za pasom pištolo, jo je prijela v roko, da ji ne pade pri teku, in na drugi strani avtoceste ujela svojo ženo. Potem jo je privlekla nazaj do taksija, kjer se je žena vrgla na tla, naša stranka pa jo je želela dvigniti z odstavnega pasu, v tem trenutku pa je v desni roki držala pištolo. Ob dvigovanju žene se je sprožila pištola in ženo naše stranke zadela v prsni koš. Na srečo jo je krogla zadela nekaj cm od srca in žena je preživela, naša stranka pa je bila seveda obtožena umora. Za nameček je žena nekaj dni po dogodku, jezna na našo stranko, pričala, da jo je naša stranka namenoma želela ubiti. Zaradi vsega navedenega je tožilstvo zahtevalo 15–30 let zapora, vendar nam je uspelo dokazati, da ni šlo za namerni uboj iz koristoljubja, ampak za neumnost, zato je sodišče prisodilo zgolj minimalno kazen za tako dejanje, tj. 5 let zapora.


type: wikipedia

text:
Agriz o Agryz (ruso: Агрыз; tártaro: Әгерҗе / Ägerce), asentamiento tártaro localizado cerca del río Izh, en la cuenca del Volga. En 2002, tenía una población de 18.620 habitantes según el censo ruso.
 Conocida desde 1646, en 1915 cobra importancia al construirse un depósito de suministros y una estación de ferrocarril de una línea que unía Kazán con Ekaterimburgo. Se le otorgó el estatus de ciudad en 1938.
 Localidades de Tartaristán


text:
5. marraskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 309. päivä (310. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 56 päivää.
 Nimipäivät
 suomalainen kalenteri: Reima
 suomenruotsalainen kalenteri: Torhild, Magnhild, Magna
 ortodoksinen kalenteri: Joona, Joonas, Kai
 saamenkielinen kalenteri: Rijá
 vanhemmissa kalentereissa: Blandina, Emericus, Eugene, Gustav Adolph, Laetus, Malachias, Malakias, Nehemias, Otto, Petronius
 Tapahtumia
 1605 – Ruutisalaliitto: Robert Catesbyn suunnitelma räjäyttää Englannin parlamenttitalo epäonnistui, kun rauhantuomari Sir Thomas Knyvet löysi Guy Fawkesin parlamenttirakennuksen kellarista.
 1688 – Mainio vallankumous alkoi: Vilhelm III Oranialainen nousi maihin Brixhamissa
 1911 – Julistettuaan sodan Ottomaanien valtakunnalle 29. syyskuuta 1911 Italia liitti itseensä Tripolin ja Kyrenaikan.
 1912 – Demokraattisen puolueen presidenttiehdokas Woodrow Wilson saavutti maanvyörymävoiton Yhdysvaltain presidentinvaalissa republikaanien istuvasta presidentistä William Howard Taftista.
 1913 – Mielipuoli Baijerin kuningas Otto menetti valtaistuimen serkulleen Ludvigille, joka otti hallitsijanimekseen Ludvig III.
 1914 – Yhdistynyt kuningaskunta liitti itseensä Kyproksen ja julisti Ranskan kanssa sodan Ottomaanien valtakunnalle.
 1916 – Saksan ja Itävallan keisarit julistivat Puolan kuningaskunnan.
 1930 – Sinclair Lewisille myönnettiin Nobelin kirjallisuuspalkinto.
 1935 – Peliyhtiö Parker Brothers julkaisi Monopoli-lautapelin.
 1937 – Adolf Hitler ilmoitti salaisessa kokouksessa suunnitelmastaan hankkia saksalaisille "elintilaa".
 1940 – Demokraattisen puolueen istuva presidentti Franklin D. Roosevelt voitti republikaanisen haastajansa Wendell Willkien ja hänestä tuli täten ensimmäinen kolmen virkakauden presidentti.
 1968 – Republikaanien presidenttiehdokas Richard Nixon voitti varapresidentti Hubert Humphreyn ja "Yhdysvaltain riippumattomien puolueen" (American Independent Party) presidenttiehdokkaan George Wallacen.
 1987 – Apartheid: Etelä-Afrikassa Govan Mbeki, myöhemmän Etelä-Afrikan presidentin Thabo Mbekin isä, vapautui Robben Islandin vankilasta 24 vuoden vankilavuoden jälkeen. Hänet oli tuomittu elinkaudeksi vankeuteen maanpetturuudesta, toiminnastaan valkoista vähemmistöhallitusta vastaan.
 1990 – Rabbi Meir Kahane, äärioikeistolaisen Kakh-puolueen perustaja, ammuttiin newyorkilaisessa hotellissa pidetyn puheen jälkeen.
 1994 – Julkaistiin entisen Yhdysvaltain presidentin Ronald Reaganin kirjoittama kirje, missä hän ilmoitti sairastavansa Alzheimerin tautia.
 1994 – 45-vuotiaasta George Foremanista tuli nyrkkeilyn vanhin raskaansarjan maailmanmestari hänen voitettuaan tyrmäyksellä Michael Moorerin.
 1996 – Presidentti Bill Clinton voitti republikaanien presidenttiehdokkaan Bob Dolen päästen näin toiselle virkakaudelle.
 1998 – Monica Lewinsky-skandaali: viraltapanotutkimusten osana Yhdysvaltain edustajainhuoneen lakiasiainkomitean puheenjohtaja Henry Hyde lähetti 81 kysymyksen listan presidentti Bill Clintonille.
 1998 – Aikakauslehti Nature julkaisi geenitutkimuksen, joka osoitti Yhdysvaltain presidentti Thomas Jeffersonin olleen hänen orjansa Sally Hemingsin pojan Eston Hemings Jeffersonin isä.
 1999 – Yhdysvaltalainen tuomari Thomas Penfield Jackson julkisti ennakkopäätöksen, jonka mukaan ohjelmistovalmistaja Microsoftilla oli monopoliasema.
 1999 – Ensimmäinen Voima-lehti ilmestyi.
 2006 – Saddam Hussein tuomittiin hirtettäväksi.
 2009 – Fort Hoodin joukkoampuminen: Yhdysvaltain maavoimien psykiatri majuri Nidal Malik Hasan avasi tulen sotilastukikohdassa Texasissa tappaen 13 ja haavoittaen 28.
 2017 – Sutherland Springsin kirkkoammuskelu: Yhdysvaltain ilmavoimien entinen sotilas avasi tulen kirkon edessä Texasin Sutherland Springissä tappaen 26 ja haavoittaen 20.
 Syntyneitä
 1097 – André de Montbard, Temppeliherrain ritarikunnan suurmestari (k. 1156)
 1615 – Ibrahim I, Osmanien valtakunnan sulttaani (k. 1648)
 1854 – Anders Donner, suomalainen tähtitieteen professori (k. 1938)
 1854 – Paul Sabatier, vuoden 1912 Nobelin kemianpalkinnon saanut ranskalainen kemisti (k. 1941)
 1857 – Ida Tarbell, yhdysvaltalainen journalisti (k. 1944)
 1887 – Teodor Koskenniemi, suomalainen kestävyysjuoksija ja olympiavoittaja (k. 1965)
 1889 – Carolus Lindberg, suomalainen arkkitehti ja professori (k. 1955)
 1892 – J. B. S. Haldane, brittiläinen geneetikko ja evoluutiobiologi (k. 1964)
 1893 – Raymond Loewy, yhdysvaltalainen muotoilija (k. 1986)
 1895 – Walter Gieseking, ranskalais-saksalainen pianisti ja säveltäjä (k. 1956)
 1901 – Antonietta Toini, suomalainen oopperalaulaja (k. 1990)
 1905 – Joel McCrea, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 1990
 1911 – Roy Rogers, yhdysvaltalainen laulaja ja lännenelokuvien näyttelijä (k. 1998
 1913 – Vivien Leigh, englantilainen Oscar-palkittu näyttelijä (Scarlett O'Haran rooli vuoden 1939 elokuvassa Tuulen viemää) (k. 1967)
 1919 – Helvi Juvonen, suomalainen runoilija ja kääntäjä (k. 1959)
 1920 – Douglass North, vuoden 1993 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen talustieteilijä (k. 2015)
 1927 – Dorrit von Fieandt, suomalainen keramiikkataiteilija (k. 2021)
 1931 – Charles Taylor, kanadalainen filosofi
 1931 – Ike Turner, yhdysvaltalainen muusikko (k. 2007)
 1935 – Panu Haapala, suomalainen pääjohtaja (VR) (k. 15.3.1997)
 1938 – Joe Dassin, yhdysvaltalainen muusikko (k. 1980)
 1940 – Totti Karpela, suomalainen juristi, vankilanjohtaja ja salapoliisikirjailija (k. 2015)
 1940 – Elke Sommer, saksalainen näyttelijä
 1941 – Art Garfunkel, yhdysvaltalainen muusikko
 1943 – Sam Shepard, yhdysvaltalainen näyttelijä ja näytelmäkirjailija (k. 2017)
 1946 – Ingram Cecil Connor III ("Gram Parsons"), yhdysvaltalainen muusikko (k. 1973)
 1947 – Matti Esko, suomalainen iskelmälaulaja
 1947 – Reima Virtanen, suomalainen nyrkkeilijä
 1948 – William Daniel Phillips, vuoden 1997 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko
 1948 – Bernard-Henri Lévy, ranskalainen filosofi ja kirjailija
 1950 – Thorbjørn Jagland, norjalainen poliitikko, pääministeri 1996–1997
 1952 – Oleh Bloh’in, ukrainalainen jalkapalloilija
 1952 – Vandana Shiva, intialainen filosofi ja ympäristöaktivisti
 1952 – Bill Walton, yhdysvaltalainen koripalloilija
 1954 – Johanna Raunio, suomalainen malli ja näyttelijä, Miss Suomi 1974
 1954 – Alejandro Sabella, argentiinalainen jalkapalloilija ja valmentaja
 1955 – Kris Jenner, yhdysvaltalainen televisioesiintyjä (Kardashianit)
 1956 – Tapio Perttunen, suomalainen raviohjastaja ja -valmentaja
 1958 – Robert Patrick, yhdysvaltalainen näyttelijä
 1959 – Bryan Adams, kanadalainen laulaja ja sanoittaja
 1960 – Tilda Swinton, brittiläinen Oscar-palkittu näyttelijä (Michael Clayton)
 1962 – Geir Rönning, norjalainen laulaja
 1963 – Tatum O’Neal, yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä (Paperikuu)
 1963 – Jean-Pierre Papin, ranskalainen jalkapalloiija ja valmentaja
 1964 – Abédi Pelé, ghanalainen jalkapalloilija
 1965 – Famke Janssen, alankomaalainen näyttelijä ja malli
 1968 – Sam Rockwell, yhdysvaltalainen näyttelijä
 1968 – Aitana Sánchez-Gijón, espanjalais-italialainen elokuvanäyttelijä
 1970 – Mario Reiter, itävaltalainen alppihiihtäjä
 1971 – Jonny Greenwood, brittiläinen muusikko (Radiohead)
 1973 – Aleksei Jašin, venäläinen jääkiekkoilija
 1974 – Ryan Adams, yhdysvaltalainen muusikko
 1977 – Tuula Puputti, suomalainen jääkiekkomaalivahti
 1980 – Christoph Metzelder, saksalainen jalkapalloilija
 1981 – Ilari Filppula, suomalainen jääkiekkoilija
 1984 – Eliud Kipchoge, kenialainen kestävyysjuoksija
 1986 – Kwŏn Boa (”BoA”), korealainen laulaja
 1986 – Kasper Schmeichel, tanskalainen jalkapallomaalivahti
 1987 – Kevin Jonas, yhdysvaltalainen laulaja, Jonas Brothers -yhtyeen jäsen
 Kuolleita
 1821 – Johan Essbjörn, suomalainen pappi ja tietokirjailija (s. 1778)
 1828 – Maria Fjodorovna, Venäjän keisari Paavali I:n puoliso (s. 1759)
 1866 – Henrik Renqvist, suomalainen pappi ja herätysjohtaja (s. 1789)
 1879 – James Clerk Maxwell, skotlantilainen fyysikko (s. 1831)
 1930 – Christiaan Eijkman, vuoden 1929 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut alankomaalainen lääkäri ja fysiologi (s. 1858)
 1935 – Johannes Hovilainen, suomalainen lääninrovasti (s. 1860)
 1941 – Arndt Pekurinen, suomalainen pasifisti (teloitettiin) (s. 1905)
 1944 – Alexis Carrel, vuoden 1912 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut ranskalais-yhdysvaltalainen kirurgi (s. 1873)
 1951 – Reggie Walker, eteläafrikkalainen pikajuoksija ja olympiavoittaja (s. 1889)
 1955 – Maurice Utrillo, ranskalainen taidemaalari (s. 1883)
 1958 – Werner Hacklin, suomalainen kauppaneuvos, ahtausliikkeen omistaja ja laivanvarustaja (s. 1880)
 1968 – Uno Savola, suomalainen diplomi-insinööri ja yritysjohtaja (s. 1904)
 1975 – Edward Lawrie Tatum, vuoden 1958 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen geneetikko (s. 1909)
 1977 – René Goscinny, ranskalainen sarjakuvakäsikirjoittaja ja kirjailija (Lucky Luke, Asterix) (s. 1926)
 1982 – Jacques Tati, ranskalainen Oscar-palkittu näyttelijä ja elokuvaohjaaja ("Monsieur Hulot'n" rooli mm. elokuvissa Enoni on toista maata ja Traffic) (s. 1907)
 1989 – Vladimir Horowitz, ukrainalaissyntyinen pianisti (s. 1903)
 1990 – Meir Kahane, yhdysvaltalaissyntyinen israelilainen rabbi, kirjailija, poliitikko ja aktivisti (s. 1932)
 1991 – Robert Maxwell, brittiläinen lehdenkustantaja (s. 1923)
 1997 – Isaiah Berlin, juutalaissyntyinen historioitsija (s. 1909)
 2005 – John Fowles, brittiläinen kirjailija (s. 1926)
 2016 – Martti Lautala, suomalainen maastohiihtäjä (s. 1928)
 2017 – Nancy Friday, yhdysvaltalainen tietokirjailija (s. 1933)
 2017 – Matti Hakala, suomalainen Kokoomuksen kansanedustaja (s. 1939)
 2017 – Juhani Kirjonen, suomalainen psykologi (s. 1935)
 2018 – Samuli Onnela, suomalainen historioitsija ja maakunta-arkiston johtaja (s. 1938)
 2019 – Ulf-Erik Slotte, suomalainen diplomaatti (s. 1931)
 2020 – Geoffrey Palmer, englantilainen näyttelijä ja koomikko (s. 1927)
 2020 – Ossi Runne, suomalainen musiikkineuvos, trumpetisti, kapellimestari, orkesterinjohtaja, säveltäjä, sovittaja ja levytuottaja (s. 1927)
 Juhlapäiviä
 Yhdistynyt kuningaskunta ja Uusi-Seelanti: Guy Fawkesin yö. Juhlitaan kokoin ja ilotulituksin ruutisalaliiton ja Guy Fawkesin epäonnistumista Englannin parlamenttitalon räjäyttämisessä vuonna 1605.
 Suomi ja Ruotsi: Pyhäinpäivä päivän osuessa lauantaille.
 Sambia: Ystävyyden päivä.
 Katso myös: kalenteri ~ 4. marraskuuta, 6. marraskuuta
 Marraskuu
 -11-05


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 21.2.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 84/17
 Caingean arna tabhairt an 4 Eanáir 2022 – Sveza Verkhnyaya Sinyachikha agus Páirtithe Eile v an Coimisiún
 (Cás T-2/22)
 (2022/C 84/66)
 Teanga an cháis: an Béarla
 Páirtithe
 Iarratasóirí: Sveza Verkhnyaya Sinyachikha NAO (Verkhnyaya Sinyachikha, an Rúis) agus 6 Eile (ionadaithe: P. Vander Schueren agus E. Gergondet, dlíodóirí)
 Cosantóir: an Coimisiún Eorpach
 An t-ordú atá á lorg
 Iarann na hiarratasóirí ar an gCúirt Ghinearálta:
 —
 A dhearbhú go bhfuil an chaingean inghlactha;
 —
 Rialachán Cur Chun Feidhme (AE) 2021/1930 ón gCoimisiúin lena bhforchuirtear dleacht frithdhumpála chinntitheach agus lena mbailítear go cinntitheach an dleacht shealadach arna forchur ar allmhairí de shraithadhmad beithe de thionscnamh na Rúise (1) (“an Rialachán atá faoi chonspóid”), a mhéid a bhfuil feidhm aige maidir leis na hiarratasóirí, a chur ar neamhní; agus
 —
 A ordú don chosantóir na costais arna dtabhú ag na hiarratasóirí i ndáil leis na himeachtaí a íoc.
 Saincheisteanna dlí agus príomhargóintí.
 Mar thaca leis an gcaingean, maíonn an t-iarratasóir sé shaincheist dlí.
 1.
 An chéad saincheist dlí lena n-éilítear go ndearna an cosantóir earráidí follasacha measúnaithe agus gur ghníomhaigh sé de shárú ar Airteagal 2(10)(i) de Rialachán (AE) 2016/1036 (2) (“an Bunrialachán”) ó tharla gur mhainnigh sé na hiarratasóirí agus Sveza-Les a mheas mar eintiteas eacnamaíoch aonair agus gur choigeartaigh sé an praghas onnmhairiúcháin le haghaidh mhéid na gcoimisiún a íocadh le Sveza-Les nó, ina mhalairt de chás, go ndearna an cosantóir earráidí follasacha measúnaithe agus gur ghníomhaigh sé de shárú ar Airteagal 2(10) agus 2(10)(i) den Bhunrialachán ó tharla gur mhainnigh sé gnáthluach na huasmharcála a fuair Sveza-Les le haghaidh díolacháin intíre a choigeartú.
 2.
 An dara saincheist dlí lena n-éilítear go ndearna an cosantóir earráidí follasacha measúnaithe agus gur ghníomhaigh sé de shárú ar Airteagal 2(6) den Bhunrialachán trí neamhaird a dhéanamh ar an díbhinn a fuair Sveza-Les ó Sveza Uralskiy agus SGA á mheas aige ar mhaithe leis an ngnáthluach a ríomh.
 3.
 An tríú saincheist dlí lena n-éilítear go ndearna an cosantóir earráidí follasacha measúnaithe agus gur ghníomhaigh sé de shárú ar Airteagal 2(6) den Bhunrialachán a ghníomhaigh sé ó tharla gurbh ar tháirgeadh agus ar dhíolachán Sraithadhmaid a leithdháil sé na costais arna dtabhú ag Sveza-Les i ndáil le seirbhísí bainistíochta agus SGA á mheas aige ar mhaithe leis an ngnáthluach a ríomh.
 4.
 An ceathrú saincheist dlí lena n-éilítear go ndearna an cosantóir earráidí follasacha measúnaithe, gur mhainnigh sé na cúiseanna a lua agus gur sháraigh sé an ceart chun dea-rialacháin trí Shraithadhmad cearnógach a áireamh i raon an táirge lena mbaineann nó, ina mhalairt de chás, go ndearna sé earráidí follasacha measúnaithe, gur mhainnigh sé na cúiseanna a lua, gur sháraigh sé an ceart chun dea-riaracháin agus gur de shárú ar Airteagail 3(2) agus 3(6) den Bhunrialachán a ghníomhaigh sé ó tharla gur mhainnigh sé Sraithadhmad cearnógach a mheas ar leithligh chun críoch gortaithe agus cúisíochta.
 5.
 An cúigiú saincheist dlí lena n-éilítear go ndearna an cosantóir earráidí follasacha measúnaithe, gur ghníomhaigh sé de shárú ar Airteagal 3(6) den Bhunrialachán agus gur sháraigh sé an ceart chun dea-riaracháin de bharr gur chinn sé na figiúirí allmhairiúcháin bunaithe ar shonraí neamhiontaofa.
 6.
 An séú saincheist dlí lena n-éilítear go ndearna an cosantóir earráidí follasacha measúnaithe déanta ag an gcosantóir, gur ghníomhaigh sé de shárú ar Airteagail 3(6) agus 3(7) den Bhunrialachán agus gur sháraigh sé an ceart chun dea-riaracháin ó tharla nár bhreithnigh sé, ina mheasúnú cúisíochta, gur ann do dheighleoga éagsúla an mhargaidh, chomh maith le tionchar fachtóirí aitheanta eile is cúis le gortú.
 (1) IO 2021, L 394, lch. 7.
 (2) Rialachán (AE) 2016/1036 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 8 Meitheamh 2016 maidir le cosaint i gcoinne allmhairí dumpáilte ó thíortha nach baill den Aontas Eorpach iad (IO 2016, L 176, lch. 21).


type: legislation

text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 52005PC0191(01)
 Ettepanek nõukogu otsus Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vahelise assotsieerumislepingu lisaprotokolli allakirjutamise kohta seoses Euroopa Liidu laienemisega /* KOM/2005/0191 lõplik */
 [pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 13.5.2005KOM(2005) 191 lõplik2005/0091 (AVC)EttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Majandusühenduse ja Türgi vahelise assotsieerumislepingu lisaprotokolli allakirjutamise kohta seoses Euroopa Liidu laienemisegaEttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Majandusühenduse ja Türgi vahelise assotsieerumislepingu lisaprotokolli sõlmimise kohta seoses Euroopa Liidu laienemisega(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIKümme uut liikmesriiki ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004. aastal. Vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artikli 6 lõikele 2 kohustusid uued liikmesriigid ühinema muu hulgas Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vahel sõlmitud assotsieerumislepinguga. Artikli 6 lõige 2 näeb selleks ette lihtsustatud menetluse, mille kohaselt sellised protokollid sõlmitakse ühelt poolt liikmesriikide nimel ühehäälselt tegutseva nõukogu ja teiselt poolt asjaosalise kolmanda riigi vahel. Nimetatud menetlus ei piira ühenduse enda pädevust ega mõjuta ühenduse ja liikmesriikide vahelist volituste jagamist.Nende ettepanekutega arvestatakse ka 2004. aasta detsembri Euroopa Ülemkogu kohtumisel tehtud järeldusi sellise protokolli allkirjastamise kohta.Komisjon on nõukogu poolt 9. märtsil 2004. aastal vastu võetud läbirääkimiste direktiivide kohaselt pidanud läbirääkimisi nimetatud lisaprotokolli üle.Lisatud ettepanekud puudutavad 1) nõukogu otsust lisaprotokolli allkirjastamise kohta ja 2) nõukogu otsust lisaprotokolli sõlmimise kohta.Lisaprotokolli artikli 1 lõikes 1 võetakse arvesse, et varem ühinenud kuus liikmesriiki ei ole veel ratifitseerimismenetlust lõpule viinud. Kuigi kõnealused varasemad menetlused ei ole lõpule viidud, on sellest hoolimata toimunud de facto ja de jure assotsieerumine nende riikide ja Türgi vahel. Selgitus selle kohta on lisaprotokolli sissejuhatava osa teises põhjenduses.Lisaprotokolliga sätestatakse assotsieerumislepingus vajalikud tehnilised kohandused, mille vajadus tuleneb uute lepinguosaliste ühinemisest lepinguga. Lisaprotokoll sisaldab mitmeid kohandusi, mis tulenevad Euroopa Ühenduse siseselt aset leidnud institutsionaalsetest ja õiguslikest arengutest, samuti uute liikmesriikide ühinemisest selle segalepinguga ja ametlike keelte arvu suurenemisest.Komisjon palub nõukogul vastu võtta lisatud nõukogu otsuste ettepanekud lisaprotokolli allkirjastamise ja sõlmimise kohta. Euroopa Parlamendil palutakse anda nõusolek kõnealuse lisaprotokolli sõlmimiseks.EttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Majandusühenduse ja Türgi vahelise assotsieerumislepingu lisaprotokolli allakirjutamise kohta seoses Euroopa Liidu laienemisegaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 310 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega,võttes arvesse 2003. aasta ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[?]ning arvestades järgmist:(1) Assotsieerumisleping Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vahel sõlmiti Ankaras 12. septembril 1963. aastal (edaspidi „Ankara leping“)[?] ja see jõustus 1. detsembril 1964. aastal.(2) Vastavalt ühinemisakti artikli 6 lõikele 2 peavad uued liikmesriigid ühinema lepingutega, mis on sõlmitud ühiselt tegutsevate liikmesriikide ja ühenduse ning kolmandate riikide vahel.(3) Komisjon, keda nõukogu volitas pidama Türgiga läbirääkimisi Ankara lepingu protokolli üle, et võtta arvesse Euroopa Liidu laienemist, on nimetatud läbirääkimised edukalt lõpetanud.(4) Kui nimetatud lisaprotokoll sõlmitakse, tuleks see ühenduse ja selle liikmesriikide nimel allkirjastada,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Ainus artikkelNõukogu eesistujal on õigus nimetada isik(ud), kes on volitatud Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel alla kirjutama Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vahel sõlmitud assotsieerumislepingu lisaprotokollile seoses liidu laienemisega, kui nimetatud lisaprotokoll sõlmitakse.Lisaprotokolli tekst on lisatud otsusele.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2005/0091 (AVC)EttepanekNÕUKOGU OTSUSEuroopa Majandusühenduse ja Türgi vahelise assotsieerumislepingu lisaprotokolli sõlmimise kohta seoses Euroopa Liidu laienemisegaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 310 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega ja artikli 300 lõike 3 teist lõiku,võttes arvesse 2003. aasta ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[?]võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut[?]ning arvestades järgmist:(1) Assotsieerumisleping Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vahel sõlmiti Ankaras 12. septembril 1963. aastal (edaspidi „Ankara leping“)[?] ja see jõustus 1. detsembril 1964. aastal.(2) Vastavalt ühinemisakti artikli 6 lõikele 2 peavad uued liikmesriigid ühinema lepingutega, mis on sõlmitud ühiselt tegutsevate liikmesriikide ja ühenduse ning kolmandate riikide vahel.(3) Komisjon pidas läbirääkimisi Ankara lepingu lisaprotokolli üle, et võtta arvesse Euroopa Liidu laienemist, nimetatud protokoll allkirjastati [ ].(4) Lisaprotokoll tuleks heaks kiita,ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:Ainus artikkelKäesolevaga kiidavad Euroopa Ühendus ja selle liikmesriigid heaks Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vahelise assotsieerumislepingu lisaprotokolli seoses Euroopa Liidu laienemisega.[?]Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISAPROTOKOLLEuroopa Majandusühenduse ja Türgi vahelise assotsieerumislepinguseoses Euroopa Liidu laienemisegaBELGIA KUNINGRIIK,TšEHHI VABARIIK,TAANI KUNINGRIIK,SAKSAMAA LIITVABARIIK,EESTI VABARIIK,KREEKA VABARIIK,HISPAANIA KUNINGRIIK,PRANTSUSE VABARIIK,IIRIMAA,ITAALIA VABARIIK,KÜPROSE VABARIIK,LÄTI VABARIIK,LEEDU VABARIK,LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,UNGARI VABARIIK,MALTA VABARIIK,HOLLANDI KUNINGRIIK,AUSTRIA VABARIIK,POOLA VABARIIK,PORTUGALI VABARIIK,SLOVEENIA VABARIIK,SLOVAKI VABARIIK,SOOME VABARIIK,ROOTSI KUNINGRIIK,SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,edaspidi „liikmesriigid“, keda esindab Euroopa Liidu Nõukogu, jaEUROOPA ÜHENDUS, keda esindab Euroopa Liidu Nõukoguühelt poolt,ja TÜRGI VABARIIK, edaspidi „Türgi“,teiselt poolt,ARVESTADES, ET:(1) Assotsieerumisleping Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vahel sõlmiti Ankaras 12. septembril 1963. aastal (edaspidi „Ankara leping“)[?] ja see jõustus 1. detsembril 1964. aastal ning käesolevat lepingut on muudetud 30. juunil 1973.[?] aastal sõlmitud lisaprotokolliga, mille kohaselt kohaldatakse käesolevat lepingut ka Taani, Iirimaa ja Ühendkuningriigi suhtes.(2) Nimetatud muudetud lepingut kohaldatakse Kreeka Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Austria Vabariigi, Portugali Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi suhtes nende Euroopa Ühendusega ühinemise järgselt.(3) Nimetatud lepingut kohaldatakse Türgi ja kõikide Ateenas 16. aprillil 2003. aastal allakirjutatud ja 1. mail 2004. aastal jõustunud Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise lepinguga (edaspidi „ühinemisleping“)[?] laienenud Euroopa Liidu kõikide liikmesriikide suhtes,OLLES OTSUSTANUD jätkata assotsieerimist laienenud liidu tingimustes,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:LEPINGUOSALISED JA TERRITORIAALNE KOHALDATAVUSArtikkel 11. Tšehhi Vabariik, Eesti Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Ungari Vabariik, Malta Vabariik, Poola Vabariik, Sloveenia Vabariik ja Slovaki Vabariik (edaspidi „uued liikmesriigid“) on Ankaras 12. septembril 1963. aastal allakirjutatud Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vahelise assotsieerumislepingu (edaspidi “Ankara leping”) lepinguosalised, millest tulenevalt kohaldavad ja võtavad nad nagu teised Euroopa Ühenduse liikmesriigid, nimelt Belgia Kuningriik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Prantsuse Vabariik, Iirimaa, Itaalia Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogriik, Hollandi Kuningriik, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik, samuti Kreeka Vabariik, Hispaania Kuningriik, Austria Vabariik, Portugali Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Vabariik, arvesse nimetatud lepingu, samal päeval allakirjutatud lõppaktile lisatud protokollide ja deklaratsioonide ning kõikide järgnevate Ankara lepinguga seotud muudatuste, protokollide, otsuste ja deklaratsioonide tekstid.2. Eelmises lõikes nimetatud tekstides asendatakse sõnad „Euroopa Majandusühendus“, lühidalt „ühendus“, sõnadega „Euroopa Ühendus“.3. Ankara lepingu artikkel 29 asendatakse järgmise tekstiga:„Käesolevat lepingut kohaldatakse territooriumil, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Ühenduste asutamislepingut vastavalt nimetatud lepingus sätestatud tingimustele, ja Türgi Vabariigi territooriumil.“ESTÜ ASUTAMISLEPINGU LÕPPEMINE JA ESTÜ TOOTEDArtikkel 2ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemineEuroopa Liidu hiljutise institutsionaalse arengu arvessevõtmiseks lepivad lepinguosalised kokku, et pärast Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) asutamislepingu kehtivuse lõppemist käsitletakse artikli 1 lõikes 1 nimetatud lepingute ja nendega seotud aktide Euroopa Söe- ja Teraseühendusele viitavaid sätteid viidetena Euroopa Ühendusele, mis on üle võtnud kõik Euroopa Söe- ja Teraseühenduse lepingutest tulenevad õigused ja kohustused.Artikkel 3PäritolureeglidEuroopa Söe- ja Teraseühenduse ja Türgi Vabariigi vahel sõlmitud lepingu protokolli nr 1, milles käsitletakse Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguga hõlmatud toodetega kauplemist[?] (edaspidi „Söe- ja terasetoodete leping“), muudetakse järgnevalt:1. Artikli 16 lõige 4 asendatakse järgmisega: (...)Tagasiulatuvalt väljastatud kaupade liikumissertifikaatidele EUR.1 tuleb teha üks järgmistest märgetest:ES „EXPEDIDO A POSTERIORI“CS „VYSTAVENO DODATEČNĔ“DA „UDSTEDT EFTERFØLGENDE“DE „NACHTRÄGLICH AUSGESTELLT“ET „VÄLJA ANTUD TAGASIULATUVALT“EL „ΕΚΔΟΘΕΝ ΕΚ ΤΩΝ ΥΣΤΕΡΩΝ“EN „ISSUED RETROSPECTIVELY“FR „DÉLIVRÉ A POSTERIORI“IT „RILASCIATO A POSTERIORI“LV „IZSNIEGTS RETROSPEKTĪVI“LT „RETROSPEKTYVUSIS IŠDAVIMAS“HU „KIADVA VISSZAMENŐLEGES HATÁLLYAL“MT „MAĦRUĠ RETROSPETTIVAMENT“NL „AFGEGEVEN A POSTERIORI“PL „WYSTAWIONE RETROSPEKTYWNIE“PT „EMITIDO A POSTERIORI“SL „IZDANO NAKNADNO“SK „VYDANÉ DODATOČNE“FI „ANNETTU JÄLKIKÄTEEN“SV „UTFÄRDAT I EFTERHAND“TR „SONRADAN VERİLMİŞTİR“.2. Artikli 17 lõige 2 asendatakse järgmisega: (...)Selliselt väljastatud duplikaadile tuleb märkida üks järgmistest sõnadest:ES „DUPLICADO“CS „DUPLIKÁT“DA „DUPLIKAT“DE „DUPLIKAT“ET „DUPLIKAAT“EL „ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ“EN „DUPLICATE“FR „DUPLICATA“IT „DUPLICATO“LV „DUBLIKĀTS“LT „DUBLIKATAS“HU „MÁSODLAT“MT „DUPLIKAT“NL „DUPLICAAT“PL „DUPLIKAT“PT „SEGUNDA VIA“SL „DVOJNIK“SK „DUPLIKÁT“FI „KAKSOISKAPPALE“SV „DUPLIKAT“TR „İKİNCİ NÜSHADIR“3. IV lisa asendatakse järgmisega:„Arvedeklaratsiooni tekstArvedeklaratsioon, mille tekst on esitatud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole vaja uuesti esitada.Hispaaniakeelne tekstEl exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera n° .. ...(1).) declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial . ...(2).Tšehhikeelne tekstVývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ...(1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených, mají tyto výrobky preferenční původ v ...(2).Taanikeelne tekstEksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ...(1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ...(2).Saksakeelne tekstDer Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ...(1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ...(2) Ursprungswaren sind.Eestikeelne tekstKäesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr ...(1)) kinnitab, et need tooted on ...(2) sooduspäritoluga, kui ei ole selgelt märgitud teisiti.Kreekakeelne tekstΟ εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο (άδεια τελωνείου υπ ́αριθ. ...(1)) δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ...(2).Ingliskeelne tekstThe exporter of the products covered by this document (customs authorization No ...(1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ...(2) preferential origin.Prantsuskeelne tekstL'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière n° ...(1)) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2)).Itaaliakeelne tekstL'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n. ...(1)) dichia)) dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ...(2).).Lätikeelne tekstEksportētājs produktiem, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas pilnvara Nr. ...(1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir priekšrocību izcelsme no ...(2).Leedukeelne tekstŠiame dokumente išvardintų prekių eksportuotojas (muitinès liudijimo Nr ...(1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ...(2) preferencinès kilmés prekés.Ungarikeelne tekstA jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vám-felhatalmazási szám: ...(1)) kijelentem, hogy eltérő jelzés hiányában az áruk kedvezményes ...(2) származásúak.Maltakeelne tekstL-esportatur tal-prodotti koperti b’dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru. ...(1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b’mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta’ oriġini preferenzjali ...(2).Hollandikeelne tekstDe exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ...(1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).Poolakeelne tekstEksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ...(1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ...(2) preferencyjne pochodzenie.Portugalikeelne tekstO exportador dos produtos cobertos pelo presente documento (autorização aduaneira n°. ...(1)), declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ...(2).Sloveenikeelne tekstIzvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št ...(1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ...(2) poreklo.Slovakikeelne tekstVývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia ...(1)) vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ...(2).Soomekeelne tekstTässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ...(1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (2).Rootsikeelne tekstExportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. ...(1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).Türgikeelne tekstİşbu belge (gümrük onay No: ... (1) kapsamındaki maddelerin ihracatçısı aksi açıkça belirtilmedikçe, bu maddelerin ... menşelive tercihli(2) maddeler olduğunu beyan eder...................................................................(3) (Koht ja kuupäev)...................................................................(4)(eksportija allkiri; isaks sellele tuleb selgelt märkida deklaratsioonile allakirjutaja nimi)1. Kui arvedeklaratsiooni koostab käesoleva protokolli artiklis 20 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui kaubaarve deklaratsiooni ei koosta volitatud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks.2. Märkida toodete päritolu. Kui kaubaarve deklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 33 tähenduses, peab eksportija need selgelt tähistama märkega “CM” dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse.3. Need andmed võib välja jätta, kui see teave sisaldub dokumendis endas.4. Vt protokolli artikli 19 lõiget 5. Juhul kui eksportija allkirja ei nõuta, tähendab allkirjast vabastamine ka allakirjutaja nime kirjutamisest vabastamist.“[?]PÕLLUMAJANDUSSAADUSEDArtikkel 4PäritolureeglidEÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu 25. veebruari 1998. aasta otsuse nr 1/98 (põllumajandussaaduste ja toodete kaubanduskorra kohta),[?] edaspidi „põllumajandussaadusi käsitlev otsus“, protokolli nr 3 muudetakse järgmiselt.1. Artikli 16 lõige 4 asendatakse järgmisega:(...)Tagasiulatuvalt väljastatud kaupade liikumissertifikaatidele EUR.1 tuleb teha üks järgmistest märgetest:ES „EXPEDIDO A POSTERIORI“CS „VYSTAVENO DODATEČNĚ“DA „UDSTEDT EFTERFØLGENDE“DE „NACHTRÄGLICH AUSGESTELLT“ET „VÄLJA ANTUD TAGASIULATUVALT“EL „ΕΚΔΟΘΕΝ ΕΚ ΤΩΝ ΥΣΤΕΡΩΝ“EN „ISSUED RETROSPECTIVELY“FR „DÉLIVRÉ A POSTERIORI“IT „RILASCIATO A POSTERIORI“LV „IZSNIEGTS RETROSPEKTĪVI“LT „RETROSPEKTYVUSIS IŠDAVIMAS“HU „KIADVA VISSZAMENŐLEGES HATÁLLYAL“MT „MAĦRUĠ RETROSPETTIVAMENT“NL „AFGEGEVEN A POSTERIORI“PL „WYSTAWIONE RETROSPEKTYWNIE“PT „EMITIDO A POSTERIORI“SL „IZDANO NAKNADNO“SK „VYDANÉ DODATOČNE“FI „ANNETTU JÄLKIKÄTEEN“SV „UTFÄRDAT I EFTERHAND“TR „SONRADAN VERİLMİŞTİR“.2. Artikli 17 lõige 2 asendatakse järgmisega:(...)Selliselt väljastatud duplikaadile tuleb märkida üks järgmistest sõnadest:ES „DUPLICADO“CS „DUPLIKÁT“DA „DUPLIKAT“DE „DUPLIKAT“ET „DUPLIKAAT“EL „ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ“EN „DUPLICATE“FR „DUPLICATA“IT „DUPLICATO“LV „DUBLIKĀTS“LT „DUBLIKATAS“HU „MÁSODLAT“MT „DUPLIKAT“NL „DUPLICAAT“PL „DUPLIKAT“PT „SEGUNDA VIA“SL „DVOJNIK“SK „DUPLIKÁT“FI „KAKSOISKAPPALE“SV „DUPLIKAT“TR „İKİNCİ NÜSHADIR“3. IV lisa asendatakse järgmisega:„Arvedeklaratsiooni tekstArvedeklaratsioon, mille tekst on esitatud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole vaja uuesti esitada.Hispaaniakeelne tekstEl exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera n° .. ...(1).) declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial . ...(2).Tšehhikeelne tekstVývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ...(1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených, mají tyto výrobky preferenční původ v ...(2).Taanikeelne tekstEksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ...(1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ...(2).Saksakeelne tekstDer Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ...(1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ...(2) Ursprungswaren sind.Eestikeelne tekstKäesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr ...(1)) kinnitab, et need tooted on ...(2) sooduspäritoluga kui ei ole selgelt märgitud teisiti.Kreekakeelne tekstΟ εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο (άδεια τελωνείου υπ ́αριθ. ...(1)) δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ...(2).Ingliskeelne tekstThe exporter of the products covered by this document (customs authorization No ...(1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ...(2) preferential origin.Prantsuskeelne tekstL'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière n° ...(1)) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2)).Itaaliakeelne tekstL'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n. ...(1)) dichia)) dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ...(2).).Lätikeelne tekstEksportētājs produktiem, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas pilnvara Nr. ...(1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir priekšrocību izcelsme no ...(2).Leedukeelne tekstŠiame dokumente išvardintų prekių eksportuotojas (muitinès liudijimo Nr ...(1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ...(2) preferencinės kilmės prekės.Ungarikeelne tekstA jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vám-felhatalmazási szám: ...(1)) kijelentem, hogy eltérő jelzés hiányában az áruk kedvezményes ...(2) származásúak.Maltakeelne tekstL-esportatur tal-prodotti koperti b’dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru. ...(1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b’mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta’ oriġini preferenzjali ...(2).Hollandikeelne tekstDe exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ...(1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).Poolakeelne tekstEksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ...(1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ...(2) preferencyjne pochodzenie.Portugalikeelne tekstO exportador dos produtos cobertos pelo presente documento (autorização aduaneira n°. ...(1)), declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ...(2).Sloveenikeelne tekstIzvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št ...(1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ...(2) poreklo.Slovakikeelne tekstVývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia ...(1)) vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ...(2).Soomekeelne tekstTässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ...(1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (2).Rootsikeelne tekstExportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. ...(1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).Türgikeelne tekstİşbu belge (gümrük onay No: ... (1) kapsamındaki maddelerin ihracatçısı aksi açıkça belirtilmedikçe, bu maddelerin ... menşelive tercihli(2) maddeler olduğunu beyaneder...................................................................(3) (Koht ja kuupäev)...................................................................(4)(eksportija allkiri; isaks sellele tuleb selgelt märkida deklaratsioonile allakirjutaja nimi)1. Kui arvedeklaratsiooni koostab käesoleva protokolli artiklis 20 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui kaubaarve deklaratsiooni ei koosta volitatud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks.2. Märkida toodete päritolu. Kui kaubaarve deklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 34 tähenduses, peab eksportija need selgelt tähistama märkega “CM” dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse.3. Need andmed võib välja jätta, kui see teave sisaldub dokumendis endas.4. Vt protokolli artikli 19 lõiget 5. Juhul kui eksportija allkirja ei nõuta, tähendab allkirjast vabastamine ka allakirjutaja nime kirjutamisest vabastamist.“[?]Artikkel 5Põllumajandussaaduste tariifikvootide muutmineLepinguosalised lepivad niipea kui võimalik üheskoos ja nõuetekohaselt kokku teatavate Türgi päritolu põllumajandussaaduste puhul kohaldatavas ühendusse importimise korras ja teatavate ühenduse päritolu põllumajandussaaduste puhul kohaldatavas Türki importimise korras vastavalt Ankara lepingu institutsioonilisele raamistikule. Seda tehes järgitakse nõuetekohaselt olemasolevaid kaubanduskontsessioone ja traditsioonilisi põllumajandussaaduste kaubavooge Türgi ja uute liikmesriikide vahel.TOLLILIITU KÄSITLEVAD SÄTTEDArtikkel 6Liikumissertifikaat A.TR ja halduskoostöö1. Türgi ja uute liikmesriikide nõuetekohaselt väljastatud liikumissertifikaate A.TR tunnustatakse vastavates riikides. Liikumissertifikaatide A.TR väljastamist ja asjakohast halduskoostööd käsitlevad sätted on kehtestatud EÜ-Türgi tollikoostöö komitee otsuses 1/2001.[?]2. Vastavalt otsuse 1/2001 artiklile 10 väljastatud liikumissertifikaadi A.TR duplikaadile tuleb märkida üks järgmistest sõnadest:ES „DUPLICADO“CS „DUPLIKÁT“DA „DUPLIKAT“DE „DUPLIKAT“ET „DUPLIKAAT“EL „ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ“EN „DUPLICATE“FR „DUPLICATA“IT „DUPLICATO“LV „DUBLIKĀTS“LT „DUBLIKATAS“HU „MÁSODLAT“MT „DUPLIKAT“NL „DUPLICAAT“PL „DUPLIKAT“PT „SEGUNDA VIA“SL „DVOJNIK“SK „DUPLIKÁT“FI „KAKSOISKAPPALE“SV „DUPLIKAT“TR „İKİNCİ NÜSHADIR“3. Otsuse 1/2001 artikli 11 lõike 6 kohaselt lihtsustatud korra alusel väljastatud liikumissertifikaadile A.TR tuleb teha üks järgmistest märgetest:ES „Procedimiento simplificado“CS „Zjednodušený postup“DA „Forenklet fremgangsmåde“DE „Vereinfachtes Verfahren“ET „Lihtsustatud tolliprotseduur“EL „ Απλουστευμένη διαδικασία “EN „Simplified procedure“FR „Procédure simplifiée“IT „Procedura semplificata“LV „Vienkāršota procedūra“LT „Supaprastinta procedūra“HU „Egyszerűsített eljárás“MT „Procedura simplifikata“NL „Vereenvoudigde regeling“PL „Procedura uproszczona“PT „Procedimento simplificado“SL „Poenostavljen postopek“SK „Zjednodušený postup“FI „Yksinkertaistettu menettely“SV „Förenklat förfarande“TR „Basitleştirilmiş işlem“4. Otsuse 1/2001 artikli 14 kohaselt tagasiulatuvalt väljastatud liikumissertifikaadil A.TR peab olema üks alljärgnevatest märgetest:ES „EXPEDIDO A POSTERIORI“CS „VYSTAVENO DODATEČNĚ“DA „UDSTEDT EFTERFØLGENDE“DE „NACHTRÄGLICH AUSGESTELLT“ET „VÄLJA ANTUD TAGASIULATUVALT“EL „ΕΚΔΟΘΕΝ ΕΚ ΤΩΝ ΥΣΤΕΡΩΝ“EN „ISSUED RETROSPECTIVELY“FR „DÉLIVRÉ A POSTERIORI“IT „RILASCIATO A POSTERIORI“LV „IZSNIEGTS RETROSPEKTĪVI“LT „RETROSPEKTYVUSIS IŠDAVIMAS“HU „KIADVA VISSZAMENŐLEGES HATÁLLYAL“MT „MAĦRUĠ RETROSPETTIVAMENT“NL „AFGEGEVEN A POSTERIORI“PL „WYSTAWIONE RETROSPEKTYWNIE“PT „EMITIDO A POSTERIORI“SL „IZDANO NAKNADNO“SK „VYDANÉ DODATOČNE“FI „ANNETTU JÄLKIKÄTEEN“SV „UTFÄRDAT I EFTERHAND“TR „SONRADAN VERİLMİŞTİR“.ARTIKKEL 7Välistöötlemine1. Teabelehti INF 2, mille on EÜ-Türgi tollikoostöö komitee otsuse 1/2001 artiklites 22–26 esitatud nõuete kohaselt väljastanud Türgi või uued liikmesriigid, tunnustatakse kõnealustes riikides.2. Vastavalt otsuse 1/2001 artiklile 26 väljastatud teabelehe INF 2 duplikaadile tuleb märkida üks järgmistest sõnadest:ES „DUPLICADO“CS „DUPLIKÁT“DA „DUPLIKAT“DE „DUPLIKAT“ET „DUPLIKAAT“EL „ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ“EN „DUPLICATE“FR „DUPLICATA“IT „DUPLICATO“LV „DUBLIKĀTS“LT „DUBLIKATAS“HU „MÁSODLAT“MT „DUPLIKAT“NL „DUPLICAAT“PL „DUPLIKAT“PT „SEGUNDA VIA“SL „DVOJNIK“SK „DUPLIKÁT“FI „KAKSOISKAPPALE“SV „DUPLIKAT“TR „İKİNCİ NÜSHADIR“.Artikkel 8Tagasitoodud kaup1. Teabelehti INF 3, mille on EÜ-Türgi tollikoostöö komitee otsuse 1/2001 artiklites 35-41 esitatud nõuete kohaselt väljastanud Türgi või uued liikmesriigid, tunnustatakse kõnealustes riikides.2. Vastavalt otsuse 1/2001 artiklile 40 väljastatud teabelehe INF 3 duplikaadile tuleb märkida üks järgmistest sõnadest:ES „DUPLICADO“CS „DUPLIKÁT“DA „DUPLIKAT“DE „DUPLIKAT“ET „DUPLIKAAT“EL „ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ“EN „DUPLICATE“FR „DUPLICATA“IT „DUPLICATO“LV „DUBLIKĀTS“LT „DUBLIKATAS“HU „MÁSODLAT“MT „DUPLIKAT“NL „DUPLICAAT“PL „DUPLIKAT“PT „SEGUNDA VIA“SL „DVOJNIK“SK „DUPLIKÁT“FI „KAKSOISKAPPALE“SV „DUPLIKAT“TR „İKİNCİ NÜSHADIR“ÜLEMINEKUSÄTTEDArtikkel 9Päritolustaatuse tõendamine vastavalt tööstustoodete vaba ringluse sätetele1. Türgi ja uue liikmesriigi vahel sõlmitud kaubavahetuse sooduslepingute raames nende poolt nõuetekohaselt väljastatud päritolutõendeid, mis võimaldavad ühendusega identsetel päritolureeglitel põhinevat päritolu kumulatsiooni ja keelustavad asjaomaste kaupadelt makstava tollimaksu kohaldamise peatamise või tagastamise, tunnustatakse vastavates riikides päritolustaatuse tõendina vastavalt EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu 22. detsembri 1995. aasta otsuses nr 1/95 ettenähtud tööstustoodete vaba ringluse sätetele tingimusel, et:a) päritolutõend ja veodokumendid on väljastatud hiljemalt 30. aprillil 2004;b) päritolutõend esitatakse tolliasutusele nelja kuu jooksul alates 1. maist 2004.Kui kaubad deklareeriti impordiks kas Türgis või uues liikmesriigis eelnimetatud sooduslepingute raames enne 1. maid 2004, võib vastavalt neile lepingutele tagasiulatuvalt väljastatud päritolutõendit tunnustada tingimusel, et see esitati tolliasutusele hiljemalt 31. augustil 2004.2. Türgi või uue liikmesriigi tolliasutused tunnustavad lõikes 1 nimetatud päritolutõendite järelkontrolli taotlusi kolme aasta jooksul alates asjaomase päritolutõendi väljastamisest ja nimetatud tolliasutused võivad järelkontrolli nõuda kolme aasta jooksul alates neile koos impordideklaratsiooniga esitatud päritolutõendi tunnustamisest.Artikkel 10Päritolu tõendamine ja halduskoostöö söe- ja terasetoodete ja põllumajandussaaduste sooduslepingute raames[?]1. Türgi ja uue liikmesriigi vahel sõlmitud sooduslepingute raames, mis käsitlevad artiklis 9 nimetamata tooteid, nende poolt nõuetekohaselt väljastatud päritolutõendeid tunnustatakse vastavates riikides tingimusel, et:a) sellise päritolu omistamine võimaldab tariifset sooduskohtlemist kas söe- ja terasetooteid käsitlevas lepingus või põllumajandussaaduseid käsitlevas otsuses sisalduvate tariifsete soodusmeetmete alusel;b) päritolutõend ja veodokumendid on väljastatud hiljemalt 30. aprillil 2004;c) päritolutõend esitatakse tolliasutusele nelja kuu jooksul alates 1. maist 2004.Kui kaubad deklareeriti impordiks kas Türgis või uues liikmesriigis enne 1. maid 2004 sel ajahetkel nende riikide vahel kehtivate sooduslepingute raames, võib vastavalt neile lepingutele tagasiulatuvalt väljastatud päritolutõendit tunnustada tingimusel, et see esitati tolliasutusele hiljemalt 31. augustil 2004.2. Türgi ja uued liikmesriigid säilitavad volitused, millega neile on nendevaheliste sooduslepingute raames antud „heakskiidetud eksportija“ staatus, tingimusel et:a) see on ette nähtud ka enne 1. maid 2004 sõlmitud Türgi ja Euroopa Ühenduse vahelistes lepingutes; jab) volitatud eksportija kohaldab nimetatud lepingus kehtivaid päritolureegleid vastavalt söe- ja terasetooteid käsitleva lepingu protokollile nr 1 või põllumajandussaadusi käsitleva otsuse protokollile nr 3.Volitused asendatakse hiljemalt ühe aasta möödumisel ühinemise kuupäevast, uued volitused antakse vastavalt söe- ja terasetooteid käsitleva lepingu protokollile nr 1 või põllumajandussaadusi käsitleva otsuse protokollile nr 3.3. Türgi või liikmesriigi tolliasutused tunnustavad lõigetes 1 ja 2 nimetatud päritolutõendite järelkontrolli taotlusi kolme aasta jooksul alates asjaomase päritolutõendi väljastamisest ja nimetatud tolliasutused võivad järelkontrolli nõuda kolme aasta jooksul alates neile koos impordideklaratsiooniga esitatud päritolutõendi tunnustamisest.Artikkel 11Transiitkaup1. EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu 22. detsembri 1995. aasta otsuses nr 1/95 kehtestatud tööstustoodete vaba ringlust käsitlevaid sätteid või põllumajandussaaduseid käsitlevas otsuses või söe- ja terasetooteid käsitlevas lepingus sisalduvate tariifsete soodusmeetmetega ettenähtud tariifset sooduskohtlemist võib kohaldada Türgist uude liikmesriiki või uuest liikmesriigist Türki eksporditavate kaupade suhtes, mis vastavad tööstuskaupade vaba ringluse sätete rakendamise tingimustele või söe- ja terasetooteid käsitleva lepingu protokolli nr 1 või põllumajandussaadusi käsitleva otsuse protokolli nr 3 sätetele ja mis on ühinemise kuupäeval transiitveol või ajutisel ladustamisel Türgi või nimetatud uue liikmesriigi tollilaos või vabatsoonis.2. Sellistel juhtudel kohaldatakse tööstuskaupade vaba ringlust käsitlevaid sätteid või tariifset sooduskohtlemist, ning importiva riigi tolliasutusele tuleb esitada nelja kuu jooksul alates ühinemiskuupäevast kas päritolustaatuse tõend või päritolutõend, mille on tagasiulatuvalt väljastanud eksportiva riigi tolliasutus.ÜLD- JA LÕPPSÄTTEDArtikkel 12Käesolev protokoll on Ankara lepingu lahutamatu osa.Artikkel 131. Lepinguosalised ratifitseerivad käesoleva protokolli oma menetluse kohaselt.2. Lepinguosalised teatavad teineteisele eelmises lõikes viidatud menetluste lõpuleviimisest. Ratifitseerimiskirjad antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.Artikkel 14Käesolev protokoll jõustub esimesel päeval pärast seda, kui viimane ratifitseerimiskiri on hoiule antud; seda kohaldatakse 1. maist 2004.Artikkel 15Käesolev protokoll on koostatud kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, läti, leedu, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles ning türgi keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.Artikkel 16Ankara lepingu tekst, sealhulgas selle lahutamatuks osaks olevate lisade ja protokollide tekstid ja lõppakti ning sellele lisatud deklaratsioonide tekstid koostatakse eesti, läti, leedu, malta, poola, slovaki, sloveeni, tšehhi ja ungari keeles ja need tekstid on originaaltekstidega samaväärselt autentsed. Nimetatud tekstid kinnitab assotsiatsiooninõukogu.Brüssel,LIIKMESRIIKIDE NIMELEUROOPA ÜHENDUSTE NIMELTÜRGI VABARIIGI NIMEL
 [1] ELT C [...] [...], p. [...].
 [2] EÜT 217, 29.12.1964, lk 3687/64.
 [3] ELT C [...] [...], p. [...]
 [4] ELT
 [5] EÜT 217 29.12.1964, lk. 3687/64
 [6] Lisaprotokolli tekst on lisatud otsusele xxx (ELT nr L xxx).
 [7] EÜT 217 29.12.1964, lk 3687/64.
 [8] EÜT L 361, 31.12.1977, lk 2.
 [9] ELT L 236, 23.9.2003.
 [10] EÜT L 227, 7.9.1996, viimati muudetud ühiskomitee 8. juuli 1999. aasta otsusega nr 2/99 (EÜT L 212, 12.8.1999).
 [11] Käesolevates joonealustes viidetes osutatud protokolliga on mõeldud Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguga hõlmatud toodetega kauplemist käsitleva Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ja Türgi Vabariigi vahel sõlmitud lepingu protokolli nr 1.
 [12] EÜT L 86, 20.3.1998.
 [13] Käesolevates joonealustes viidetes osutatud protokolliga on mõeldud EÜ-Türgi assotsiatsiooninõukogu 25. veebruari 1998. aasta otsuse nr 1/98 (põllumajandussaaduste ja -toodete kaubanduskorra kohta) protokolli nr 3.
 [14] EÜT L 98, 7.4.2001, lk. 31. Otsust on muudetud otsusega 1/2003 (ELT L 2003, 4.2.2003, lk 51) .
 [15] Viidatud ühinemislepingu akti IV lisas nr 5, lõiked 3–5.


jurisdiction: US

text:
 109 HR 6003 IH: Psychological Kevlar Act of
 U.S. House of Representatives
 2006-07-28
 text/xml
 EN
 Pursuant to Title 17 Section 105 of the United States Code, this file is not subject to copyright protection and is in the public domain.
 I
 109th CONGRESS
 2d Session
 H. R. 6003
 IN THE HOUSE OF REPRESENTATIVES
 July 28, 2006
 Mr. Kennedy of Rhode
 Island introduced the following bill; which was referred to the
 Committee on Armed
 Services
 A BILL
 To reduce post traumatic stress disorder and other
 combat-related stress disorders among military personnel, and for other
 purposes.
 1.Short titleThis Act may be cited as the
 Psychological Kevlar Act of
 2006.
 2.PurposeThe purpose of this Act is to reduce the
 number of psychological casualties among military personnel by providing
 members of the Armed Forces entering combat with the training, supports, and
 other evidence-based measures necessary to improve their psychological
 resilience and reduce their susceptibility to post-traumatic stress disorder
 and other stress-related psychopathologies.
 3.Plans for reducing
 post traumatic stress disorder
 (a)Plan for
 prevention
 (1)In
 generalThe Secretary of Defense shall develop and implement a
 plan to incorporate evidence-based preventive and early-intervention measures,
 practices, or procedures that reduce the likelihood that personnel in combat
 will develop post-traumatic stress disorder or other stress-related
 psychopathologies (including substance use conditions) into—
 (A)basic and
 pre-deployment training for enlisted members of the Armed Forces,
 noncommissioned officers, and officers;
 (B)combat theater
 operations; and
 (C)post-deployment
 service.
 (2)UpdatesThe
 Secretary of Defense shall update the plan under paragraph (1) periodically to
 incorporate, as the Secretary considers appropriate, the results of relevant
 research, including research conducted pursuant to section 4.
 (b)ResearchSubject
 to section 4, the Secretary of Defense shall conduct and fund, in consultation
 with the Department of Veterans Affairs, the National Institutes of Health, and
 the National Academy of Sciences, such research as is necessary to develop the
 plan described in subsection (a).
 (c)Outreach and
 education
 (1)Training program
 for officersThe Secretary of Defense shall develop and implement
 a training program to educate and promote understanding and awareness among
 commissioned officers and non-commissioned officers about the signs and risks
 of combat stress as well as the signs and risks of stress-related
 psychopathology (including substance use conditions). Training should include
 decisions-making tools for making a referral for follow-up care.
 (2)Training program
 for medical professionalsThe Secretary of Defense shall develop
 and implement a training program to educate front-line medical professionals
 and primary care providers about the signs and risks of combat stress as well
 as the signs and risks of stress-related psychopathology (including substance
 use conditions).
 (3)Education of
 members of armed forcesThe Secretary of Defense shall educate
 members of the Armed Forces and their families to recognize signs of combat
 stress, provide members pre-deployment combat stress management training, and
 increase outreach and access to members and their families about programs and
 treatment options (such as individual and family therapy) that mitigate the
 negative impact of combat stress on the returning member.
 (4)Information
 disseminationThe Secretary of Defense shall work with the
 Department of Veterans Affairs and the National Institutes of Health to
 research and implement best practices for information dissemination to enlisted
 personnel, officers, unit commanders, primary care providers and other medical
 personnel, and families of members of the Armed Forces.
 4.Evidence-based
 research and training
 (a)Working
 groupThe Secretary of
 Defense shall establish, in coordination with the Department of Veterans
 Affairs, the National Institutes of Health, and the National Academy of
 Sciences’ Institute of Medicine, a working group tasked with researching and
 developing evidence-based measures, practices, or procedures that reduce the
 likelihood that personnel in combat will develop post-traumatic stress disorder
 or other stress-related psychological pathologies (including substance use
 conditions). The working group shall include personnel with experience in a
 combat theater, and behavioral health personnel who have experience providing
 treatment to individuals with experience in a combat theater.
 (b)Peer-reviewed
 research programThe Secretary of Defense shall establish a new
 Peer-Reviewed Research program within the Defense Health Program’s research and
 development function to research and develop evidence-based preventive and
 early intervention measures, practices, or procedures that reduce the
 likelihood that personnel in combat will develop post-traumatic stress disorder
 or other stress-related psychopathologies (including substance use conditions).
 There is authorized to be appropriated to carry out this subsection $50,000,000
 for fiscal year 2007 and such sums as may be necessary thereafter.
 (c)ReportThe
 Secretary of Defense shall submit to Congress annually a report on the
 following:
 (1)The status of
 research conducted under this section.
 (2)The status of the
 plan required under section 3(a) and the expected timeline for the
 implementation of the plan.
 (3)After the plan
 under section 3(a) has been implemented, the status of the implementation,
 including measures of the plan’s impact on psychological casualty rates.
 (d)FacilitationThe
 Secretary of Defense shall take such steps as practicable to facilitate the
 ability of investigators funded under this section to work with active-duty
 military personnel in the course of their research.


type: other

text:
Eurovoc: 36 TEADUS → 3611 humanitaarteadused → sotsiaalteadused → keeleteadus → keelepoliitika
 Keeleseadus (lühend - KeeleS)
 2 Keelepoliitika ja keelevaldkonna juhtimine
 § 3 Eesti keele staatus
 § 4 Ametlik ja avalik keelekasutus ning eesti kirjakeele norm
 § 5 Võõrkeel ja vähemusrahvuse keel
 § 6 Keelevaldkonna korraldamine
 § 7 Eesti keelenõukogu
 3 Suuline ja kirjalik asjaajamine
 § 8 Õigus eestikeelsele suulisele ja kirjalikule asjaajamisele ja teabele
 § 9 Vähemusrahvuse keele kasutamise õigus
 § 10 Asjaajamiskeel
 § 11 Püsielanike keele kasutamine asjaajamiskeelena
 § 12 Asjaajamine võõrkeeles
 § 13 Välissuhtluse keel
 § 14 Aruandluse keel
 § 15 Pitsati, templi ja kirjaplangi keel
 4 Eestikeelne teave ja teenindamine
 § 16 Teabekeel
 § 17 Tarbija õigus eestikeelsele teabele
 § 18 Audiovisuaalse teose, tele- ja raadiosaate ning reklaami võõrkeelse teksti tõlge
 § 19 Lepingu keel
 § 20 Nimed
 § 21 Eesti seadusandliku kogu nime kasutamine
 § 22 Riiklik registreerimismärk
 5 Eesti keele oskus, selle hindamine ja kontrollimine
 § 23 Eesti keele oskuse ja kasutamise nõuded
 § 24 Eesti keele tasemeeksam
 § 25 Eesti keele tasemeeksami tulemuse vaidlustamine
 § 26 Eesti keele oskuse tõendamise erisused
 § 27 Eesti keele tasemetunnistus
 § 28 Tasemeeksamile saatmine ja eesti keele tasemetunnistuse või enne 1999. aasta 1. juulit välja antud tööalase keeleoskuse kategooriatunnistuse kehtetuks tunnistamine
 § 29 Nõuded täiskasvanute koolituse eesti keele õppekavale
 § 30 Riikliku järelevalve tegija
 § 31 Inspektsiooni pädevus ning keeleametniku õigused ja kohustused
 § 32 Ettekirjutus
 § 33 Eesti keele kasutamise kohustuse rikkumine
 § 34 Keelenõuete rikkumine audiovisuaalse teose üldsusele kättesaadavaks tegemisel
 § 35 Eesti keele kasutamise nõuete ja kirjakeele normi rikkumine
 § 36 Eesti keele kasutamise nõuete rikkumine tarbija teenindamisel
 § 37 Keeleoskusnõuete rikkumine
 § 39 Eesti keele oskust tõendavate tunnistuste vastavus
 RT I, 23.12.2013, 40
 13.06.2012 RT I, 06.07.2012, 1 01.04.2013 sõnad „teenistuja” ja „avalik teenistuja” asendatud läbivalt sõnaga „ametnik”
 (1) Seaduses reguleeritakse eesti keele ja võõrkeelte kasutamist suulises ja kirjalikus asjaajamises, avalikus teabes ja teeninduses, eesti viipekeele ja viibeldud eesti keele kasutamist, eesti keele oskuse nõudeid ja hindamist, seaduses ja seaduse alusel sätestatud nõuete täitmise riiklikku järelevalvet ning vastutust seaduse nõuete rikkumise eest.
 Eesti keelenõukogu nõustab Vabariigi Valitsust keelepoliitika arendamisel ja elluviimisel. Vabariigi Valitsus kehtestab Eesti keelenõukogu põhimääruse ning kinnitab haridus- ja teadusministri ettepanekul selle koosseisu ja esimehe.
 (2) Seaduses sätestatud juhtudel on riigiasutusel või kohaliku omavalitsuse asutusel õigus nõuda vandetõlgi tehtud või notari kinnitatud tõlget. Kui nõutud tõlget ei esitata, võib riigiasutus või kohaliku omavalitsuse asutus dokumendi tagastada või esitaja nõusolekul ja kulul tõlkida.
 (2) Isikul, kes ei ole tarbija tarbijakaitseseaduse § 2 punkti 1 tähenduses, on õigus saada kauplejalt kauba või teenuse omaduste ja kasutamistingimuste kohta eestikeelset teavet.
 (2) Eesti seadusandliku kogu nime Riigikogu võib mitteametlikus kasutuses asendada sõnaga „parlament” nii eesti keeles kui ka võõrkeeles.
 (3) Tasemeeksamite ülesehituse ning läbiviimise korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
 (4) Tasemeeksami ettevalmistamise ja läbiviimise ning eksamitööde koostamise korraldab Haridus- ja Teadusministeerium.
 (5) Haridus- ja teadusminister võib tasemeeksami ettevalmistamiseks ja läbiviimiseks ning eksamitööde koostamiseks sõlmida riigi sihtasutusega halduslepingu. Halduslepingu täitmise üle teostab järelevalvet Haridus- ja Teadusministeerium.
 (2) Tasemeeksamite tulemuste kohta esitatud vaiete läbivaatamiseks moodustatakse tasemeeksamite vaidekomisjon, mille koosseisu kinnitab haridus- ja teadusminister käskkirjaga.
 (1) Eesti keele tasemeeksami sooritanud isikule väljastab Haridus- ja Teadusministeerium eesti keele tasemetunnistuse.
 (11) Eesti keele tasemetunnistuse vormi ja väljastamise korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
 (12) Haridus- ja teadusminister võib eesti keele tasemetunnistuste väljastamiseks sõlmida riigi sihtasutusega halduslepingu. Halduslepingu täitmise üle teostab järelevalvet Haridus- ja Teadusministeerium.
 (2) Eesti keele tasemeeksamite ja -tunnistuste üle arvestuse pidamiseks asutab Vabariigi Valitsus riigi infosüsteemi kuuluva andmekogu (edaspidi tasemeeksamite ja -tunnistuste andmekogu).
 (3) Tasemeeksamite ja -tunnistuste andmekogu põhimääruse kehtestab Vabariigi Valitsus.
 (4) Tasemeeksamite ja -tunnistuste andmekogu vastutav töötleja on Haridus- ja Teadusministeerium.
 (5) Tasemeeksamite ja -tunnistuste andmekogus olevatele andmetele on juurdepääsuõigus andmekogusse kantud isikul teda puudutavatele andmetele, samuti teistel isikutel seaduse või välislepinguga ettenähtud ülesannete täitmiseks.
 (1) Kui riiklikku järelevalvet tegeval ametiisikul (edaspidi keeleametnik) on riikliku järelevalve käigus tekkinud põhjendatud kahtlus, et kontrollitava isiku keeleoskus ei vasta õigusaktides talle kehtestatud keeleoskustaseme nõuetele, saadetakse isik keeleametniku ettekirjutusega tasemeeksamile.
 (2) Tasemeeksamile võib keeleametniku ettekirjutusega saata ka käesoleva seaduse § 26 lõikes 3 või 5 nimetatud isiku, kui keeleametnikul on riikliku järelevalve käigus tekkinud põhjendatud kahtlus, et isiku keeleoskus ei vasta õigusaktides talle kehtestatud keeleoskustaseme nõuetele.
 (3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ettekirjutuse täitmiseks tähtaja määramisel võetakse arvesse aega, mis kulub nõutaval tasemel keeleoskuse omandamiseks. Kui isik on sooritanud ettekirjutuses määratud tähtaja jooksul nõutaval tasemel eesti keele eksami, siis on tal õigus taotleda eesti keele õppe eest tasutud õppemaksu hüvitamist kuni 100 protsendi ulatuses.
 § 29. Nõuded täiskasvanute koolituse eesti keele õppekavale
 Erakoolina tegutsevas täiskasvanute koolitusasutuses rakendatava täiskasvanute tööalase või vabaharidusliku koolituse eesti keele õppekavas peab olema määratud õppe eesmärk, õppe sisu ja maht ning kavandatud õpiväljundi seos käesoleva seaduse lisas kirjeldatud keeleoskustasemetega.
 § 30. Riikliku järelevalve tegija
 (1) Käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuete täitmise üle teeb riiklikku järelevalvet Keeleinspektsioon (edaspidi inspektsioon).
 (2) Käesoleva seaduse §-s 29 kehtestatud nõuete täitmise üle tehakse
 riiklikku järelevalvet erakooliseaduses kehtestatud korras.
 § 31. Inspektsiooni pädevus ning keeleametniku õigused ja kohustused
 (1) Inspektsiooni pädevuses on kontrollida eesti keele ja võõrkeelte kasutamist ning eesti keele oskuse ja eesti keele kasutamise nõuete täitmist seaduses ja seaduse alusel sätestatud valdkondades.
 (2) Oma ülesannete täitmisel on keeleametnikul õigus:
 1) takistamatult kontrollida käesolevas seaduses ning teistes keeleoskust ja keelekasutust sätestavates õigusaktides kehtestatud nõuete täitmist;
 2) saada riiklikuks järelevalveks vajalikku teavet, sealhulgas tutvuda riiklikuks järelevalveks vajalike dokumentide või nende koopiatega ja saada nendest ärakirju või väljavõtteid;
 3) teha eesti keele tasemetunnistusi väljastava asutuse juhile ettepanek tunnistada ametniku, töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja eesti keele tasemetunnistus või enne 1999. aasta 1. juulit välja antud tööalase keeleoskuse kategooriatunnistus kehtetuks käesoleva seaduse § 28 lõikes 5 kirjeldatud juhtumil;
 4) teha tööandjale ettepanek lõpetada töötajaga tööleping või teha ametniku ametisse nimetamise õigust omavale isikule ettepanek vabastada ametnik ametikohalt, kui töötaja või ametnik ei oska eesti keelt nõutaval tasemel;
 5) saata nõuetele mittevastava keeleoskusega töötaja või ametnik tasemeeksamile;
 6) teha riigiasutusele, kohaliku omavalitsuse asutusele, riigiasutuse või kohaliku omavalitsuse asutuse hallatavale asutusele, äriühingule, mittetulundusühingule, sihtasutusele või nende ametiisikule või töötajale ettekirjutusi käesoleva seadusega ja selle alusel kehtestatud õigusaktidega sätestatud nõuete rikkumise lõpetamiseks ja edasiste rikkumiste ärahoidmiseks.
 (3) Keeleametnik on kohustatud oma tööülesannete täitmisel esitama ametitõendi.
 (4) Keeleametnik on kohustatud hoidma talle ametikohustuste täitmisel teatavaks saanud äri- ja kutsesaladusi ning muud juurdepääsupiiranguga teavet, kui seadus ei näe ette selle avaldamist.
 § 32. Ettekirjutus
 1) isiku nimi, kellele ettekirjutus on tehtud;
 9) hoiatus käesoleva seaduse §-des 33–37 sätestatud meetmete ning asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud sunnivahendite rakendamise võimaluse kohta.
 (2) Ettekirjutuse täitmise tagamiseks võib riikliku järelevalve tegija rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 640 eurot.
 (3) Eestikeelse tõlke võõrkeelsele tekstile sisulise või vormilise mittevastavuse eest võõrkeelse audiovisuaalse teose üldsusele kättesaadavaks tegemisel –
 Tööandja poolt töötaja suhtes keeleoskusnõuete rakendamata jätmise, samuti ametniku või töötaja poolt keeleoskusnõuete eiramise eest –
 (1) Käesoleva seaduse §-des 33–37 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku ja väärteomenetluse seadustiku sätteid.
 (2) Käesoleva seaduse §-des 33–37 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Keeleinspektsioon.
 (2) Enne 1999. aasta 1. juulit välja antud tööalase keeleoskuse kategooriatunnistust arvestatakse keeleoskusnõude täitmist tõendava dokumendina isiku puhul, kelle keeleoskus on tööandja hinnangul piisav vastaval töö- või ametikohal töötamiseks. Tööandjal on kahtluse korral õigus pöörduda inspektsiooni poole hinnangu saamiseks isiku keeleoskuse piisavuse kohta.