text:
 |
 52011PC0828
 Togra le haghaidh RIALACHÁIN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLE maidir le rialacha agus nósanna imeachta a bhunú i ndáil le srianta oibríochta atá bainteach le torann a thabhairt isteach ag aerfoirt an Aontais faoi Chur Chuige Cothrom agus lena n-aisghairtear Treoir 2002/30/CE ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle /* COIM/2011/0828 leagan deireanach - 2011/0398 (COD) */
 MEABHRÁN MÍNIÚCHÁIN
 1.
 Comhthéacs an togra
 1.
 Tá torann ag aerfoirt nó mórthimpeall aerfort ina
 chrá ag níos mó agus níos mó de shaoránaigh na hEorpa, go háirithe istoíche,
 mar a thugtar le fios i dTábla 1 thíos. Tá gá, dá bhrí sin, le straitéis
 ghníomhach bainistíochta torainn chun na héifeachtaí míchuibhiúla a mhaolú. Ní
 mór do straitéis torainn den sórt sin, áfach, leasanna na ndaoine a ndéanann an
 torann difear dóibh a chur i gcothromaíocht go cúramach le leasanna eile agus
 an tionchar iarmhartach ar acmhainn an líonra eitlíochta iomláin a chur san
 áireamh go cuí.
 Tábla 1: Réamhaisnéisí ón Eagraíocht
 Eitlíochta Sibhialta Idirnáisiúnta (ICAO) ar líon na ndaoine a ndéanann torann
 difear dóibh (sna milliúin) san Eoraip – gan feabhsuithe mór oibríochta agus teicneolaíochta[1]
 Leibhéal torainn/Bliain || 2006 || 2016 || 2026 || 2036
 > 55 DNL || 2.63 || 3.47 || 4.48 || 5.79
 > 60 DNL || 0.799 || 1.14 || 1.53 || 2.12
 > 65 DNL || 0.23 || 0.32 || 0.43 || 0.66
 2.
 Má thugtar isteach srianta oibríochta, d’fhéadfadh
 sé tionchar mór a imirt ar ghnó agus ar oibríochtaí, ós rud é go gcuirtear
 srian ar an rochtain a fhaightear ar aerfort. Dá bhrí sin, ba cheart don
 phróiseas trína ndéantar cinneadh faoi shrianta oibríochta atá bainteach le
 torann a bheith comhsheasmhach, láidir agus bunaithe ar fhianaise le go mbeidh
 glacadh ag na geallsealbhóirí uile leis.
 3.
 D’fhonn cur chuige comhsheasmhach a áirithiú
 maidir le bearta laghdaithe torainn a chur i bhfeidhm ag aerfoirt, ghlac an
 ICAO roinnt prionsabal agus treoraíocht atá mar bhunús leis an “Cur Chuige
 Cothrom” maidir le bainistiú torainn, trína spreagtar Stáit Chonarthacha an
 ICAO:
 ·
 torann eitlíochta a mhaolú tríd an meascán áitiúil
 is fearr a roghnú as measc réimse beart (1) lena laghdaítear an torann ag an
 bhfoinse (trí aerárthaí níos ciúine a úsáid), (2) lena mbaintear an úsáid is
 fearr as talamh (an talamh i gcomharsanacht aerfort a phleanáil agus a
 bhainistiú), (3) lena dtugtar isteach nósanna imeachta oibríochta laghdaithe
 torainn (trí rúidbhealaí, bealaí nó nósanna imeachta sonracha a úsáid), agus
 (4) lena bhforchuirtear srianta oibríochta atá bainteach le torann (amhail
 toirmeasc istoíche nó aerárthaí níos callánaí a tharraingt siar de réir a
 chéile).
 ·
 an réimse beart is cost-éifeachtúlaí a roghnú.
 ·
 gan srianta oibríochta atá bainteach le torann a
 thabhairt isteach, murar acmhainn don údarás, ar bhonn staidéir agus
 comhairliúcháin, a chinneadh an bhfuil fadhb torainn ann agus a chinneadh gur
 modh cost-éifeachtúil é srian oibríochta chun déileáil leis an bhfadhb.
 4.
 Is é is cuspóir don Rialachán seo srianta
 oibríochta atá bainteach le torann a chur i bhfeidhm faoin gCur Chuige Cothrom
 san AE ar shlí chomhsheasmhach a laghdódh go mór an baol atá ann le díospóidí
 idirnáisiúnta i gcás ina n-imreodh bearta laghdaithe torainn ag aerfoirt an
 Aontais tionchar ar iompróirí tríú tíortha. Lena chois sin, is iad na
 húdaráis inniúla is fearr a fhéadfaidh na haerárthaí is callánaí sa loingeas a
 tharraingt siar de réir a chéile. Leis an rialachán atá beartaithe,
 aisghairfear Treoir 2002/30/CE a bhí ina siocair le críoch a chur le díospóid
 idirnáisiúnta agus leag sí síos na chéad chéimeanna maidir le beartais
 bhainistíochta torainn a chomhchuibhiú, lena n-áirítear aghaidh a thabhairt ar
 na haerárthaí ba challánaí a bhí ann an uair sin. Mar sin féin, is gá an
 ionstraim sin a oiriúnú do na riachtanais atá ag an gcóras eitlíochta faoi
 láthair agus d’fhadhb an torainn atá ag dul in olcas.
 5.
 Áiritheofar leis an rialachán seo go mbeidh an
 próiseas measúnaithe torainn níos láidre. Déanfar gach céim den
 phróiseas measúnaithe a shoiléiriú le go n-áiritheofar go gcuirfear an cur
 chuige cothrom i bhfeidhm ar fud an Aontais ar shlí níos comhsheasmhaí. Ní
 leagtar síos, áfach, leis an togra seo cuspóirí cáilíochta torainn agus is ó na
 rialacha náisiúnta agus áitiúla atá ann a thig na cuspóirí sin i gcónaí. Ina
 ionad sin, tá sé dírithe ar chóras a éascóidh na spriocanna cáilíochta torainn
 sin a bhaint amach sa tslí is cost-éifeachtúla.
 6.
 Ar leibhéal an ICAO, tacaíonn an AE go gníomhach le
 forbairt caighdeán úr torainn le haghaidh aerárthaí agus infheistíonn sé i
 dteicneolaíochtaí nua trí Chláir Réime agus tríd an tionscadal Clean Sky[2]. Ach is inniúlacht
 náisiúnta nó áitiúil í pleanáil na talamhúsáide, mar aon leis na cláir inslithe
 agus chúitimh a bhaineann léi.
 7.
 Tá nósanna imeachta laghdaithe torainn in úsáid i
 ngach aerfort i bhfoirmeacha éagsúla: bealaí tosaíochta torainn (nuair a
 eitlíonn aerárthaí os cionn na limistéar is lú daonra mar shampla), bainistiú
 sá (le sá méadaithe cruthaítear níos mó torainn ach is féidir leis an
 aerárthach ardú ag uillinn níos géire) nó bearta sonracha ar an talamh (e.g.
 inleadh sonrach nó rúidbhealaí sonracha a úsáid). Rannchuidíonn an AE
 trí reachtaíocht an Aerspáis Eorpaigh Aonair, atá dírithe ar spriocanna
 feidhmíochta a shocrú le haghaidh soláthraithe seirbhísí aerloingseoireachta i
 réimse an chomhshaoil, agus trí na cláir thaighde bhainteacha SESAR agus Clean
 Sky.
 8.
 Mar a léirítear i Léaráid 1, is nósanna
 imeachta laghdaithe torainn na bearta is coitianta a chuirtear i bhfeidhm ag
 aerfoirt na hEorpa. Mar sin féin, is minic freisin a úsáidtear srianta
 oibríochta sa bhreis ar na bearta sin. Tugadh isteach na srianta seo a
 leanas ag 224 aerfort de chuid na AE a measúnaíodh[3] mar chuid den tuarascáil seo: 116 cuirfiú[4], 52 uasteorainn torainn, 51 cás d’aerárthaí faoi shrian de
 chaighdeán ‘Chaibidil 3’, 38 cuóta torainn agus 7 mbuiséad torainn.
 Léaráid 1:
 Forléargas ar na srianta oibríochta atá bainteach le torann atá i bhfeidhm in
 aerfoirt na hEorpa (AE agus neamh-AE) faoi láthair
 Foinse: Bunachar
 sonraí Boeing
 Nóta:
 APU: úsáid rialáilte den aonad cumhachta cúntach (le hinnill a
 thúsú);
 NAP: plean gníomhaíochta torainn;
 Stg3-Ch3: na haerárthaí is callánaí nach gcomhlíonann ach
 seanchaighdeán torainn ICAO, mar a thuairiscítear i gCaibidil 3 den
 Iarscríbhinn ábhartha ICAO, a tharraingt siar de réir a chéile.
 ·
 Forálacha Eorpacha maidir le srianta oibríochta
 a bhaineann le bainistíocht torainn
 9.
 Tá an togra seo dírithe ar bhunloighic Chur
 Chuige Cothrom an ICAO a neartú trí nasc níos láidre a dhéanamh idir na colúin
 atá ann agus trí na céimeanna éagsúla sa phróiseas cinnteoireachta a shoiléiriú
 le srianta oibríochta a mheas.
 10.
 Tríd an gcur chuige a chur i bhfeidhm ar shlí
 chomhsheasmhach, ba cheart go n-aithneofaí na réitigh is cost-éifeachtúla, a
 bheidh spriocdhírithe ar na dálaí in aerfort sonrach. Déanfar an
 tionchar a bheidh ag bearta laghdaithe torainn ar an líonra iomlán a chur san
 áireamh go cuí sa mhodh measúnaithe.
 11.
 Tá feidhm ag na rialacha reatha maidir le
 tuairim agus 70 aerfort Eorpach ina bhfuil níos mó ná 50 000 gluaiseacht de
 scairdeitleáin fhoshonacha shibhialta in aghaidh na bliana féilire.
 ·
 Comhsheasmhacht le beartas na heitlíochta
 sibhialta agus le cuspóirí eile an Aontais
 12.
 Tá an tionscnamh seo comhsheasmhach le codanna eile
 de bheartas eitlíochta na hEorpa agus le beartais chomhshaoil níos ginearálta.
 13.
 Ba cheart go bhfásfadh tionscal eitlíochta na
 hEorpa ar shlí inbhuanaithe ina mbeidh na gnéithe eacnamaíocha, sóisialta agus
 comhshaoil i gcomhromaíocht chuí. D’fhéadfadh bearta maolaithe torainn tionchar
 mór a imirt ar acmhainn an líonra eitlíochta ar talamh agus san aer.
 Áiritheofar leis na tograí go mbeidh breis comhsheasmhachta ann idir
 gníomhaíochtaí atá bainteach le torann, acmhainn aerfoirt agus riachtanais
 éifeachtúlachta eitilte faoi Aerspás Eorpach Aonair, agus cur chun feidhme na rialála
 feidhmíochta maidir le bainistíocht aerthráchta. Cloíonn na tograí le loighic
 an chur chuige 'geata go geata'.
 14.
 Rannchuideoidh an togra leis na ‘Pleananna
 Gníomhaíochta Náisiúnta' maidir le torann aerthráchta a bhfuil dualgas ar na
 Ballstáit a ghlacadh ar bhonn Threoir 2002/49/CE a chur i gcrích.
 2.
 Comhairliúchán leis na páirtithe leasmhara agus na measúnuithe
 tionchair
 ·
 Comhairliúchán leis na páirtithe leasmhara
 Modhanna comhairliúcháin, na
 príomhearnálacha a bhfuiltear ag díriú orthu agus próifíl ghinearálta na
 bhfreagróirí
 15.
 Is iad na geallsealbhóirí is mó a ndéanann torann
 agus eitlíocht difear dóibh ná na saoránaigh sin atá ina gcónaí i
 gcomharsanacht aerfort i ngrúpaí pobail áitiúla, aerfoirt, oibreoirí aerárthaí
 (agus aerlasta ina nideog shonrach), monaróirí aerárthaí, údaráis áitiúla (lena
 n-áirítear údaráis phleanála a dhéanann ionadaíocht ar leasanna eacnamaíocha
 níos ginearálta) agus comhairlí torainn neamhspleácha. Chuathas i
 ndianchomhairle leis na geallsealbhóirí seo a leanas:
 ·
 in 2007, bhailigh an comhairleoir seachtrach na
 freagraí ar na ceistneoirí, agus rinne chuir sé réimse geallsealbhóirí faoi
 agallamh maidir le cur chun feidhm Threoir 2002/30/CE;
 ·
 in 2008, d’eagraigh an Coimisiún comhairliúchán
 poiblí maidir leis na bealaí ina bhféadfaí an Treoir a leasú;
 ·
 in 2010, rinneadh teagmháil leis na geallsealbhóirí
 uile a chuidigh roimhe sin leis an bpróiseas comhairliúcháin agus méadaíodh an
 réimse geallsealbhóirí.
 Achoimre ar na freagraí
 16.
 Chuir na Ballstáit béim ar an ngá solúbthacht a
 chaomhnú agus fadhbanna torainn á measúnú agus foráil a dhéanamh i leith
 socruithe idirthréimhseacha, chun dúbailt iarrachtaí a sheachaint (e.g.
 measúnuithe comhshaoil a athúsáidfear) agus an gaol idir Threoir 2002/30/CE
 agus Threoir 2002/49/CE a mhionchoigeartú, le go sásfaidh na measúnuithe céanna
 an dá Threoir; agus an comhthéacs idirnáisiúnta a mheas, maidir le húsáid
 modhanna agus beart.
 17.
 Chuir ionadaithe grúpaí pobail áitiúla, eadhon the
 Aviation Environment Federation (AEF) a dhéanann ionadaíocht thar ceann
 grúpaí gníomhaíochta torainn agus comhshaoil ón Ríocht Aontaithe, ón bhFrainc
 agus ón nGearmáin, béim ar an ngá rialáil chuí a dhéanamh (i.e. gan brath ar
 threoirlínte amháin) ar bhonn tairsí cosanta torainn; ar an ról tábhachtach atá
 le srianta oibríochta chun dálaí núis torainn a fheabhsú agus dreasachtaí chun
 aerárthaí nua a chur in ionad na n-aerárthaí is callánaí; agus an sainmhíniú ar
 aerárthaí lag-chomhlíontach a mhéadú le go mbeidh fíorthionchar aige.
 18.
 Mhaígh oibreoirí[5],
 eadhon Cumann Aerlínte na hEorpa (AEA), a dhéanann ionadaíocht thar ceann
 aerlínte oidhreachta, agus an European Express Association gur cheart
 prionsabail Chur Chuige Cothrom an ICAO a chur i bhfeidhm go ceart (ar bhonn
 gach aerfoirt ar leith); gur cheart srianta oibríochta a úsáid chun fadhbanna
 torainn a aithníodh a mhaolú agus mar rogha dheireanach; gur cheart don mhodh
 sin na bearta is cost-éifeachtúlaí a thabhairt; agus go mbeadh pleanáil na
 talamhúsáide comhtháite i gcinntí maidir le srianta oibríochta. D’iarr na
 hoibreoirí soiléiriú breise faoin Treoir freisin, agus d’athdhearbhaigh siad an
 gá smaoineamh ar an sainmhíniú ar aerárthach lag-chomhlíontach a leasú, ar
 bhonn rialála idirnáisiúnta chun saobhadh an mhargaidh a sheachaint. Dá measfaí
 go raibh gá le beart rialaitheach, bhí na hoibreoirí i bhfabhar rialacháin
 seachas Treorach.
 19.
 Mhaígh na haerfoirt[6],
 faoi ionadaíocht an ACI, gur cheart raon iomlán bhearta an Chur Chuige
 Chothroim a úsáid agus go bhfuil scóip ann an sainmhíniú ar aerárthach
 lag-chomhlíontach a mhéadú.
 20.
 Rinne comhairle torainn neamhspleách na Fraince
 (ACNUSA)[7]
 cás gur cheart an sainmhíniú ar aerárthach lag-chomhlíontach a mhéadú, mar aon
 leis na paraiméadair trína ngabhtar dearcadh na bpobal a ndéanann sé difear
 dóibh, múnlaí torainn níos fearr a chruthú d’aerfoirt agus úsáid níos córasaí
 nósanna imeachta oibríochta atá fabhrach ó thaobh torainn de, ar nós ‘modhanna
 maidir le tuirlingt leanúnach’.
 21.
 Tá ról ar leith ag an tionscal aerloingseoireachta
 i bhforbairt caighdeán nua torainn faoi chuimsiú mheithleacha teicniúla an ICAO
 agus dírítear ar an ngá smaoineamh ar idirspleáchais idir cuspóirí a
 d’fhéadfadh a bheith faoi choimhlint amhail torann agus laghdú CO2
 agus an dearcadh fadtéarmach maidir le forbairt caighdeán, nuair a chaithfidh
 an luas ag a socraítear caighdeáin cos a choinneáil leis na féidearthachtaí
 teicneolaíochta atá ann, agus le luach an loingis thar shaolré na n-aerárthaí
 agus ba cheart dóibh bheith neamhspleách ar iomaíochas.
 22.
 Ar deireadh, thug na húdaráis áitiúla a
 d’fhreastail ar Chomhdháil na Réigiún Aerfoirt, a bhfuil cúram na talamhúsáide
 orthu den chuid is mó, an cur chuige atá acu ó dhearcadh acmhainne
 timpeallachta réigiúin chun suntais, lena n-áirítear pleanáil na talamhúsáide,
 úsáid táscairí iomchuí, próiseas idirghabhála, agus gá leis na ceanglais faoin
 treoir um thorann timpeallachta a chomhtháthú níos fearr leis an treoir um
 thorann aerfoirt (2002/30/CE).
 23.
 Ar an iomlán, tá na tograí an-ghar i gcoitinne don
 dearcadh a tugadh le fios ag céim an chomhairliúcháin. Cuirfear béim sna tograí
 foirmiúla ar an idirspleáchas idir na bearta éagsúla maolaithe torainn, sa
 chaoi is nár cheart féachaint ar shrianta oibríochta torainn mar chéadrogha,
 ach, má mheastar go bhfuil gá leo, gur cheart féachaint orthu mar rannchuidiú
 tábhachtach agus comhlántach i meascán níos ginearálta de bhearta
 cost-éifeachtúlachta. Cuirtear le déine an tsainmhínithe ar aerárthach
 lag-chomhlíontach, sa chaoi is go mbeidh ionstraim éifeachtach maolaithe
 torainn ar fáil ag údaráis inniúla arís.
 ·
 Saineolas a bhailiú agus a úsáid
 Na fearainn eolaíochta/saineolais lena
 mbaineann
 24.
 Rinneadh staidéar ginearálta ar chúlra le go
 gcuirfí anailís chainníochtúil, chomh maithe le hanailís cháilíochtúil, ar an
 tionchar a bheidh ag an leasú seo ar fáil. Lena chois sin, tá faisnéis níos
 nuashonraithe agus níos mionsonraithe á cur ar fáil ag Eurocontrol faoi líon na
 n-eitiltí atá á n-oibriú ag ‘aerárthaí lag-chomhlíontach’.
 An
 mhodheolaíocht a úsáideadh
 25.
 D’eagraigh an comhairleoir dianchomhairliúchán, i
 bhfoirm agallaimh le geallsealbhóirí éagsúla den chuid is mó, agus i bhfoirm
 taighde deisce. Sa bhreis air sin, chuir Eurocontrol faisnéis nuashonraithe ó
 stórais sonraí ábhartha ar fáil.
 Achoimre ar an gcomhairle a fuarthas
 agus a úsáideadh
 26.
 Is é an príomhthátal a fuarthas, cé go n-aithnítear
 go raibh an Treoir tábhachtach chun díospóid idirnáisiúnta a thabhairt chun
 críche[8]
 agus chun inniúlacht an AE a thabhairt isteach maidir le srianta oibríochta,
 nach raibh sí chomh héifeachtach agus a raibh súil leis maidir leis an
 bpróiseas cinnteoireachta a chomhchuibhiú. Bhí gá an Treoir a thabhairt cothrom
 le dáta chun comhdhéanamh athraitheach an loingis a chur san áireamh, chun an
 nasc idir na gnéithe éagsúla den Chur Chuige Cothrom a neartú agus chun
 ionstraimí dlí nua a thabhairt isteach i dtaobh bainistíochta torainn, amhail
 an treoir um thorann timpeallachta (2002/49/CE), caighdeáin nua torainn a
 fhorbairt nó an rialachán feidhmíochta maidir le hAerspás Eorpach Aonair.
 Modhanna a úsáideadh chun comhairle na
 saineolaithe a phoibliú
 27.
 Tá tuairisc iomlán ar an staidéar foilsithe ar
 shuíomh gréasáin DG MOVE.
 3.
 Eilimintí dlí an togra
 ·
 Achoimre ar an ngníomhaíocht atá beartaithe
 28.
 Tugtar isteach leis an togra rialachán nua a
 chuirfear in ionad Threoir 2002/30/CE. Is soiléiriú agus comhlánú ar cheanglais
 na treorach sin an rialachán seo.
 1. Na cuspóirí a shonrú chun
 béim a chur ar an nasc le gnéithe eile den Chur Chuige Cothrom agus le
 hionstraimí eile chun torann aerthráchta a bhainistiú.
 2. Sainmhíniú ar leithdháileadh
 freagrachtaí.
 3. Liosta de na ceanglais
 ghinearálta chun torann a bhainistiú.
 4. Tuilleadh sonraí a sholáthar
 maidir leis an bpróiseas measúnaithe torainn.
 5. Na geallsealbhóirí a rachfar
 i gcomhairle leo a shonrú.
 6. Sonraí agus modhanna a
 chomhchuibhiú.
 7. Na ceanglais maidir le fógra
 a thabhairt agus na ceanglais maidir lena thabhairt isteach a shonrú.
 8. Ligean don nós imeacht coiste
 an tagairt do chaighdeáin torainn a oiriúnú don dul chun cinn teicneolaíoch.
 9 Tacaíocht a thabhairt do na
 húdaráis inniúla.
 ·
 Bunús dlí
 Tá an togra bunaithe ar Airteagal 100(2) den Chonradh
 ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh.
 ·
 Prionsabal na coimhdeachta
 29.
 Tá feidhm ag prionsabal na coimhdeachta a mhéid is
 nach dtagann an togra faoi inniúlacht eisiach an Aontais. Ní féidir leis na
 Ballstáit cuspóirí an togra a ghnóthú go leormhaith agus iad ag gníomhú as a
 stuaim féin.
 30.
 Is fearr a éireoidh le gníomhaíocht Eorpach
 cuspóirí an togra a ghnóthú ar na cúiseanna seo a leanas:
 31.
 Trí chur chuige comhchuibhithe maidir le srianta
 oibríochta atá bainteach le torann a úsáid mar chuid den phróiseas bainistithe
 torainn mórthimpeall aerfoirt na hEorpa, cuirtear feabhas ar fheidhmíocht
 chomhshaoil na n-oibríochtaí aeriompair agus cruthaítear timpeallacht
 oibríochta níos sothuartha le haghaidh oibreoirí aerlínte agus aerfort. Lena
 chois sin, ba cheart don mhodh measúnaithe comhchuibhithe an baol atá ann le
 claontacht san iomaíocht idir aerfoirt agus idir aerlínte a laghdú, mar aon le
 droch-chleachtas a sheachaint, mar go bhféadfadh siad tionchar a imirt ar
 acmhainn an aerfoirt lena mbaineann, agus freisin ar éifeachtúlacht iomlán an
 líonra eitlíochta.
 32.
 Tugann an cur chuige sin réiteach
 cost-éifeachtúlachta ar fhadhbanna comhshaoil mórthimpeall na n-aerfort agus
 seachnaíonn sé go mbeidh ceanglais éagsúla torainn i bhfeidhm maidir le
 hoibreoirí atá ag obair, de réir sainmhínithe, i líonra idirnáisiúnta.
 ·
 Prionsabal na comhréireachta
 33.
 Comhlíonann an togra prionsabal na comhréireachta.
 Cé go ndéantar an modh a chomhchuibhiú go daingean le rialachán, tugann sé deis
 do na Ballstáit cásanna a bhaineann go sonrach le haerfoirt a chur san áireamh
 d’fhonn réitigh oiriúnacha a fhorbairt maidir leis na fadhbanna torainn ar
 bhonn gach aerfoirt ar leith. Ní dhéanann na tograí réamhbhreith ar na cuspóirí
 comhshaoil a theastaíonn ná ar na bearta iarbhír a rinneadh.
 ·
 Rogha ionstraimí
 34.
 An ionstraim atá beartaithe: Rialachán.
 35.
 Ní bheadh modhanna eile leormhaith ar na cúiseanna
 seo a leanas:
 ·
 Is modh measúnaithe torainn atá mar ábhar an
 rialacháin. Is rialachán an t-aon ionstraim a ráthaíonn go ndéanfar an modh sin
 a chomhchuibhiú go hiomlán.
 ·
 Tá an modh measúnaithe atá beartaithe solúbtha a
 dhóthain chun déileáil le haon chás sonrach a bheadh ann ag aerfort áirithe
 agus ní dhéanann sé réamhbhreith ar an leibhéal cosanta a theastaíonn agus a
 theastaíonn ó na Ballstáit a ráthú dá saoránaigh, ná ar roghnú iarbhír na
 mbeart cost-éifeachtúla.
 4.
 Impleacht bhuiséadach
 36.
 Níl aon impleachtaí breise ag an togra do bhuiséad
 an Aontais. Níl costais bhreise i gceist leis na costais a bhaineann leis an
 gceart grinnscrúdaithe i gcomparáid leis an ualach airgeadais reatha a
 bhaineann le faireachán a dhéanamh ar chur chun feidhme na reachtaíochta atá
 ann faoi láthair, lena n-áirítear aisíocaíocht i leith cruinnithe coiste. Tá na
 bunachair shonraí don fhaisnéis deimhnithe torainn ar fáil cheana. Tugtar
 isteach leis an togra creat níos foirmiúla chun cáilíocht na sonraí agus
 rochtain páirtithe leasmhara a áirithiú. Mar fhocal scoir, tá an togra ina
 chuid thábhachtach den obair atá á déanamh ar bhainistíocht torainn – agus na
 buiséid ghaolmhara – atá ar siúl cheana i réimsí eile, ar nós fhorbairt rialacha
 frith-thorainn de chuid an ICAO, Aerspás Aonair nó SESAR.
 5.
 Faisnéis bhreise
 ·
 An Limistéar Eorpach Eacnamaíoch
 37.
 Ábhar a bhaineann leis an LEE atá sa ghníomh atá
 beartaithe agus ba cheart, dá bhrí sin, an Limistéar Eorpach Eacnamaíoch a
 chuimsiú ann.
 2011/0398 (COD)
 Togra le haghaidh
 RIALACHÁIN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS
 ÓN gCOMHAIRLE
 maidir le rialacha agus nósanna imeachta a
 bhunú i ndáil le srianta oibríochta atá bainteach le torann a thabhairt isteach
 ag aerfoirt an Aontais faoi Chur Chuige Cothrom agus lena n-aisghairtear Treoir
 2002/30/CE ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle
 Tá Parlaimint na hEorpa agus
 Comhairle an Aontais Eorpaigh,
 Ag féachaint don Chonradh ar Fheidhmiú an
 Aontais Eorpaigh, agus go háirithe Airteagal 100(2) de,
 Ag féachaint don togra ón gCoimisiún[9],
 Ag féachaint don tuairim ó Choiste Eacnamaíoch
 agus Sóisialta na hEorpa[10],
 Ag féachaint don tuairim ó Choiste na
 Réigiún[11],
 Ag gníomhú dóibh i gcomhréir leis
 an ngnáthnós imeachta reachtach[12],
 De bharr an méid seo a leanas:
 (1)
 Tá forbairt inbhuanaithe ar cheann de
 phríomhchuspóirí an chomhbheartais iompair. Éilíonn sí, áfach, cur chuige
 comhtháite atá dírithe ar fheidhmiú éifeachtach chórais iompair an Aontais agus
 cosaint an chomhshaoil a áirithiú.
 (2)
 Tá sé riachtanach, i gcás fhorbairt inbhuanaithe an
 aeriompair, bearta a thabhairt isteach atá dírithe ar an núis torainn ó
 aerárthaí ag aerfoirt a bhfuil fadhbanna áirithe torainn acu a laghdú. Tá líon
 mór saoránach de chuid an AE neamhchosanta ar leibhéil arda torainn agus
 d’fhéadfadh éifeachtaí diúltacha sláinte a bheith mar thoradh air sin.
 (3)
 Cuireadh deireadh leis na haerárthaí is mó torann
 de bhun Threoir 2002/30/CE ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 26
 Márta 2002 maidir le rialacha agus nósanna imeachta a bhunú i ndáil le srianta
 oibríochta atá bainteach le torann a thabhairt isteach ag aerfoirt Chomhphobail[13] agus Threoir 2006/93/CE ó
 Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 12 Nollaig 2006 maidir le rialú
 oibríochtaí aerárthaí arna bhfolú ag Cuid II, Caibidil 3, Imleabhar 1
 d’Iarscríbhinn 16 a ghabhann leis an gCoinbhinsiún um Eitlíocht Shibhialta
 Idirnáisiúnta, an dara heagrán (1988)[14],
 ach tá gá le bearta nua chun na húdaráis a chumasú déileáil leis na haerárthaí
 is mó torann chun an timpeallacht torainn mórthimpeall aerfoirt an Aontais a
 fheabhsú faoin gcreat idirnáisiúnta um Chur Chuige Cothrom maidir le Bainistiú
 Torainn.
 (4)
 Is le Rún A33/7 ón Eagraíocht Eitlíochta Sibhialta
 Idirnáisiúnta (ICAO) a thugtar isteach an coincheap “Cur Chuige Cothrom” maidir
 le bainistiú torainn agus bunaíonn sé modh comhsheasmhach chun aghaidh a
 thabhairt ar thorann aerárthaí. Ba cheart go mbeadh ‘Cur Chuige Cothrom' an
 ICAO mar bhunús i gcónaí le rialáil torainn in earnáil na heitlíochta, mar
 bhrainse de thionscal domhanda. Sa Chur Chuige Cothrom aithnítear an luach a
 bhaineann le hoibleagáidí dlíthiúla ábhartha, le comhaontuithe reatha, le
 dlíthe reatha agus le beartais seanbhunaithe, agus ní dhéantar réamhbhreith
 orthu. Trí rialacha idirnáisiúnta an Chur
 Chuige Chothroim a chorprú sa Rialachán seo, ba cheart go laghdófaí na rioscaí
 a bhaineann le díospóidí idirnáisiúnta i gcás a d’fhéadfadh srianta oibríochta
 atá bainteach le torann difear a dhéanamh d’iompróirí tríú tíortha.
 (5)
 Sa Tuarascáil ón gCoimisiún chuig an gComhairle
 agus chuig Parlaimint na hEorpa maidir le srianta oibríochta ag aerfoirt an AE[15], tugadh suntas go bhfuil gá
 ann leithdháileadh na bhfreagrachtaí agus oibleagáidí agus cearta beachta na
 bpáirtithe leasmhara le linn an phróisis mheasúnaithe torainn a shoiléiriú i
 dtéacs na Treorach lena áirithiú go ndéanfar bearta cost-éifeachtúla a ráthú
 chun na cuspóirí laghdaithe torainn a ghnóthú.
 (6)
 Cé go gcuirtear teorainn le hacmhainn aerfoirt
 nuair a thugann na Ballstáit srianta oibríochta isteach ag aerfoirt an Aontais
 cás i ndiaidh cáis, féadfaidh sé cuidiú leis an timpeallacht torainn
 mórthimpeall na n-aerfort a fheabhsú. D’fhéadfaí, áfach, saobhadh iomaíochta a
 chruthú nó d’fhéadfaí cur isteach ar éifeachtúlacht iomlán ghréasán eitlíochta
 an Aontais mura n-úsáidtear an acmhainn atá ann cheana go héifeachtúil. Ós rud
 é nach féidir leis na Ballstáit na cuspóirí a ghnóthú go leormhaith agus gur
 fearr is féidir leis an Aontas iad a ghnóthú trí rialacha comhchuibhithe maidir
 le srianta oibríochta a thabhairt isteach mar chuid den phróiseas bainistithe
 torainn, féadfaidh an tAontas bearta a ghlacadh i gcomhréir le prionsabail na
 coimhdeachta mar atá leagtha amach in Airteagal 5 den Chonradh ar Fheidhmiú an
 Aontais Eorpaigh. I gcomhréir le prionsabal na comhréireachta, de réir mar atá
 leagtha amach san Airteagal sin, ní théann an Rialachán seo thar a
 bhfuil riachtanach chun na cuspóirí sin a ghnóthú. Le modh comhchuibhithe den
 sórt sin, ní fhorchuirtear cuspóirí cáilíochta torainn, a thig i gcónaí ó
 Threoir 2002/49/CE nó ó rialacha eile Eorpacha, náisiúnta nó áitiúla, agus ní
 dhéantar réamhbhreith ar roghnú iarbhír na mbeart.
 (7)
 Cé gur cheart go ndéanfaí measúnú rialta ar
 thorann, níor cheart go mbeadh na measúnuithe sin ina mbunús le bearta breise
 laghdaithe torainn ach amháin murar leor na bearta maolaitheacha torainn atá
 ann cheana chun na cuspóirí laghdaithe torainn a ghnóthú.
 (8)
 Cé go dtugann anailís chostais/sochair léargas ar
 an éifeacht iomlán ar an leas eacnamaíoch trí na costais agus na sochair a chur
 i gcomparáid, tá an measúnú ar éifeachtúlacht costais dírithe ar chuspóir
 áirithe a ghnóthú sa tslí is cost-éifeachtúla, agus ní chuirtear ach na costais
 i gcomparáid.
 (9)
 Tá sé tábhachtach bearta maolaitheacha torainn a
 fhionraí chun tionchar gan iarraidh ar shábháilteacht eitlíochta, ar acmhainn
 aerfoirt agus ar iomaíocht a sheachaint. Cé go bhféadfadh gaol a bheith idir
 nós imeachta achomhairc i gcoinne srianta oibríochta atá bainteach le torann
 agus cuspóirí laghdaithe torainn, modhanna measúnaithe agus roghnú beart cost-éifeachtúil,
 ní leor an t-achomharc féin chun a gcur chun feidhme a fhionraí. Ba cheart don
 Choimisiún, dá bhrí sin, a bheith in ann an ceart grinnscrúdaithe a úsáid agus
 bearta a meastar go mbeadh iarmhairtí neamhiarrtha agus do-aisiompaithe leo a
 fhionraí i bhfad sula gcuirfear na bearta chun feidhme. Aithnítear nach
 mairfidh an fhionraí ach ar feadh tréimhse teoranta.
 (10)
 Ba cheart go mbeadh na measúnuithe ar thorann mar
 fhorbairt ar an bhfaisnéis atá ar fáil agus go n-áiritheofaí go bhfuil an
 fhaisnéis sin iontaofa agus inrochtana d’údaráis inniúla agus do
 gheallsealbhóirí. Ba cheart do na húdaráis inniúla na huirlisí faireacháin agus
 forfheidhmithe riachtanacha a bhunú.
 (11)
 Aithnítear gur shocraigh na Ballstáit ar shrianta
 oibríochta atá bainteach le torann i gcomhréir le reachtaíocht náisiúnta atá
 bunaithe ar mhodhanna meastóireachta torainn atá aitheanta ar bhonn náisiúnta,
 agus d’fhéadfadh sé nach bhfuil siad iomlán comhsheasmhach (fós) leis an modh a
 thuairiscítear i dTuarascáil na Comhdhála Eorpaí um Eitlíocht Shibhialta (ECAC)
 Doiciméad 29 dar teideal ‘Modh caighdeánach chun comhrianta torainn a ríomh
 mórthimpeall aerfort sibhialta’ agus nach n-úsáidtear an fhaisnéis atá
 aitheanta go hidirnáisiúnta maidir le feidhmíocht torainn aerárthaí iontu. Mar
 sin féin, ba cheart éifeachtúlacht agus éifeachtacht sriain oibríochta, mar aon
 le héifeachtúlacht agus éifeachtacht an phlean gníomhaíochta ábhartha a bhfuil
 an srian ina chuid de, a mheasúnú i gcomhréir leis na modhanna atá leagtha síos
 i nDoiciméad 29 den ECAC agus le Cur Chuige Cothrom an ICAO. Dá réir
 sin, ba cheart do na Ballstáit a measúnuithe ar shrianta oibríochta sa
 reachtaíocht náisiúnta a oiriúnú le go mbeidh siad ag teacht go hiomlán le
 Doiciméad 29 den ECAC.
 (12)
 Tríd an bhfaisnéis faoi thorann a lárú, laghdófaí
 go mór an t-ualach riaracháin ar oibreoirí aerárthaí agus ar oibreoirí
 aerfoirt. Is ar leibhéal an aerfoirt aonair a sholáthraítear agus a
 bhainistítear an fhaisnéis sin faoi láthair. Is gá na sonraí seo a chur ar fáil
 dóibh chun críocha oibríochta. Is tábhachtach bunachar sonraí Ghníomhaireacht
 Sábháilteachta Eitlíochta na hEorpa (an Ghníomhaireacht) a bhaineann le
 deimhniú feidhmíochta torainn a úsáid mar uirlis bhailíochtaithe in éineacht
 leis na sonraí ar eitiltí aonair ón Eagraíocht Eorpach um Shábháilteacht na
 hAerloingseoireachta (Eurocontrol). Iarrtar na sonraí sin go rialta cheana chun
 críoch lárbhainistíochta sreafa, ach is gá iad a shonrú chun críocha an
 Rialacháin seo agus chun rialáil feidhmíochta a dhéanamh ar bhainistíocht
 aerthráchta. Trí dhea-rochtain a thabhairt ar shonraí samhaltaithe atá
 bailíochtaithe, ba cheart go bhfeabhsófaí cáilíocht mhapáil na gcomhrianta
 torainn in aerfoirt aonair agus na mapála straitéisí mar thacaíocht le cinntí
 beartais.
 (13)
 D’fhonn an dul chun cinn teicneolaíoch leanúnach i
 dteicneolaíochtaí innill agus aerfhráma agus na modhanna a úsáidtear do mhapáil
 comhrianta torainn a chur san áireamh, ba cheart an chumhacht a tharmligean
 chuig an gCoimisiún chun gníomhartha a ghlacadh i gcomhréir le hAirteagal 290
 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh maidir leis na caighdeáin torainn
 d’aerárthaí dá dtagraítear sa Rialachán seo agus an tagairt do na modhanna
 deimhniúcháin gaolmhara a thabhairt chun dáta go rialta, na sainmhínithe ar
 aerárthach lag-chomhlíontach agus ar aerárthach sibhialta a leasú dá réir, agus
 an tagairt don mhodh chun comhrianta torainn a ríomh a thabhairt cothrom le
 dáta. Tá sé ríthábhachtach go rachadh an Coimisiún i mbun comhairliúchán
 iomchuí mar chuid den obair ullmhúcháin, lena n-áirítear ar leibhéal na
 saineolaithe. Ba cheart don Choimisiún a áirithiú, agus gníomhartha tarmligthe
 á n-ullmhú agus á dtarraingt suas aige, go ndéanfar na doiciméid ábhartha a
 tharchur go comhuaineach, go tráthúil agus go hiomchuí chuig Parlaimint na
 hEorpa agus chuig an gComhairle.
 (14)
 Chun coinníollacha aonfhoirmeacha a áirithiú
 d'fhonn an Rialachán seo a chur chun feidhme, ba cheart cumhachtaí
 cur chun feidhme a thabhairt don Choimisiún. Ba cheart na cumhachtaí sin a
 fheidhmiú i gcomhréir le Rialachán (AE) Uimh. 182/2011 ó Pharlaimint na
 hEorpa agus ón gCoimisiún an 16 Feabhra 2011 lena leagtar síos na rialacha agus
 na prionsabail ghinearálta a bhaineann leis na sásraí maidir le rialú ag na
 Ballstáit ar fheidhmiú cumhachtaí chur chun feidhme ag an gCoimisiún[16].
 (15)
 Ba cheart an nós imeachta comhairleach a úsáid chun
 cinntí cur chun feidhme a ghlacadh maidir lena bhféadfaidh na Ballstáit sin atá
 ag beartú srianta oibríochta a thabhairt isteach leanúint dá dtabhairt isteach
 i gcás ina bhfuil na srianta oibríochta fionraithe ag an gCoimisiún ós rud é
 nach bhfuil ach raon feidhme teoranta leis na cinntí sin.
 (16)
 I bhfianaise an ghá atá ann an modh measúnaithe
 torainn a chur i bhfeidhm go comhsheasmhach ar mhargadh eitlíochta an AE,
 leagtar síos sa Rialachán seo rialacha coiteanna maidir le srianta oibríochta
 atá bainteach le torann. Ba cheart Treoir 2002/30/CE a aisghairm dá bhrí sin,
 TAR ÉIS AN RIALACHÁN SEO A GHLACADH:
 Airteagal 1
 Ábhar, cuspóirí agus raon feidhme
 1. Leagtar síos leis an
 Rialachán seo na rialacha maidir le srianta oibríochta atá bainteach le torann
 a thabhairt isteach ar shlí chomhsheasmhach ar bhonn gach aerfoirt ar leith le
 go bhfeabhsófar an timpeallacht torainn agus le go dteorannófar nó go laghdófar
 líon na ndaoine a ndéanann éifeachtaí díobhálacha an torainn ó aerárthaí difear
 suntasach dóibh, i gcomhréir leis an gCur Chuige Cothrom.
 2. Is iad na cuspóirí atá leis
 an Rialachán seo:
 (a)
 gnóthú cuspóirí sonracha laghdaithe torainn
 timpeallachta a éascú, mar a leagtar síos i rialacha an Aontais agus i rialacha
 náisiúnta agus áitiúla, agus a n-idirspleáchas le cuspóirí eile comhshaoil a
 mheasúnú, ag leibhéal na n-aerfort aonair;
 (b)
 a chumasú gur féidir na bearta maolaithe torainn is
 cost-éifeachtúla a roghnú i gcomhréir leis an gCur Chuige Cothrom le gur féidir
 forbairt inbhuanaithe an aerfoirt agus acmhainn an líonra bainistíochta
 aerthráchta a bhaint amach ón dearcadh ‘geata go geata’.
 3. Beidh feidhm ag an Rialachán
 seo maidir le haerárthaí atá in úsáid san eitlíocht shibhialta.
 Ní bheidh feidhm aige maidir le haerárthaí
 atá in úsáid i seirbhísí míleata, seirbhísí custaim, seirbhísí póilíneachta nó
 i seirbhísí dá samhail.
 Airteagal 2
 Sainmhínithe
 Chun críocha an Rialacháin seo, beidh feidhm
 ag na sainmhínithe seo a leanas:
 (1)
 Ciallaíonn ‘aerfort’ aerfort ina dtarlaíonn níos
 mó ná 50 000 gluaiseacht d’aerárthaí sibhialta i ngach bliain féilire (is
 ionann gluaiseacht agus éirí de thalamh nó tuirlingt), agus cuirtear san
 áireamh meánlíon na ngluaiseachtaí sna trí bliana féilire a bhí roimh an
 measúnú ar thorann a dhéanamh;
 (2)
 Ciallaíonn 'Cur Chuige Cothrom’ an modh faoina
 ndéantar an réimse beart atá ar fáil, eadhon laghdú ar thorann ó aerárthaí ag
 an bhfoinse, pleanáil agus bainistíocht na talamhúsáide, nósanna imeachta
 oibríochta agus srianta oibríochta laghdaithe torainn, a mheas ar shlí
 chomhsheasmhach d’fhonn aghaidh a thabhairt ar fhadhb an torainn ar an tslí is
 cost-éifeachtúla ar bhonn gach aerfoirt ar leith;
 (3)
 Ciallaíonn ‘aerárthach’ aerárthach sciatháin
 dhobhogtha a bhfuil uasmhais dheimhnithe éirí de thalamh 34 000 kg nó níos mó
 aige, nó cóiríocht inmheánach uasta dheimhnithe le haghaidh an chineáil
 aerárthaigh i dtrácht ina bhfuil níos mó ná 19 suíochán paisinéara, gan aon
 suíocháin ar don fhoireann amháin iad a áireamh;
 (4)
 Ciallaíonn ‘aerárthach lag-chomhlíontach’ aerárthach
 sibhialta a chomhlíonann teorainneacha deimhniúcháin Chaibidil 3 atá leagtha
 síos in Imleabhar 1, Cuid II, Caibidil 3 d’Iarscríbhinn 16 a ghabhann leis an
 gCoinbhinsiún um Eitlíocht Shibhialta Idirnáisiúnta (Coinbhinsiún Chicago) le
 lamháil charnach atá níos lú ná 10EPNdB (An torann inchloiste iarbhír i
 ndeicibeilí), agus is é atá sa lamháil charnach an figiúr atá sloinnte in EPNdB
 a fuarthas trí na lamhálacha aonair (i.e. na difríochtaí idir an leibhéal
 deimhnithe torainn agus an leibhéal uasta torainn is incheadaithe) a shuimiú ag
 gach ceann de na trí phointe tagartha den tomhas torainn mar a shainítear in
 Imleabhar 1, Cuid II, Caibidil 4 d’Iarscríbhinn 16 a ghabhann le Coinbhinsiún
 Chicago;
 (5)
 Ciallaíonn ‘gníomhaíocht atá bainteach le torann’
 aon bheart a imríonn tionchar ar an timpeallacht torainn mórthimpeall na
 n-aerfort, agus go bhfuil feidhm ag prionsabail Chur Chuige Cothrom an ICAO
 maidir leis, lena n-áirítear gníomhaíochtaí eile neamhoibríochta a fhéadfaidh
 difear a dhéanamh do líon na ndaoine atá neamhchosanta ar thorann aerárthaí;
 (6)
 Ciallaíonn ‘srianta oibríochta’ gníomhaíocht atá
 bainteach le torann a chuireann srian ar an rochtain ar úsáid optamach
 acmhainne aerfoirt nó a laghdaíonn í, lena n-áirítear srianta oibríochta atá
 dírithe ar aerárthaí lag-chomhlíontach a tharraingt siar ó oibríochtaí in
 aerfoirt áirithe, chomh maith le srianta oibríochta de chineál páirteach a
 dhéanann difear d’oibriú aerárthaí sibhialta de réir tréimhse ama.
 Airteagal 3
 Údaráis
 inniúla
 1. Ainmneoidh na Ballstáit
 udaráis inniúla a bheidh freagrach as bearta a ghlacadh maidir le srianta
 oibríochta, agus ainmneoidh siad comhlacht achomhairc neamhspleách freisin.
 2. Beidh na húdaráis inniúla
 agus an comhlacht achomhairc neamhspleách ar aon eagraíocht a bhféadfadh
 gníomhaíocht atá bainteach le torann difear a dhéanamh di.
 3. Cuirfidh na Ballstáit
 ainmneacha agus seoltaí na n-údarás inniúil ainmnithe agus an chomhlachta
 achomhairc dá dtagraítear i mír 1 in iúl don Choimisiún.
 Airteagal 4
 Rialacha ginearálta maidir le
 bainistíocht torainn aerárthaí
 1. Glacfaidh na Ballstáit Cur
 Chuige Cothrom maidir le bainistíocht torainn aerárthaí. Chuige sin, déanfaidh
 siad:
 (a) na dálaí torainn ag aerfort
 aonair a mheasúnú;
 (b) an cuspóir laghdaithe torainn
 timpeallachta a shainiú;
 (c) bearta a aithint atá ar fáil
 chun an tionchar torainn a laghdú;
 (d) meastóireacht ar an
 gcost-éifeachtúlacht a bhfuil súil léi ó na bearta atá ar fáil;
 (e) na bearta a roghnú;
 (f) comhairliúchán leis na
 geallsealbhóirí ar shlí thrédhearcach faoi na gníomhaíochtaí atá beartaithe;
 (g) cinneadh faoi na bearta agus
 foráil maidir le fógra leormhaith;
 (h) na bearta a chur chun
 feidhme; agus
 (i) foráil a dhéanamh maidir le
 réiteach díospóide.
 2. Déanfaidh na Ballstáit, le
 linn dóibh gníomhaíocht atá bainteach le torann a dhéanamh, na bearta seo a
 leanas atá ar fáil a mheas, d’fhonn an meascán is cost-éifeachtúla de bhearta a
 chinneadh:
 (a) an éifeacht intuartha a
 bheadh ag laghdú ar thorann aerárthaí ag an bhfoinse;
 (b) pleanáil agus bainistíocht na
 talamhúsáide;
 (c) nósanna imeachta oibríochta
 chun torann a laghdú;
 (d) srianta oibríochta, ach ní
 mar chéad rogha.
 D’fhéadfaí a áireamh sna bearta atá ar
 fáil aerárthaí lag-chomhlíontach a tharraingt siar, má mheastar go bhfuil gá
 leis.
 3. Féadfaidh na Ballstáit, faoin
 gCur Chuige Cothrom, idirdhealú a dhéanamh idir bearta maolaitheacha torainn de
 réir cineáil aerárthaigh, úsáide rúidbhealaigh agus/nó amchláir lena mbaineann.
 4. Gan dochar do mhír 3, ní
 dhéanfaidh srianta oibríochta maidir le haerárthaí lag-chomhlíontach a tharraingt
 siar ó oibríochtaí aerfoirt difear d’aerárthaí sibhialta foshonacha a
 chomhlíonann, trí dheimhniú bunaidh nó trí athdheimhniú, an caighdeán torainn
 in Imleabhar 1, Cuid II, Caibidil 4 d’Iarscríbhinn 16 de Choinbhinsiún Chicago.
 5. Maidir le bearta nó meascán
 de bhearta a dhéanfar i gcomhréir leis an Rialachán seo i gcás aerfoirt ar
 leith, ní bheidh siad níos sriantaí ná mar is gá chun na cuspóirí laghdaithe
 torainn timpeallachta atá socraithe don aerfort sin a ghnóthú. Beidh na srianta
 oibríochta neamh-idirdhealaitheach, go háirithe ar fhorais náisiúntachta,
 chéannachta nó ghníomhaíochta na n-oibreoirí aerárthaí.
 6. Na bearta a dhéanfar i
 gcomhréir leis an Rialachán seo, cuirfidh siad leis na ‘Pleananna Gníomhaíochta
 Náisiúnta’ a bhaineann le torann ó aerárthaí, mar a luaitear in Airteagal 8 de
 Threoir 2002/49/CE ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle.[17]
 Airteagal 5
 Rialacha maidir le measúnú torainn
 1. Déanfaidh na húdaráis inniúla
 measúnú rialta ar na dálaí torainn in aerfoirt ina gcríoch, i gcomhréir le
 ceanglais Threoir 2002/49/CE agus le rialacha náisiúnta agus áitiúla. Féadfaidh
 na húdaráis inniúla a iarraidh tacaíocht a fháil ón gComhlacht Athbhreithnithe
 Feidhmíochta dá dtagraítear in Airteagal 3 de Rialachán (AE) Uimh. 691/2010 ón
 gCoimisiún[18].
 2. Úsáidfidh na húdaráis inniúla
 an modh, na táscairí agus an fhaisnéis atá tuairiscithe in Iarscríbhinn I chun
 na dálaí torainn reatha agus todhchaí a mheasúnú.
 3. I gcás ina nochtfaidh an
 méasúnú ar na dálaí torainn go bhfuil gá le bearta nua chun na cuspóirí
 laghdaithe torainn a ghnóthú nó a leibhéal a chothabháil, tabharfaidh na
 húdaráis inniúla aird chuí ar an rannchuidiú a dhéanann gach cineál birt faoin
 gCur Chuige Cothrom, i gcomhréir le hIarscríbhinn I.
 4. Áiritheoidh na húdaráis
 inniúla go mbunófar fóram um chomhar teicniúil, ar an leibhéal iomchuí, idir
 oibreoir an aerfoirt, oibreoir an aerárthaigh agus an soláthraí seirbhísí
 aerloingseoireachta, maidir leis na gníomhaíochtaí sin a bhfuil freagracht ar
 na hoibreoirí sin astu, agus cuirfear an t-idirspleáchas idir bearta maolaithe
 torainn agus bearta laghdaithe astaíochtaí san áireamh go cuí. Rachaidh
 comhaltaí an fhóraim seo um chomhar teicniúil i gcomhairle rialta le
 cónaitheoirí áitiúla nó lena n-ionadaithe, agus tabharfaidh siad faisnéis theicniúil
 agus comhairle ar bhearta maolaitheacha do na húdaráis inniúla.
 5. Déanfaidh na húdaráis inniúla
 measúnú ar chost-éifeachtúlacht na mbeart nua, mar a thagraítear dó i mír 3 i
 gcomhréir le hIarscríbhinn II. Ní mheastar gur srian nua oibríochta é mionleasú
 teicniúil ar bheart reatha mura bhfuil impleachtaí substainteacha acmhainne nó
 oibríochtaí i gceist leis.
 6. Déanfaidh na húdaráis inniúla
 an próiseas comhairliúcháin le páirtithe leasmhara a eagrú ar shlí thráthúil
 agus shubstainteach, lena n-áiritheofar oscailteacht agus trédhearcacht maidir
 le sonraí agus leis an modh ríomha. Beidh trí
 mhí ar a laghad sula nglacfar na bearta nua ag na páirtithe leasmhara chun
 barúlacha a thabhairt. Ar na páirtithe leasmhara sin, beidh siad seo a leanas
 ar a laghad:
 (a)
 ionadaithe thar ceann cónaitheoirí áitiúla atá ina
 gcónaí i gcomharsanacht na n-aerfort sin a ndéanann torann aerárthaí difear
 dóibh;
 (b)
 oibreoirí aerfoirt ábhartha;
 (c)
 ionadaithe thar ceann na n-oibreoirí aerárthaí a
 bhféadfadh gníomhaíochtaí atá bainteach le torann difear a dhéanamh dóibh;
 (d)
 soláthraithe seirbhísí aerloingseoireachta
 ábhartha;
 (e)
 an Bainisteoir Líonra, mar atá sainmhínithe i
 Rialachán Uimh. 677/2011 ón gCoimisiún[19].
 7. Déanfaidh na húdaráis inniúla
 measúnú leantach agus faireachán ar chur chun feidhme na mbeart maolaitheach
 torainn agus déanfaidh siad beart de réir mar is iomchuí. Áiritheoidh siad go
 ndéanfar faisnéis ábhartha a chur ar fáil go rialta do na cónaitheoirí áitiúla
 atá ina gcónaí i gcomharsanacht na n-aerfort.
 Airteagal 6
 Faisnéis faoi fheidhmíocht torainn
 1. Beidh cinntí maidir le
 srianta oibríochta atá bainteach le torann bunaithe ar fheidhmíocht torainn an
 aerárthaigh mar a chinnteofar leis an nós imeachta deimhniúcháin a sheolfar i
 gcomhréir le hImleabhar 1 d’Iarscríbhinn 16 de Choinbhinsiún Chicago, an cúigiú
 heagrán Iúil 2008.
 2. Ar iarratas ón gCoimisiún,
 tabharfaidh oibreoirí aerárthaí an fhaisnéis seo a leanas faoi thorann maidir
 leis na haerárthaí sin dá gcuid a úsáideann aerfoirt an Aontais:
 (a)
 an uimhir atá ar dheireadh an aerárthaigh;
 (b)
 deimhniú nó deimhnithe feidhmíochta torainn an
 aerárthaigh arna úsáid, agus an meáchan uasta iarbhír éirí de thalamh a
 bhaineann leis;
 (c)
 aon mhodhnú ar an aerárthach a imríonn tionchar ar
 fheidhmíocht torainn an aerárthaigh;
 (d)
 faisnéis faoi thorann agus faoi fheidhmíocht a
 bhaineann leis an aerárthach ar mhaithe le múnlaí torainn a chruthú.
 I gcás gach eitilte a bhaineann úsáid as aerfort
 de chuid an Aontais, tabharfaidh oibreoirí aerárthaí an deimhniú feidhmíochta
 torainn arna úsáid agus an uimhir atá ar dheireadh an aerárthaigh le fios.
 Tabharfar na sonraí saor in aisce, i bhfoirm
 leictreonach agus úsáidfear an fhormáid arna sonrú, más infheidhme.
 3. Déanfaidh an Ghníomhaireacht
 sonraí torainn agus feidhmíochta an aerárthaigh ar chun críocha múnlaí torainn
 a chruthú iad a fhíorú i gcomhréir le hAirteagal 6(1) de Rialachán (CE)
 Uimh. 216/2008 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle[20].
 4. Déanfar sonraí a stóráil i
 mbunachar sonraí lárnach agus cuirfear ar fáil iad d’údaráis inniúla,
 d’oibreoirí aerárthaí, do sholáthraithe seirbhísí aerloingseoireachta agus
 d’oibreoirí aerárthaí chun críocha oibríochta.
 Airteagal 7
 Rialacha maidir le srianta oibríochta
 a thabhairt isteach
 1. Sula dtugtar isteach srian
 oibríochta, déanfaidh na húdaráis inniúla fógra sé lá, a chríochnóidh dhá mhí
 ar a laghad roimh chinneadh na bparaiméadar comhordaithe sliotán mar a
 shainítear in Airteagal 2, pointe m) de Rialachán CEE Uimh. 95/93[21] ón gComhairle don aerfort lena
 mbaineann i dtaobh thréimhse an sceidealaithe ábhartha, a thabhairt do na
 Ballstáit, don Choimisiún agus do na páirtithe leasmhara ábhartha.
 2. Tar éis an mheasúnaithe a
 dhéanfar i gcomhréir le hAirteagal 5, beidh tuarascáil i scríbhinn ina míneofar
 na cúiseanna leis an srian oibríochta a thabhairt isteach, an cuspóir
 timpeallachta arna bhunú don aerfort, na bearta a meastar go ngnóthaíonn siad
 an cuspóir sin, agus an mheastóireacht ar an gcost-éifeachtúlacht is dócha a
 bheidh ag na bearta éagsúla a measadh, lena n-áirítear, nuair is ábhartha, an
 tionchar trasteorann atá acu, ag gabháil leis an bhfógra maidir leis an
 gcinneadh.
 3. I
 gcás ina mbaineann srian oibríochta le haerárthaí lag-chomhlíontach a
 tharraingt siar ón aerfort, ní cheadófar aon seirbhísí nua de chuid aerárthaigh
 lag-chomhlíontaigh ag an aerfort sin sé mhí tar éis an fógra a fháil. Cinnfidh
 na húdaráis inniúla an ráta bliantúil ag a mbainfear aerárthaí
 lag-chomhlíontach ó loingeas na n-oibreoirí lena mbaineann ag an aerfort sin,
 agus cuirfear aois an aerárthaigh agus comhdhéanamh an loingis iomláin san áireamh
 go cuí. Gan dochar do mhír 3 d’Airteagal 4, ní bheidh an ráta sin níos airde ná
 20 % den loingeas d’aerárthaí lag-chomhlíontach atá ag an oibreoir sin ag an
 aerfort sin.
 4. Déanfar aon achomharc i
 gcoinne cinntí maidir le srianta oibríochta atá bainteach le torann a eagrú i
 gcomhréir leis an dlí náisiúnta.
 Airteagal 8
 Tíortha i mbéal forbartha
 1. Féadfaidh na húdaráis inniúla
 aerárthaí lag-chomhlíontach atá cláraithe i dtíortha atá i mbéal forbartha a
 dhíolmhú ó na srianta oibríochta atá bainteach le torann ar an gcoinníoll:
 (e)
 gur bronnadh deimhniú torainn atá comhionann leis
 na caighdeáin a shonraítear i gCaibidil 3, d’Imleabhar 1 d’Iarscríbhinn 16 a
 ghabhann le Coinbhinsiún Chicago ar na haerárthaí sin.
 (f)
 gur oibríodh na haerárthaí sin san Aontas le linn
 na tréimhse cúig bliana roimh theacht i bhfeidhm an Rialacháin seo, go raibh
 siad ar chlár na tíre lena mbaineann atá i mbéal forbartha agus go bhfuil siad
 fós á n-oibriú ag duine nádúrtha nó dlítheanach atá bunaithe sa tír sin.
 2. I gcás ina dtugann Ballstát
 díolúine dá bhforáiltear i mír 1, cuirfidh sé údaráis inniúla na mBallstát eile
 agus an Choimisiúin ar an eolas láithreach faoi na díolúintí atá tugtha aige.
 Airteagal 9
 Díolúintí
 le haghaidh oibríochtaí aerárthaí de chineál eisceachtúil
 Féadfaidh na húdaráis inniúla, cás i ndiaidh
 cáis, oibríochtaí aonair a dhéanfaidh aerárthaí lag-chomhlíontach nach
 bhféadfaí a dhéanamh bunaithe ar fhorálacha an Rialacháin seo a údarú, ag
 aerfoirt atá suite ina gcríoch.
 Beidh an díolúine sin teoranta don méid seo a
 leanas:
 (a)
 aerárthaí a bhfuil a n-oibríochtaí aonair de
 chineál atá chomh heisceachtúil sin go mbeadh sé míréasúnach díolúine
 shealadach a dhiúltú;
 (b)
 aerárthaí le haghaidh eitiltí neamhioncaim chun
 críche athrúcháin, deisiúcháin nó cothabhála.
 Airteagal 10
 Ceart grinnscrúdaithe
 1. Ar iarratas ó Bhallstát nó ar a thionscnamh féin, agus gan dochar do
 nós imeachta achomhairc atá ar feitheamh, féadfaidh an Coimisiún an cinneadh
 maidir le srian oibríochta a ghrinnscrúdú sula gcuirfear chun feidhme é. I gcás ina suíonn an Coimisiún nach n-urramaíonn an
 cinneadh na ceanglais atá leagtha amach sa Rialachán seo, nó go bhfuil sé
 contrártha ar shlí eile do dhlí an Aontais, féadfaidh sé an cinneadh a chur ar
 fionraí.
 2. Tabharfaidh na húdaráis
 inniúla faisnéis don Choimisiún lena léireofar go bhfuiltear ag comhlíonadh an
 Rialacháin seo.
 3. Déanfaidh an Coimisiún cinneadh i gcomhréir leis an nós imeachta
 comhairleach atá leagtha síos in Airteagal 13(2), agus na critéir in
 Iarscríbhinn II á gcur san áireamh aige, maidir lena bhféadfaidh an t-údarás
 inniúil lena mbaineann leanúint den srian oibríochta a thabhairt isteach.
 Cuirfidh an Coimisiún a chinneadh in iúl don Chomhairle agus don Bhallstát lena
 mbaineann.
 4. I gcás nach mbeidh cinneadh
 glactha ag an gCoimisiún faoi cheann tréimhse sé mhí tar éis dó an fhaisnéis dá
 dtagraítear i mír 2 a fháil, féadfaidh an t-údarás inniúil an cinneadh atá
 beartaithe a chur i bhfeidhm maidir le srian oibríochta.
 Airteagal 11
 Gníomhartha tarmligthe
 Beidh sé de chumhacht ag an gCoimisiún gníomhartha
 tarmligthe a ghlacadh i gcomhréir le hAirteagal 12 maidir leo seo a
 leanas:
 (c)
 leasuithe ar an sainmhíniú ar aerárthach in
 Airteagal 2 pointe (3) agus ar an sainmhíniú ar aerárthach lag-chomhlíontach in
 Airteagal 2 pointe (4);
 (d)
 leasuithe agus nuashonruithe ar na caighdeáin
 deimhnithe torainn dá bhforáiltear in Airteagal 4 agus Airteagal 8; agus ar an
 nós imeachta deimhniúcháin dá bhforáiltear in Airteagal 6(1).
 (e)
 leasuithe ar an modh agus ar an tuarascáil
 theicniúil a leagtar amach in Iarscríbhinn I.
 Airteagal 12
 An tarmligean a fheidhmiú
 1. Déanfar na cumhachtaí chun
 gníomhartha tarmligthe a ghlacadh a tharmligean chuig an gCoimisiún faoi réir
 na gcoinníollacha atá leagtha síos san Airteagal seo.
 2. Déanfar tarmligean na cumhachta dá dtagraítear in Airteagal 11 a
 thabhairt go ceann tréimhse éiginnte ama ón dáta a thiocfaidh an Rialachán seo
 i bhfeidhm.
 3. Féadfaidh Parlaimint na hEorpa nó an Chomhairle tarmligean na cumhachta
 dá dtagraítear in Airteagal 11 a chúlghairm. Cuirfidh
 an chúlghairm deireadh le tarmligean na gcumhachtaí a shonraítear sa chinneadh
 sin. Beidh éifeacht leis an lá tar éis lá
 foilsithe an chinnidh in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh nó ar dháta
 ina dhiaidh sin a shonrófar sa chinneadh sin. Ní
 dhéanfaidh sé difear do bhailíocht aon ghníomhartha tarmligthe atá i bhfeidhm
 cheana féin.
 4. A luaithe agus a ghlacann sé gníomh tarmligthe, tabharfaidh an
 Coimisiún fógra ina thaobh sin do Pharlaimint na hEorpa agus don Chomhairle an
 tráth céanna.
 5. Ní thiocfaidh gníomh tarmligthe a ghlacfar de bhun Airteagal 11 i
 bhfeidhm ach amháin i gcás nach ndearna Parlaimint na hEorpa nó an Chomhairle
 agóid ina choinne laistigh de thréimhse dhá mhí ón uair a tugadh fógra do
 Pharlaimint na hEorpa agus don Chomhairle maidir leis an ngníomh sin nó i gcás,
 roimh dhul in éag na tréimhse sin, gur chuir Parlaimint na hEorpa agus an
 Chomhairle araon in iúl don Choimisiún nach ndéanfaidh siad agóid i gcoinne an
 ghnímh. Cuirfear dhá mhí leis an tréimhse sin
 ar thionscnamh ó Pharlaimint na hEorpa nó ón gComhairle.
 Airteagal 13
 Coiste
 1. Tabharfaidh an coiste arna
 bhunú le hAirteagal 25 de Rialachán (CE) Uimh. 2008/1008 ó Pharlaimint na
 hEorpa agus ón gComhairle[22]
 cúnamh don Choimisiún.
 Tá an coiste sin ina choiste de réir bhrí
 Rialachán (AE) Uimh. 182/2011.
 2. I gcás ina ndéanfar tagairt
 don mhír seo, beidh feidhm ag Airteagal 4 de Rialachán (AE) Uimh. 182/2011.
 3. I gcás ina mbeidh tuairim an
 choiste le fáil trí nós imeachta i scríbhinn, cuirfear deireadh leis an nós
 imeachta sin gan toradh i gcás ina gcinnfidh cathaoirleach an choiste amhlaidh
 nó i gcás ina n-iarrfaidh tromlach simplí de bhaill an choiste amhlaidh
 laistigh den teorainn ama chun an tuairim a sholáthar.
 Airteagal 14
 Faisnéis agus athbhreithniú
 Déanfaidh na Ballstáit faisnéis faoi chur i
 bhfeidhm an Rialacháin seo a chur chuig an gCoimisiún, arna iarraidh sin dó.
 Tráth nach déanaí ná cúig bliana tar éis
 theacht i bhfeidhm an Rialacháin seo, cuirfidh an Coimisiún tuarascáil ar chur
 i bhfeidhm an Rialacháin seo faoi bhráid Pharlaimint na hEorpa agus na Comhairle.
 Beidh tograí le haghaidh athbhreithniú an
 Rialacháin seo ag gabháil leis an tuarascáil, más gá sin.
 Airteagal 15
 Aisghairm
 Aisghairtear Treoir 2002/30/CE le héifeacht ón
 dáta a thiocfaidh an Rialachán seo i bhfeidhm.
 Airteagal 16
 Teacht i bhfeidhm
 Tiocfaidh an Rialachán seo i bhfeidhm an
 fichiú lá tar éis lá a fhoilsithe in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh.
 Beidh an Rialachán seo ina cheangal go huile
 agus go hiomlán agus beidh sé infheidhme go díreach i ngach Ballstát.
 Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an
 Thar ceann Pharlaimint na hEorpa Thar ceann na Comhairle
 An tUachtarán An
 tUachtarán
 IARSCRÍBHINN I
 Na dálaí
 torainn ag aerfort a mheasúnú
 Modheolaíocht:
 1. Úsáidfaidh údaráis inniúla modhanna
 measúnaithe torainn a forbraíodh i gcomhréir le Tuarascáil ECAC Doic 29 ‘Modh
 caighdeánach chun comhrianta torainn a ríomh mórthimpeall aerfort sibhialta’,
 an tríú heagrán.
 Táscairí:
 1. Déanfar an tionchar a bhíonn ag
 torann aerárthaí a thuairisciú, ar a laghad, i dtéarmaí táscairí torainn Lden
 agus Lnight a shainítear agus a ríomhtar i gcomhréir le
 hIarscríbhinn I a ghabhann le Treoir 2002/49/CE.
 2. Féadfaidh údaráis inniúla táscairí
 breise torainn a bhfuil bonn eolaíoch leo a úsáid chun an crá a dhéanann torann
 aerárthaí a léiriú.
 Faisnéis faoi bhainistíocht torainn:
 1. An fardal reatha
 1.1 Tuairisc ar an aerfort lena
 n-áirítear faisnéis mhéid an aerfoirt, a shuíomh, comharsanacht an aerfoirt, an
 méid aerthráchta agus an éagsúlacht aerthráchta.
 1.2 Tuairisc ar na cuspóirí inbhuanaithe
 timpeallachta i gcomhthéacs an aerfoirt agus sa chomhthéacs náisiúnta.
 Áiritheofar tuairisc ar na cuspóirí torainn le haghaidh aerárthaí ag an
 aerfort.
 1.3 Mionsonraí ar na comhrianta torainn
 don bhliain reatha agus don bhliain roimhe sin – lena n-áirítear measúnú ar
 líon na ndaoine a ndéanann torann aerárthaí difear dóibh.
 1.4 Tuairisc ar na bearta reatha agus na
 bearta pleanáilte chun torann aerárthaí a bhainistiú atá curtha chun feidhme
 cheana faoin gCur Chuige Cothrom agus an tionchar a bhíonn acu ar na dálaí
 torainn, lena n-áirítear:
 1.4.1. Laghdú ar thorann ag an bhfoinse:
 - Forbairt an aerloingis agus
 feabhsuithe teicneolaíochta;
 - Pleananna sonracha nuachóirithe
 loingis;
 1.4.2. Pleanáil agus bainistíocht na
 talamhúsáide:
 - Ionstraimí pleanála atá i
 bhfeidhm, amhail pleanáil chuimsitheach nó criosú torainn;
 - Bearta maolaitheacha atá i
 bhfeidhm, amhail cóid foirgníochta, cláir inslithe torainn nó bearta chun
 limistéir talamhúsáide íogaire a laghdú;
 - Próiseas comhairliúcháin na mbeart
 talamhúsáide;
 - Bearta leantacha cúngrachta;
 1.4.3. Maidir le bearta oibríochta laghdaithe
 torainn, an méid nach gcuireann na bearta sin srian ar acmhainn aerfoirt;
 - Úsáid rúidbhealaí tosaíochta;
 - Úsáid bealaí tosaíochta torainn;
 - Úsáid nósanna imeachta laghdaithe
 torainn éirí de thalamh agus ascnaimh.
 - An méid a ndéantar na bearta sin a
 rialáil faoi tháscairí comhshaoil, atá luaite in Iarscríbhinn I a ghabhann le
 Rialachán (AE) Uimh. 691/2010 ón gCoimisiún.
 1.4.4. Maidir le srianta oibríochta:
 - Úsáid srianta uilíocha, ar nós
 rialacha maidir le huasteorainneacha ar ghluaiseachtaí nó ar chuótaí núiseanna torainn;
 - Ionstraimí airgeadais atá i
 bhfeidhm, amhail muirir aerfoirt atá bainteach le torann;
 - Úsáid srianta a bhaineann go
 sonrach le haerárthaí, amhail aerárthaí lag-chomhlíontach a tharraingt siar;
 - Úsáid srianta páirteacha, trína
 ndéantar idirdhealú idir aonaid tomhais sa lá agus istoíche.
 2. Réamhaisnéis gan bearta nua
 2.1 Tuairiscí ar fhorbairtí aerfoirt (más
 ann dóibh) atá formheasta cheana agus atá beartaithe, mar shampla, méadú
 acmhainne, méadú rúidbhealaí agus/nó teirminéal, agus an éagsúlacht tráchta
 todhchaí atá tuartha agus an fás atá measta.
 2.2 Maidir le méadú na hacmhainne
 aerfoirt na leasanna a bhaineann leis an acmhainn bhreise sin a chur ar fáil
 laistigh den líonra eitlíochta i gcoitinne agus den réigiún i gcoitinne.
 2.3 Tuairisc ar an éifeacht ar an
 timpeallacht torainn i gcás nach ndéantar bearta breise, agus an éifeacht a
 bheidh ag na bearta sin atá pleanáilte cheana chun an tionchar torainn sa
 tréimhse chéanna a fheabhsú.
 2.4 Na comhrianta torainn atá tuartha –
 lena n-áirítear measúnú ar líon na ndaoine a ndéanann torann aerárthaí difear
 dóibh – idirdhealú idir limistéir chónaithe seanbhunaithe agus limistéir
 chónaithe nua.
 2.5 Meastóireacht ar na hiarmhairtí agus
 ar na costais a d’fhéadfadh a bheith ann mura ndéantar beart chun an tionchar
 atá ag méadú torainn – má tá súil go dtarlóidh a leithéid - a laghdú.
 3. Measúnú ar bhearta breise
 3.1 Achoimre ar na bearta breise atá ar
 fáil agus na príomhchúiseanna gur roghnaíodh iad a thabhairt le fios. Tuairisc
 ar na bearta sin a roghnaíodh chun breis anailíse a dhéanamh orthu agus
 faisnéis faoin toradh ar an anailís chost-éifeachtúlachta, go háirithe an
 costas a bhaineann leis na bearta sin a thabhairt isteach; líon na ndaoine a
 bhfuil súil go mbainfidh siad tairbhe as agus clár ama; agus rangú ar
 éifeachtacht iomlán na mbeart áirithe.
 3.2 Forléargas ar na héifeachtaí
 comhshaoil agus iomaíochais a d’fhéadfadh a bheith leis na bearta atá molta i
 dtaobh aerfort eile, i dtaobh oibreoirí agus páirtithe leasmhara.
 3.3 Na cúiseanna gur roghnaíodh rogha na
 tosaíochta.
 3.4 Achoimre neamhtheicniúil.
 IARSCRÍBHINN II
 Measúnú
 ar chost-éifeachtúlacht na srianta oibríochta atá bainteach le torann
 Déanfar cost-éifeachtúlacht na srianta
 oibríochta bainteach le torann atá beartaithe a mheas trí na gnéithe seo a
 leanas a chur san áireamh a mhéid is féidir i dtéarmaí cainníochtúla:
 1) An sochar torainn a bhfuil súil leo
 ó na bearta atá pleanáilte, anois agus amach anseo;
 2) Sábháilteacht na n-oibríochtaí eitlíochta,
 lena n-áirítear riosca tríú páirtí;
 3) Acmhainn an aerfoirt;
 4) Tionchar ar líonra eitlíochta na
 hEorpa.
 Sa bhreis air sin, féadfaidh údaráis inniúla
 na dálaí seo a leanas a chur san áireamh go cuí:
 1) Sláinte agus sábháilteacht
 cónaitheoirí áitiúla atá ina gcónaí i gcomharsanacht na n-aerfort;
 2) Inbhuanaitheacht an chomhshaoil,
 lena n-áirítear idirspleáchas idir torann agus astaíochtaí;
 3) Éifeachtaí díreacha, indíreacha
 agus catalaíocha fostaíochta.
 [1] Foinse: CAEP/8 – Páipéar Faisnéise 8 – arna shloinneadh i meánleibhéil torainn
 Lá/Oíche (Day-Night average noise levels - DNL) – cás na bunlíne, gan
 feabhsuithe móra oibríochta agus teicneolaíochta – Réigiún na hEorpa ICAO
 [2] Beidh an Comhthionscnamh
 Teicneolaíochta Clean Sky ar cheann de na tionscadail taighde is mó a
 bhí ann san Eoraip, le buiséad measta €1.6 billiún, a roinnfear go cothrom idir
 an Coimisiún Eorpach agus lucht tionsclaíochta, thar an tréimhse 2008-2013.
 [3] Tá bunachar sonraí Boeing ‘Airports with Noise Restrictions’ le
 fáil ag: http://www.boeing.com/commercial/noise/listcountry.html. Cé nach bhfuil ach 69 aerfort cuimsithe faoi
 láthair faoin Treoir sin, tiocfaidh níos mó aerfort faoina raon feidhme agus
 méadú tráchta tuartha dóibh amach anseo. Dá bhrí sin, tugtar achoimre ar 224 aerfort.
 [4] Cuireann cuirfiú teorainn le
 hoibríochtaí le linn tréimhse áirithe (srianta tráchta atá bainteach le
 torann).
 [5] Cé gurb é an AEA a rinne an ráiteas
 seo, ba cheart don ráiteas seasamh thar ceann na n-oibreoirí ar fad, eadhon ERA
 (réigiúnach), IACA (fóillíocht) agus ELFAA (ísealchostas), óir imreoidh sé
 tionchar orthu sa tslí chéanna. Is é
 IACA amháin a mbeidh níos mó eitiltí oíche acu i gcoitinne dá gcuid
 oibríochtaí.
 [6] Tá meitheal sonrach a oibríonn ar
 an tsaincheist sin ag Airports Council International (ACI).
 [7] Is fóram uathúil atá in ACNUSA (in
 éineacht lena comheagraíocht Vallúnach) ina dtugtar aghaidh ar núiseanna
 torainn, i gcáil chomhairleach, gan ceangal le húdaráis ná le haerfoirt.
 [8] Bhí baol ann do Stáit na hEorpa go
 gcuirfí nós imeachta oifigiúil gearáin i bhfeidhm ina leith faoi chuimsiú an
 ICAO.
 [9] IO C , , lch. .
 [10] IO C , , lch. .
 [11] IO C , , lch. .
 [12] IO C , , lch. .
 [13] IO L 85, 28.3.2002, lch. 40.
 [14] IO L 374, 27.12.2006,
 lch. 1.
 [15] COIM(2008)66.
 [16] IO L 55, 28.2.2011, lch. 13.
 [17] IO L 189, 18.7.2002,
 lch. 12.
 [18] IO L 201, 3.8.2010, lch. 1.
 [19] IO L 185, 15.7.2011,
 lch. 1.
 [20] IO L 79, 19.3.2008, lch. 1.
 [21] IO L 14, 22.1.1993.
 [22] IO L 293, 31.10.2008,
 lch. 3.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 |
 52013PC0155
 Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses /* COM/2013/0155 final - 2013/0084 (COD) */
 SELETUSKIRI
 1. ETTEPANEKU TAUST
 Euroopa Liidu toimimise lepingus (edaspidi
 „alusleping”) eristatakse komisjonile delegeeritud õigust võtta vastu muid kui
 seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad ning mis täiendavad või muudavad
 konkreetse seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi, nagu on
 sätestatud aluslepingu artikli 290 lõikes 1 (delegeeritud õigusaktid), ning
 komisjonile antud volitusi võtta vastu ühetaolisi tingimusi, mis on vajalikud
 liidu õiguslikult siduvate aktide rakendamiseks, nagu on sätestatud aluslepingu
 artikli 291 lõikes 2 (rakendusaktid).
 Komisjon on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16.
 veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad
 ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli
 mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes,[1] alusel võtnud endale kohustuse[2] vaadata aluslepingus
 kehtestatud kriteeriumide kohaselt läbi õigusaktid, mis praegu sisaldavad
 viiteid kontrolliga regulatiivmenetlusele.
 Üldine eesmärk on eemaldada parlamendi 7.
 koosseisu volituste lõppemise ajaks (juuni 2014) kõigist õigusaktidest sätted,
 milles viidatakse kontrolliga regulatiivmenetlusele.
 Nõukogu 9. märtsi 1998. aasta määruse (EÜ) nr 577/98
 (tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses),[3] aluslepingu uute eeskirjadega
 vastavusseviimise
 kontekstis on komisjonile kõnealuse määrusega antud
 volitused ümber klassifitseeritud.
 ELi tööjõuvaatlus on Euroopa ulatuslikem
 leibkondade uuring. Tulemused, mida ELi tööjõuvaatluse raames tööhõive, töötuse
 ja tööturult välja jäävate isikute kohta saadakse, moodustavad Euroopa Liidu
 tööturgu käsitleva statistilise teabesüsteemi aluse. Tööjõuvaatluse abil
 määratakse kindlaks ka strateegia „Euroopa 2020” kolme peamise eesmärgi
 näitajad.
 Liikmesriikide statistikaametid vastutavad
 valimi moodustamise, küsimustike koostamise, leibkondade seas otseküsitluste
 korraldamise ning tulemuste Eurostatile edastamise eest vastavalt ühisele
 koodide süsteemile.
 Igal aastal
 täiendatakse tööjõuvaatluse tuumikosa nn lisaküsimustikuga. Kuigi vaatluse
 tuumikosa pakub võrdset huvi nii liikmesriikide kui ka ELi tasandil, teenivad
 iga-aastaselt vahetuvad lisaküsimustikud aga peamiselt Euroopa poliitiliste
 algatuste, nagu Euroopa tööhõivestrateegia, juhtalgatus „Noorte liikuvus”,
 naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia, Euroopa integratsioonikava ja
 tööhõivepakett, huve.
 Lisaküsimustike abil saadavate
 kõrgekvaliteediliste andmete jätkusuutlik kogumine on ELi poliitikakujundajate
 jaoks üliolulise tähtsusega ning seega tehakse ettepanek lisada määrusesse
 rahastamist käsitlev säte.
 2. HUVITATUD ISIKUTEGA
 KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
 Konsulteeriti sotsiaalstatistika valdkonna
 juhtide ja Euroopa statistikasüsteemi komiteega.
 Mõju hindamist ei olnud vaja.
 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
 Käesoleva ettepaneku eesmärgid on järgmised:
 i) muuta määrust (EÜ) nr 577/98 ja viia see
 vastavusse uue institutsioonilise keskkonnaga. Eelkõige on eesmärk teha
 kindlaks, millised on komisjoni volitused, ning kehtestada asjakohane kord
 meetmete võtmiseks kõnealuste volituste alusel.
 Aluslepingu artikli 290 kohaselt on komisjonil
 õigus võtta vastu delegeeritud akte, et määruse (EÜ) nr 577/98 teatavaid
 mitteolemuslikke üksikasju täiendada või muuta. Komisjon võib eelkõige kiita
 delegeeritud õigusaktide abil heaks lisaküsimustike sisu, määratlused ning
 tehnika ja käsitusviiside arenguga kaasnevad kohandused muutujate loendis.
 Lisaks sellele võib komisjon delegeeritud õigusaktide abil heaks kiita
 struktuuriliste muutujate loendi, valimi minimaalse suuruse ja vaatluse
 sageduse. Komisjon peaks tagama, et kõnealuste delegeeritud õigusaktidega ei
 panda liikmesriikidele ja andmeesitajatele märkimisväärset täiendavat
 halduskoormust.
 Komisjonile antakse rakendusvolitused, et
 tagada statistilise teabe edastamisele ühetaolised tingimused. Selleks
 kiidetakse eelkõige heaks kasutatavad kontrollivõtted, muutujate
 kodifitseerimine ja tööhõiveseisundit käsitlevate küsimuste sõnastuspõhimõtete
 loend vastavalt määruse (EL) nr 182/2011 artiklis 5 kehtestatud korrale.
 ii) antakse komisjonile võimalus osaleda
 rahastamises. Seda tehakse seetõttu, et tööjõuvaatluse lisaküsimustikel on ELi
 poliitika toetamisel suur tähtsus. Selline ELi poolne lisaküsimustike
 rakendamise rahastamises osalemine peaks toimuma toetuste andmise menetluste
 abil ilma toetustaotluste esitamiseta. Toetusi antakse Euroopa Parlamendi ja
 nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määruse (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika
 kohta)[4]
 artikli 5 lõikes 2 osutatud riiklikele statistikaametitele ja teistele
 siseriiklikele asutustele. Märkimisväärselt lihtsustatud haldusmenetluste
 võimaldamiseks ning toetuste haldamisega seotud veariski oluliseks
 vähendamiseks võidakse teha ettepanek ühekordsete maksete kasutamiseks
 vastavalt finantsmääruse artikli 124 lõikele 1.
 ·
 Õiguslik alus
 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 338
 lõige 1.
 ·
 Vahendi valik
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus.
 4. MÕJU EELARVELE
 Mõju eelarvele on esitatud finantsselgituses.
 ·
 Euroopa Majanduspiirkond
 Kavandatavas õigusaktis käsitletakse Euroopa
 Majanduspiirkonnaga seotud küsimust, mistõttu tuleks seda laiendada ka Euroopa
 Majanduspiirkonnale.
 2013/0084 (COD)
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
 millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98
 tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses
 (EMPs kohaldatav tekst)
 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
 NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
 lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
 riikide parlamentidele,
 toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
 ning arvestades järgmist:
 (1) Seoses Euroopa Liidu
 toimimise lepingu jõustumisega tuleb komisjonile antud volitused viia
 vastavusse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291.
 (2) Komisjon on Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011,
 millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide
 läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste
 teostamise suhtes,[5]
 alusel võtnud endale kohustuse[6]
 vaadata aluslepingus kehtestatud kriteeriumide kohaselt läbi õigusaktid, mis
 praegu sisaldavad viiteid kontrolliga regulatiivmenetlusele.
 (3) Komisjonil peaks olema õigus
 võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu
 delegeeritud õigusakte, et täiendada või muuta konkreetsete seadusandlike
 aktide teatavaid mitteolemuslikke osi, eelkõige selleks, et võtta arvesse
 majanduslikku, sotsiaalset ja tehnika arengut. Komisjon peaks tagama, et
 kõnealuste delegeeritud õigusaktidega ei panda liikmesriikidele ega
 andmeesitajatele märkimisväärset täiendavat halduskoormust.
 (4) Nõukogu 9. märtsi 1998. aasta
 määrus (EÜ) nr 577/98 (tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses),[7] sisaldab viiteid kontrolliga
 regulatiivmenetlusele ning seepärast tuleks need aluslepingus kehtestatud
 kriteeriumide kohaselt läbi vaadata.
 (5) Komisjonil peaks vastavalt
 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 olema õigus võtta vastu
 delegeeritud õigusakte, et täiendada või muuta teatavaid määruse (EÜ) nr 577/98
 mitteolemuslikke üksikasju seoses lisaküsimustike sisu, määratluste ning
 tehnika ja käsitusviiside arenguga kaasnevate kohandustega muutujate loendis.
 Lisaks sellele peaks komisjonil olema õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte,
 et kiita heaks struktuuriliste muutujate loend, sealhulgas valimi minimaalne
 suurus ja vaatluse sagedus.
 (6) On eriti oluline, et komisjon
 korraldaks ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sh
 ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel
 peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase
 edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
 (7) Käesoleva määruse rakendamise
 ühetaoliste tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused.
 Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.
 (8) Kuna tööjõuvaatluse
 lisaküsimustikel on ELi poliitika toetamisel suur tähtsus, toimub ELi poolne
 lisaküsimustike rakendamise rahastamises osalemine toetuste andmise menetluste
 abil ilma toetustaotluste esitamiseta. Toetusi antakse Euroopa Parlamendi ja
 nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määruse (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika
 kohta)[8]
 artikli 5 lõikes 2 osutatud riiklikele statistikaametitele ja teistele
 siseriiklikele asutustele. Tööjõuvaatluste tegemiseks antavaid toetusi võidakse
 eraldada ühekordsete maksete vormis. Sellega seoses peaks ühekordsete maksete
 kasutamine olema peamine toetuste haldamise lihtsustamise viis.
 (9) Erandina Euroopa Parlamendi
 ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012, mis
 käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju,[9] artikli 126 lõike 3 punktist e,
 on tööjõuvaatluse, mille abil määratakse kindlaks ka strateegia „Euroopa 2020”
 kolme peamise eesmärgi näitajad, tarbeks kogutava teabega kaasneva täiendava
 halduskoormuse tõttu vaja kaasrahastada riigiametnike palgakulusid isegi juhul,
 kui asjaomane ametiasutus oleks toetatud meetme võtnud ka ilma ELi toetuseta.
 (10) Vastavalt proportsionaalsuse
 põhimõttele ja selleks, et saavutada põhieesmärk viia Euroopa Liidu toimimise
 lepingu artiklite 290 ja 291 kohaselt komisjonile antud volitused vastavusse,
 on vajalik ja asjakohane kehtestada sellist vastavusse viimist käsitlevad eeskirjad
 määruses (EÜ) nr 577/98. Kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 4 ei
 lähe käesolev määrus kõnealuse eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.
 (11) Õiguskindluse tagamiseks on
 vaja, et käesolev määrus ei mõjutaks meetmete vastuvõtu menetlusi, mida on
 alustatud, kuid mida ei ole enne käesoleva määruse jõustumist lõpule viidud.
 (12) Seepärast tuleks määrust (EÜ)
 nr 577/98 vastavalt muuta,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
 Artikkel 1
 Määrust (EÜ) nr 577/98 muudetakse järgmiselt.
 (1) Artiklit 4 muudetakse
 järgmiselt:
 a) lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmise tekstiga:
 „2. Komisjonil
 on õigus võtta kooskõlas artikliga 7c vastu delegeeritud õigusakte, mis
 käsitlevad määratlusi ning tehnika ja käsitusviiside arenguga kaasnevaid
 kohandusi muutujate loendis.
 Komisjonile
 antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 7c vastu delegeeritud õigusakte,
 millega võidakse määrata lõikes 1 täpsustatud vaatlustunnuste hulgast kindlaks
 muutujate (edaspidi „struktuurilised muutujad”) loend, valimi minimaalne suurus
 ja vaatluse sagedus, mida tuleb vaadelda üksnes aasta keskmistena 52 nädala
 kohta, mitte kvartali keskmistena.
 3. Komisjon võtab rakendusaktide abil vastu eeskirjad, mis käsitlevad
 kasutatavaid kontrollivõtteid, muutujate kodifitseerimist ning tööhõiveseisundit
 käsitlevate küsimuste sõnastuspõhimõtete loendit. Kõnealused
 rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 8 lõikes 2 osutatud
 kontrollimenetlusega.”
 b) lõige 4 jäetakse välja.
 (2) Lisatakse
 artiklid 7a, 7b ja 7c:
 „Artikkel 7a
 Lisaküsimustikud
 1. Komisjonile antakse õigus võtta
 kooskõlas artikliga 7c vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad täiendavaid
 muutujaid (edaspidi „lisaküsimustikud”), millega täiendatakse artikli 4 lõikes 1
 kirjeldatud teavet, sealhulgas objekt, vaatlusperiood, valimi suurus (sama suur
 või väiksem kui artikli 3 alusel määratud valim) ja tulemuste edastamise
 tähtaeg (mis võib erineda vastavalt artiklile 6 määratud tähtajast).
 2. Üksikasjalik
 loend kogutavate andmete kohta koostatakse vähemalt 12 kuud enne kõnealuse
 küsimustiku kohase vaatlusperioodi algust. Lisaküsimustiku maht ei või olla
 suurem kui 11 muutujat.
 Artikkel 7b
 Rahastamist käsitlev säte
 EL võib anda
 rahalist toetust Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määruse
 (EÜ) nr 223/2009 artikli 5 lõikes 2 osutatud riiklikele statistikaametitele ja
 teistele siseriiklikele asutustele artiklis 7a osutatud lisaküsimustike
 rakendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr XX/XX
 (Euroopa Liidu sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programmi kohta)[10] artiklile X, [KOM(2011) 609
 (lõplik)].
 Artikkel 7c
 Delegeeritud volituste rakendamine
 1. Komisjonile antakse õigus võtta
 vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
 2. Kooskõlas artikli 4 lõikes 2 ja
 artiklis 7a osutatud delegeeritud volituste rakendamisel tagab komisjon, et
 delegeeritud õigusaktidega ei panda liikmesriikidele ja andmeesitajatele
 märkimisväärset täiendavat halduskoormust.
 3. Artikli 4 lõikes 2 ja artiklis 7a
 osutatud volitused delegeeritakse komisjonile määramata ajaks alates
 (Väljaannete Talitus: lisab muutmismääruse jõustumise täpse kuupäeva).
 4. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
 artikli 4 lõikes 2 ja artiklis 7a osutatud volituste delegeerimise igal ajal
 tagasi võtta.
 Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses
 nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle
 avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal
 kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
 5. Niipea kui komisjon on delegeeritud
 õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile
 ja nõukogule.
 6. Artikli 4 lõike 2 ja artikli 7a
 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa
 Parlament ega nõukogu ei ole esitanud selle suhtes vastuväiteid kahe kuu
 jooksul pärast nende teavitamist asjaomasest õigusaktist või kui Euroopa
 Parlament ja nõukogu on enne selle ajavahemiku möödumist komisjonile teatanud,
 et ei kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku pikendatakse Euroopa
 Parlamendi või nõukogu taotlusel kahe kuu võrra.”
 (3) Artikkel 8 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 8
 Komitee
 1. Komisjoni abistab Euroopa
 statistikasüsteemi komitee, mis on asutatud määrusega (EÜ) nr 223/2009. See
 komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
 2. Käesolevale lõikele viitamisel
 kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.”
 Artikkel 2
 Käesolev määrus ei mõjuta määruses (EÜ) nr 577/98
 sätestatud meetmete vastuvõtmise menetlusi, mis on alustatud, kuid ei ole enne
 käesoleva määruse jõustumist lõpule jõudnud.
 Artikkel 3
 Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
 pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
 vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
 Brüssel,
 Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu
 nimel
 eesistuja
 FINANTSSELGITUS
 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE
 RAAMISTIK
 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus
 1.2. Asjaomased
 poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
 (ABM/ABB) struktuurile
 1.3. Ettepaneku/algatuse
 liik
 1.4. Eesmärgid
 1.5. Ettepaneku/algatuse
 põhjendus
 1.6. Meetme
 kestus ja finantsmõju
 1.7. Ettenähtud
 eelarve täitmise viisid
 2. HALDUSMEETMED
 2.1. Järelevalve
 ja aruandluse eeskirjad
 2.2. Haldus-
 ja kontrollisüsteemid
 2.3. Pettuse
 ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE
 HINNANGULINE FINANTSMÕJU
 3.1. Mitmeaastase
 finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, mille mõju avaldub
 3.2. Hinnanguline
 mõju kuludele
 3.2.1. Üldine hinnanguline
 mõju kuludele
 3.2.2. Hinnanguline mõju
 tegevusassigneeringutele
 3.2.3. Hinnanguline mõju
 haldusassigneeringutele
 3.2.4. Kooskõla kehtiva
 mitmeaastase finantsraamistikuga
 3.2.5. Kolmandate isikute
 rahaline toetus
 3.3. Hinnanguline finantsmõju
 tuludele
 FINANTSSELGITUS
 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE
 RAAMISTIK
 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus
 EUROOPA
 PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98
 tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses
 1.2. Asjaomased
 poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
 (ABM/ABB) struktuurile[11]
 3403 –
 Statistilise teabe tootmine
 1.3. Ettepaneku/algatuse liik
 ̈ Ettepanek/algatus
 käsitleb uut meedet
 ̈ Ettepanek/algatus
 käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[12]
 X Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme
 pikendamist
 ̈ (Ettepanek/algatus
 käsitleb ümbersuunatud meedet
 1.4. Eesmärgid
 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased
 strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
 Ühenduse
 statistikaprogramm 2008–2012, VIII jaotis – Tööhõive”
 Euroopa
 Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 99/2013, 15. jaanuar 2013,
 Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 kohta,[13]
 jaotis 3.2 „Kodanike Euroopa”.
 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased
 tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
 Erieesmärk
 nr...
 Erieesmärk nr 1
 – statistika tootmine
 Asjaomased
 tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
 3403 –
 Statistilise teabe tootmine
 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju
 Täpsustage, milline
 peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmadele
 Koguda
 statistilist teavet konkreetsete tööturuga seotud ja asjaomaste ELi
 poliitiliste algatustega seotud teemade kohta (igal aastal erinevad teemad,
 poliitikakujundajate ettepaneku alusel; näiteks 2010. aastal koguti andmeid
 töö- ja pereelu kokkusobitamise kohta, 2011. aastal puuetega inimeste olukorra
 kohta tööturul ja 2012. aastal töölt pensionile siirdumise kohta.
 Võttes
 arvesse, et kõnealusele teabele on võimalik lisada tööjõuvaatluse tuumikosas
 regulaarselt kogutud muutujaid, saadakse algatuse raames võrreldavat
 statistilist tõendusmaterjali teatavate tööturuga seotud ELi algatuste
 formuleerimiseks ja hindamiseks.
 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad
 Täpsustage, milliste
 näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
 Komisjon
 (Eurostat) määrab kindlaks Euroopa statistikasüsteemi ühtsed juhised
 tööjõuvaatluse lisaküsimustike rakendamiseks. Statistiliste andmete kvaliteet
 tagatakse valimi minimaalne suuruse erikontrolli kaudu.
 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus
 1.5.1. Lühi- või pikaajalises
 perspektiivis täidetavad vajadused
 Lisaküsimustike
 konkreetse teemaga (igal aastal erinev) seotud võrreldavate näitajate
 avaldamine.
 Spetsiaalsed
 väljaanded tulemuste avaldamiseks.
 Teadusuuringuteks
 vajalikud mikroandmed.
 1.5.2. Euroopa Liidu meetme
 lisaväärtus
 Teatavaid ELi
 algatusi käsitlevate tulemuste võrreldavus ELi tasandil, mis on vajalik
 poliitika kujundamisel.
 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest
 saadud õppetunnid
 Kõigi
 liikmesriikide osalemine on võimalik tagada ainult õigusakti ja liidu rahalise
 toetusega. Kõikide liikmesriikide osalemine on oluline selleks, et andmed
 oleksid poliitika kujundamise jaoks kasutuskõlblikud.
 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime
 muude asjaomaste meetmetega
 Kuna
 lisaküsimustik on osa tööjõuvaatlusest, siis on selle raames saadud andmed
 tööjõuvaatlusega kooskõlas ning neid saab sellega samaaegselt kasutada, mis
 parandab tulemusi.
 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju
 ̈ Piiratud kestusega
 ettepanek/algatus
 –
 ̈ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA
 –
 ̈ Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA
 X Piiramatu kestusega ettepanek/algatus
 –
 rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku
 AAAA–AAAA,
 –
 millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise
 viisid[14]
 X Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine
 komisjoni poolt
 ̈ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
 –
 ̈ rakendusametitele
 –
 ̈ ühenduste asutatud asutustele[15]
 –
 ̈ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
 osutavatele asutustele
 –
 ̈ (isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
 Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases
 alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
 ̈ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega
 ̈ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
 ̈ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)
 Mitme eelarve täitmise viisi
 valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.
 Märkused
 EL
 kaasrahastab andmete kogumist toetustega riiklikele statistikaametitele (kõik
 on avalik-õiguslikud asutused), mis võib toimuda ühekordsete maksetena
 vastavalt finantsmäärusele.
 2. HALDUSMEETMED
 2.1. Järelevalve ja aruandluse
 eeskirjad
 Täpsustage teostamise
 tingimused ja sagedus.
 Rakendamise
 kvaliteedi kohta esitatakse regulaarselt üksikasjalikke aruandeid vastavalt
 Eurostati erieeskirjadele.
 Toetuse saajad
 peavad esitama kogutud andmed ning vastava kvaliteediaruande.
 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid
 2.2.1. Tuvastatud ohud
 Otsene
 eelarve täitmine = olemuslik risk piirdub toetuste haldamisega.
 2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id)
 Toetuste
 lihtsustatud vormi kasutamine võib vähendada vigade ohtu.
 2.3. Pettuse ja eeskirjade
 eiramise ärahoidmise meetmed
 Täpsustage
 rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
 Kõik
 potentsiaalsed toetuste saajad on avalik-õiguslikud asutused (riiklikud
 statistikaametid). Toetusi antakse ilma toetustaotluste esitamiseta.
 Kehtestatud on kontrollsüsteem, milles võetakse arvesse kõnealuseid
 spetsiaalseid toetuste andmise menetlusi ning mis hõlmavad toetuste haldamise
 eel- ja järelanalüüsi.
 Ühekordsete
 summade kasutamine vastavalt finantsmääruse artikli 124 lõikele 1 vähendab
 märkimisväärselt toetuste haldamisega seotud vigade ohtu ning võimaldab seega
 haldamist oluliselt lihtsustada.
 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE
 HINNANGULINE FINANTSMÕJU
 3.1. Mitmeaastase
 finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, mille mõju avaldub
 · Olemasolevad eelarveread
 Järjestage
 mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
 kaupa.
 Mitme-aastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Kulu liik || Osalus
 Number [Nimetus..........] || Liigendatud/ liigendamata ([16]) || EFTA riigid[17] || Kandidaatriigid[18] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 || [XX.YY.YY.YY] || Liigendatud/liigendamata || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI
 · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
 Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja
 iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Kulu liik || Osalus
 RUBRIIK 1: Arukas ja kaasav majanduskasv || Liigendatud/ liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 1a || 04 03 02 01 XX PROGRESS – ELi tööhõive ja sotsiaalpoliitika ning töötingimusi käsitlevate õigusaktide väljatöötamise, rakendamise, järelevalve ja hindamise toetamine || DA || JAH || JAH || EI || EI
 3.2. Hinnanguline mõju kuludele
 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju
 kuludele
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || Number || RUBRIIK 1: Arukas ja kaasav majanduskasv
 DG EMPL || || || Aasta N[19] 2014 || Aasta N+1 2015 || Aasta N+2 2016 || Aasta N+3 2017 || Aasta N+4 2018 || Aasta N+5 2019 || Aasta N+6 2020 || KOKKU
  Tegevusassigneeringud || || || || || || || ||
 Eelarverea nr || Kulukohustused || (1) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 14
 Maksed || (2) || 0.8 || 0.8 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 11.6
 Eelarverea number || Kulukohustused || (1a) || || || || || || || ||
 Maksed || (2a) || || || || || || || ||
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[20] || || || || || || || ||
 Eelarverea number: 29.010405 || || (3) || 0.047 || 0.047 || 0.047 || 0.047 || 0.047 || 0.047 || 0.047 || 0.329
 EMPL peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 2.047 || 2.047 || 2.047 || 2.047 || 2.047 || 2.047 || 2.047 || 14,329
 Maksed || =2+2a +3 || 0.847 || 0.847 || 2.047 || 2.047 || 2.047 || 2.047 || 2.047 || 11.929
 Märkus Kõnealune arvutus eeldab 40 %
 eelmakseid aastal N ning 60 % lõppmakset aastal N+2.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || Halduskulud
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 || || || Aasta N 2014 || Aasta N+1 2015 || Aasta N+2 2016 || Aasta N+3 2017 || Aasta N+4 2018 || Aasta N+5 2019 || Aasta N+6 2020 || KOKKU
 DG ESTAT ||
  Personalikulud || 0.223 || 0.223 || 0.223 || 0.223 || 0.223 || 0.223 || 0.223 || 1.559
  Muud halduskulud || || || || || || || ||
 ESTAT KOKKU || Assigneeringud || || || || || || || ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || || || || || || || ||
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 || || || Aasta N 2014 || Aasta N+1 2015 || Aasta N+2 2016 || Aasta N+3 2017 || Aasta N+4 2018 || Aasta N+5 2019 || Aasta N+6 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1-5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 2.270 || 2.270 || 2.270 || 2.270 || 2.270 || 2.270 || 2.270 || 15,890
 Maksed || 1.070 || 1.070 || 2.270 || 2.270 || 2.270 || 2.270 || 2.270 || 13,490
 3.2.2. Hinnanguline mõju
 tegevusassigneeringutele
 –
 ̈ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
 –
 X Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute
 kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
 kohta pärast koma)
 Täpsustada eesmärgid ja väljundid ò || || || Aasta N 2014 || Aasta N+1 2015 || Aasta N+2 2016 || Aasta N+3 2017 || Aasta N+4 2018 || Aasta N+5 2019 || Aasta N+6 2020 || KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik[21] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku
 ERIEESMÄRK nr 1[22] || Pakkuda kvaliteetset statistikat sotsiaalpoliitika võtmevaldkondades
 Kirjete arv || Vaatluse mikroandmed || 3,4 eurot/kirje || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 4,066,336 || 14
 Erieesmärk nr 1 kokku || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 4,066,336 || 14
 KULUD KOKKU || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 4,066,336 || 14
 3.2.3. Hinnanguline mõju
 haldusassigneeringutele
 3.2.3.1. Ülevaade
 –
 ̈ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
 –
 X Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute
 kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 miljonites eurodes
 (kolm kohta pärast koma)
 || Aasta N 2014 || Aasta N+1 2015 || Aasta N+2 2016 || Aasta N+3 2017 || Aasta N+4 2018 || Aasta N+5 2019 || Aasta N+6 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || || || ||
 Personalikulud || 0.223 || 0.223 || 0.223 || 0.223 || 0.223 || 0.223 || 0.223 || 1.559
 Muud halduskulud || || || || || || || ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || || || || || || || ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5[23] välja jäävad kulud || || || || || || || ||
 Personalikulud || 0.047 || 0.047 || 0.047 || 0.047 || 0.047 || 0.047 || 0.047 || 0.328
 Muud halduskulud || || || || || || || ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku || || || || || || || ||
 KOKKU || 0.270 || 0.270 || 0.270 || 0.270 || 0.270 || 0.270 || 0.270 || 1.887
 3.2.3.2. Hinnanguline
 personalivajadus
 –
 ̈ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
 –
 X Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist,
 mis toimub järgmiselt:
 hinnanguline väärtus täisarvuna (või
 maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)
 || Aasta N 2014 || Aasta N+1 2015 || Aasta N+2 2016 || Aasta N+3 2017 || Aasta N+4 2018 || Aasta N+5 2019 || Aasta N+6 2020
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 29 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 1.7 || 1.7 || 1.7 || 1.7 || 1.7 || 1.7 || 1.7
 XX 01 01 02 (delegatsioonides) || || || || || || ||
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || || || || || || ||
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || || || || || ||
  Koosseisuvälised töötajad (täistööajale taandatud töötajad)[24]
 29 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) || || || || || || ||
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || || || || || || ||
 XX29 01 04 05[25] || - peakorteris[26] || 0.6 || 0.6 || 0.6 || 0.6 || 0.6 || 0.6 || 0.6
 - delegatsioonides || || || || || || ||
 XX 01 05 02 ((lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || ||
 10 01 05 02(lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || ||
 Muud eelarveread (täpsustage) || || || || || || ||
 KOKKU || 2.3 || 2.3 || 2.3 || 2.3 || 2.3 || 2.3 || 2.3
 XX on asjaomane poliitikavaldkond või
 eelarvejaotis.
 Personalivajadused
 kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
 ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse
 personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
 eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
 Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad || Ametnikud täidavad järgmisi ülesandeid: - metoodiline töö vaatluse usaldusväärseks määratlemiseks - IT-töö andmete vastuvõtmiseks, kinnitamiseks ja töötlemiseks - Andmete analüüs, andmete väljastamine ja kasutajatugi
 Koosseisuvälised töötajad || Liikmesriikide lähetatud eksperdid täidavad järgmisi ülesandeid: - metoodiline töö vaatluse usaldusväärseks määratlemiseks
 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase
 finantsraamistikuga
 –
 X Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva
 mitmeaastase finantsraamistikuga
 –
 ̈ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
 asjaomase rubriigi ümberplaneerimine
 Ei kohaldata
 –
 ̈ ettepanekuga/algatusega seoses võib olla vajalik
 paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku
 läbivaatamine[27].
 Ei kohaldata
 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline
 osalus
 –
 Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset
 kaasrahastamist.
 X Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist,
 mille hinnanguline summa on järgmine:
 assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
 koma)
 || Aasta N 2014 || Aasta N+1 2015 || Aasta N+2 2016 || Aasta N+3 2017 || Aasta N+4 2018 || Aasta N+5 2019 || Aasta N+6 2020 || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus || 0.86 || 0.86 || 0.86 || 0.86 || 0.86 || 0.86 || 0.86 || 6.02
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || 0.86 || 0.86 || 0.86 || 0.86 || 0.86 || 0.86 || 0.86 || 6.02
 Märkus: kõnealused summad on arvestatud
 eelnevate kulude alusel, kui 70 % kuludest rahastati 2 miljoni euroga. Selle
 alusel oli kolmandate isikute osa kuludest 0,86 miljonit eurot. Kasumi mitte
 saamine tagatakse iga toetuse saaja (st iga liikmesriigi) ühekordse summa
 eelarvestamise kaudu.
 Hinnanguline mõju tuludele
 –
 X Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju
 tuludele.
 –
 ̈ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
 –
 ̈ omavahenditele
 –
 ̈ mitmesugustele tuludele
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida: || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[28]
 Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 Artikkel ... || || || || || || || ||
 Mitmesuguste
 sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid
 ettepanek mõjutab.
 Ei kohaldata
 Täpsustage tuludele
 avalduva mõju arvutusmeetod.
 Ei kohaldata
 [1] ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
 [2] ELT L 55, 28.2.2011, lk 19.
 [3] EÜT
 L 77, 14.3.1998, lk 3.
 [4] ELT
 L 87, 31.3.2009, lk 164.
 [5] ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
 [6] ELT
 L 55, 28.2.2011, lk 19.
 [7] EÜT
 L 77, 14.3.1998, lk 3.
 [8] ELT
 L 87, 31.3.2009, lk 164.
 [9] ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.
 [10] Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.
 [11] ABM
 – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine.
 [12] Vastavalt
 finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b.
 [13] ELT
 L 39, 9.2.2013, lk 12.
 [14] Eelarve
 täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil
 BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 [15] Määratletud
 finantsmääruse artiklis 185.
 [16] Liigendatud
 assigneeringud / liigendamata assigneeringud
 [17] EFTA:
 Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
 [18] Kandidaatriigid
 ja vajaduse korral Lääne-Balkani võimalikud kandidaatriigid.
 [19] Aasta,
 mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
 [20] Tehniline
 ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava
 toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne
 teadustegevus.
 [21] Väljundid
 on tarnitavad tooted ja teenused (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv,
 ehitatud teede pikkus kilomeetrites jne).
 [22] Vastavalt
 punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele. „Erieesmärk/eesmärgid ...”
 [23] Tehniline
 ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava
 toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne
 teadustegevus.
 [24] lepingulised
 töötajad, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides; kohalikud töötajad,
 riikide lähetatud eksperdid.
 [25] Tegevusassigneeringutest
 rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A
 read).
 [26] Peamiselt
 struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) ja Euroopa
 Kalandusfond (EFF).
 [27] Vt
 institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.
 [28] Traditsiooniliste
 omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema
 netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.