type: legislation

text:
 |
 52013PC0522
 Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se mění nařízení rady (ES) č. 2012/2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie /* COM/2013/0522 final - 2013/0248 (COD) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Fond solidarity Evropské unie (FSEU) byl
 zřízen v roce 2002[1]
 s cílem umožnit EU reagovat na závažné katastrofy v rámci EU a v
 zemích zapojených do přístupových jednání. Tento nástroj obecně plní své cíle
 dobře, má se ale za to, že dostatečně rychle nereaguje, není dostatečně
 viditelný, a jistá kritéria pro jeho spuštění jsou považována za příliš složitá
 a ne dostatečně jasná.
 V roce 2005 Komise předložila návrh
 nového nařízení o FSEU[2].
 Návrh byl příznivě přijat Evropským parlamentem[3],
 Rada ho ale nepřijala. Komise návrh oficiálně stáhla v červnu 2012.
 V říjnu 2011 Komise předložila sdělení o
 budoucnosti Fondu solidarity[4],
 které obsahuje hodnocení fungování stávajícího nástroje a navrhuje možnosti
 jeho zlepšení. Analýza stávající politiky byla rovněž obsažena
 v samostatné kapitole výroční zprávy FSEU pro rok 2008[5].
 Tento návrh je zasazen do kontextu nového
 víceletého finančního rámce pro období 2014–2020.
 Návrh navíc doplňuje nedávný společný návrh
 Komise a vysoké představitelky na provádění opatření k doložce solidarity
 zakotvené v článku 222 SFEU[6],
 který zdůrazňuje úlohu Fondu solidarity jakožto jednoho z klíčových nástrojů
 Unie při uplatňování ustanovení této smlouvy.
 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
 ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI
 Sdělení z října 2011 sloužilo jako základ pro
 jednání s členskými státy, Evropským parlamentem a jinými zúčastněnými
 stranami.
 Evropský hospodářský a sociální výbor a
 Evropský parlament přijaly zprávy, které do velké míry sdílejí analýzu
 předloženou ve sdělení a podporují Komisí přednesené náměty na zlepšení fondu
 prostřednictvím řady úprav nařízení[7][8].
 Členské státy vyjádřily svá stanoviska na
 jednáních Výboru pro koordinaci fondů a Pracovní skupiny Rady pro strukturální
 opatření.
 3. Obsah návrhu
 Hlavním cílem návrhu je zlepšit fungování
 stávajícího nástroje Fondu solidarity prostřednictvím rychlejších reakcí,
 většího zviditelnění pro občany, jednoduššího použití a přehlednějších
 ustanovení. Toho lze dosáhnout omezeným počtem technických úprav nařízení. Principy
 nástroje, stejně tak jako způsoby jeho financování mimo víceletý finanční rámec
 a pravděpodobná úroveň výdajů, se nemění.
 Návrh obsahuje úpravy nařízení o FSEU, které
 byly projednány ve sdělení o budoucnosti Fondu solidarity z roku 2011:
 ·
 Jasná definice oblasti působnosti FSEU omezená na
 přírodní katastrofy včetně katastrof způsobených člověkem jako přímý následek
 přírodních katastrof (kaskádový efekt). Tím se vyloučí stávající právní
 nejistoty týkající se oblasti působnosti a zabrání se tak předkládání žádostí,
 které nevyhovují podmínkám.
 ·
 Nové a jednoduché jednotné kritérium pro výjimečné
 uvolnění prostředků z FSEU pro tzv. mimořádné regionální katastrofy zakládající
 se na referenční mezní hodnotě HDP. Jak dokazuje sdělení z roku 2011,
 nejasnosti ve stávajících ustanoveních týkajících se podmínek pro výjimečné
 uvolnění prostředků z FSEU lze odstranit tím, že se práh výše škod pro
 regionální katastrofy stanoví na 1,5 % HDP pro úroveň NUTS 2. Tím se značně
 zjednoduší a zrychlí přípravy žádostí způsobilých států a jejich posouzení
 Komisí. Zároveň se tím výrazně sníží počet zamítnutých žádostí, jelikož
 žadatelé budou již od počátku vědět, zda kritérium splňují. Výše 1,5 %
 regionálního HDP bylo jako nový práh navrženo proto, že podrobná analýza
 předchozích žádostí ukázala, že povede k téměř totožným výsledkům jako v
 minulosti, dosáhne se tím ale podstatného zjednodušení a podstatně to přispěje
 k urychlení rozhodování a vyplácení příspěvků pomoci.
 ·
 Zavedení možnosti rychlého vyplácení záloh na
 základě žádosti postiženého členského státu, omezené na 10 % předpokládané
 výše finanční pomoci s maximální výší 30 milionů EUR. Fondu solidarity by měly
 být ve formě účelově vázaných příjmů dány k dispozici částky zpětně získané od
 členských států, kterým je přidělil Fond solidarity a nástroje soudržnosti
 (EFRR a Fond soudržnosti), a to do maximální roční částky, aby mohly být
 učiněny závazky týkající se dostupnosti vyplácených záloh v rozpočtu Unie.
 Kromě zahrnutí zvláštního ustanovení do nařízení o Fondu solidarity bude rovněž
 zapotřebí zahrnout ustanovení do nařízení o společných ustanoveních[9] týkajících se fondů politiky soudržnosti a do přechodných ustanovení
 týkajících se stávajícího programového období. Předpokládá se, že Komise
 zároveň s tímto návrhem předloží k přijetí pozměňující návrh.
 ·
 Zařazení zvláštního ustanovení ohledně pomalu se
 rozvíjejících katastrof, jako je sucho. Stanovením začátku takovéto pohromy na
 den, kdy orgány veřejné moci přijaly první protiopatření, se předejde právním
 obtížím pramenícím ze stávající povinnosti předložit žádosti do deseti týdnů
 ode dne první škody.
 ·
 Zavedení některých opatření podporujících účinnější
 předcházení katastrofám, včetně plného provádění právních předpisů Unie o
 prevenci, využití dostupných finančních prostředků Unie na související
 investice a zlepšení podávání zpráv o těchto činnostech. Pokud dojde ke
 katastrofě stejné povahy, na jakou byly již dříve z fondu uvolněny
 prostředky, a nebyly dodrženy právní předpisy Unie, Komise vážně zváží možnosti
 novou žádost zamítnout, nebo udělit pouze sníženou částku pomoci.
 ·
 Spojení rozhodnutí o poskytnutí pomoci a
 prováděcích dohod do jediného aktu. Toto správní opatření pomůže urychlit
 zpracovávání žádostí v rámci Komise a umožní tak rychlejší vyplácení pomoci.
 Doporučení zprávy auditu o výkonnosti od
 Evropského účetního dvora týkající se finanční pomoci Itálii po zemětřesení v
 L'Aquile[10]
 jsou zohledněna začleněním jasnější definice termínů „dočasné ubytování“ a
 „okamžitá záchranná opatření“, stejně jako ustanovení týkající se vytváření
 příjmů.
 Návrh mimoto obsahuje řadu dalších prvků, jako
 je zvláštní ustanovení o způsobilosti DPH a vyloučení technické pomoci,
 ustanovení vyžadující respektování acquis Unie, změněné ustanovení,
 které má zabránit dvojímu financování, prodloužené období pro následné podávání
 zpráv o preventivních opatřeních a ustanovení o používání eura a jeho převádění
 na národní měny.
 Je také zavedeno několik změn, jejichž cílem
 je uvést nařízení do souladu s finančním nařízením ve znění z roku 2012.
 To se týká nejen terminologie, ale zejména určitých pravidel a závazků, pokud
 jde o provádění fondu členskými státy podle zásady sdíleného řízení a
 způsobilými kandidátskými zeměmi (země jednající o přistoupení k EU) podle
 zásady nepřímého řízení. Aby nedošlo k ohrožení cílů fondu, tj. co
 nejrychleji po závažné katastrofě zpřístupnit finanční pomoc, je však nezbytné
 odchýlit se od určitých ustanovení finančního nařízení, zejména pokud jde o
 obvykle časově náročný proces určování prováděcích orgánů, včetně těch
 provádějících audit a kontrolu, jako i pokud jde o lhůty pro předkládání
 výroční zprávy.
 4. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 Právní základ
 Právním základem tohoto návrhu je článek 175
 třetí pododstavec a článek 212 druhý odstavec Smlouvy o fungování Evropské
 unie, která odpovídá právnímu základu stávajícího nařízení. Odvolání na článek
 212 je nezbytné, aby mohly být zahrnuty nečlenské státy, které jednají o
 přistoupení k EU.
 Ačkoli Fond solidarity je nutno chápat jako
 jeden z nástrojů Unie pro provádění doložky solidarity obsažené v článku
 222 SFEU, uvedený článek není vhodným právním základem fondu. Článek 222 je
 vyhrazen pro nejzávažnější krizové situace, zatímco kritéria pro aktivaci Fondu
 solidarity jsou definována tak, že fond je použit několikrát ročně. V rámci
 legislativního postupu uvedeného v článku 222 je Evropský parlament informován,
 ale není aktivně začleněn, což není v souladu s ustanoveními fondu, dle kterých
 se Parlament plně podílí na získávání prostředků pro finanční pomoc Fondu
 solidarity. Fond solidarity navíc zahrnuje některé nečlenské státy, na které se
 článek 222 nevztahuje.
 Zásada subsidiarity
 Návrh dodržuje zásadu subsidiarity a nejde nad
 rámec toho, co je k dosažení cílů Fondu solidarity stanovených v roce 2012
 nezbytné. Samotné stávající nařízení o Fondu solidarity je v souladu se zásadou
 subsidiarity. Fond se proto používá pouze v případě, kdy katastrofou postižená
 země již situaci nedokáže řešit sama. Cílem není reagovat na katastrofy na
 úrovni EU, ale poskytnout postiženým zemím finanční pomoc a pomoci jim nést
 finanční zátěž spojenou s přírodní katastrofou. Návrh se této základní
 zásady nedotýká, ani nemění stanovená kritéria způsobilosti týkající se
 katastrof.
 Zásada proporcionality
 Návrh je v souladu se zásadou
 proporcionality. Nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení cílů již
 stanovených v rámci stávajícího nástroje.
 5. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Tento návrh zohledňuje víceletý finanční rámec
 pro období 2014–2020, který předpokládá zachování stávajícího mechanismu, kdy
 se nezbytné rozpočtové zdroje na udělování finanční pomoci uvolňují nad stropy
 víceletého finančního rámce rozhodnutím rozpočtového orgánu v rámci maximálního
 ročního přídělu 500 milionů EUR (v cenách roku 2011).
 Rozhodnutí vyjádřit maximální roční příděl
 fondu v cenách roku 2011 (namísto v současných cenách) se v návrhu odráží v
 použití stejného základu i pro částku 3 miliardy EUR, která je jedním ze dvou
 prahů výše škod pro definici „závažných katastrof“. Druhý práh, definovaný jako
 0,6 % hrubého národního důchodu, není dotčen.
 V případech, kdy byla vyplacena záloha,
 bude její výše zohledněna při vyplácení konečného příspěvku fondu.
 2013/0248 (COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 kterým se mění nařízení rady (ES) č.
 2012/2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
 UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
 unie, a zejména na čl. 175 třetí pododstavec a čl. 212 odst. 2 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu
 vnitrostátním parlamentům,
 s ohledem na stanovisko Evropského
 hospodářského a sociálního výboru([11]),
 s ohledem na stanovisko Výboru regionů([12]),
 v souladu s řádným legislativním postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) Nařízením Rady (ES) č.
 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 se zřizuje Fond solidarity Evropské unie
 (dále jen „fond“)[13].
 (2) Unie by měla i nadále
 projevovat solidaritu se zeměmi jednajícími o přistoupení k EU. Zahrnutí
 těchto zemí do působnosti tohoto nařízení vyžaduje jako právní základ použití
 článku 212 Smlouvy.
 (3) Komise by měla být schopna
 rychle rozhodnout o závazku týkajícím se zvláštních finančních prostředků a
 jejich co nejrychlejším uvolnění. Správní postupy by měly být odpovídajícím
 způsobem upraveny a omezeny na nezbytné minimum. Za tímto účelem byla dne [dd/mm/rrrr]
 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí uzavřena interinstitucionální dohoda
 o financování fondu, o rozpočtové kázni a o zdokonalení rozpočtového procesu.
 (4) Terminologie a postupy podle
 nařízení (ES) č. 2012/2002 by měly být uvedeny do souladu s ustanoveními
 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 Evropského parlamentu a Rady ze dne 25.
 října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o
 zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002[14].
 (5) Definice přírodní katastrofy,
 která určuje rozsah působnosti nařízení (ES) č. 2012/2002, by měla být
 jednoznačná.
 (6) Škoda způsobená dalšími typy
 katastrof, které jsou prostřednictvím kaskádového efektu přímým následkem
 přírodní katastrofy, by měla být pro účely nařízení (ES) č. 2012/2002
 považována za součást přímých škod způsobených danou přírodní katastrofou.
 (7) Aby byl kodifikován zavedený
 postup a zajištěno rovné zacházení se žádostmi, mělo by být stanoveno, že
 příspěvky z fondu budou udělovány pouze v případě přímých škod.
 (8) „Závažná přírodní katastrofa“
 ve smyslu nařízení (ES) č. 2012/2002 by měla být definována jako katastrofa,
 která způsobila přímé škody nad prahovou hodnotu vyčíslenou finančně, a měla by
 být vyjádřena v cenách referenčního roku nebo jako procento hrubého
 národního důchodu (HND) dotčeného státu.
 (9) Aby se lépe zohlednila
 zvláštní povaha katastrof, jež jsou významné, avšak nedosahují požadovaných
 prahových hodnot nutných pro čerpání příspěvků z fondu, měla by být
 kritéria pro regionální katastrofy určována na základě škod vypočítaných
 s pomocí regionálního hrubého domácího produktu (HDP). Tato kritéria by
 měla být stanovena jasným a jednoduchým způsobem, aby se tak snížila možnost,
 že budou podány žádosti, které nesplňují požadavky stanovené v nařízení
 (ES) č. 2012/2002.
 (10) Pro účely určení přímých škod
 by se měly použít údaje EUROSTATU v harmonizovaném formátu, aby mohly být
 žádosti posouzeny spravedlivě.
 (11) Fond by měl přispívat
 k obnově zničené infrastruktury, k vyčištění oblastí postižených
 katastrofou a k uhrazení nákladů na záchranné práce a dočasné ubytování
 pro postižené obyvatelstvo během celého prováděcího období. Je také nutné
 vymezit časové období, během něhož lze ubytování pro osoby, které
 v důsledku katastrofy ztratili domov, považovat za dočasné.
 (12) Ustanovení nařízení (ES) č.
 2012/2002 by měla být upravena v souladu s obecnou unijní politikou
 financování v souvislosti s daní z přidané hodnoty.
 (13) Mělo by být také stanoveno, že
 způsobilá opatření by neměla zahrnovat výdaje na technickou pomoc.
 (14) Aby se vyloučilo, že
 přijímající státy budou mít ze zásahu fondu čistý zisk, měly by být stanoveny
 podmínky, za nichž mohou operace financované fondem vytvářet příjmy.
 (15) Určité typy přírodních
 katastrof, jako jsou sucha, se vyvíjejí po delší dobu, než se projeví jejich
 katastrofické důsledky. Je třeba přijmout opatření, které by umožnilo fond
 využít i v těchto případech.
 (16) Je důležité zajistit, aby
 způsobilé státy vynaložily nezbytné úsilí na prevenci vzniku katastrof a na zmírňování
 jejich dopadů, včetně plného uplatňování příslušných právních předpisů Unie
 týkajících se prevence rizika katastrof a jejich zvládání a vynakládání
 dostupných finančních prostředků Unie na příslušné investice. Proto je třeba
 stanovit, že pokud členský stát nesplní své závazky plynoucí z příslušných
 právních předpisů Unie týkajících se prevence rizika katastrof a jejich
 zvládání poté, co obdržel příspěvek z fondu na předešlou přírodní
 katastrofu, může v případě další žádosti týkající se katastrofy stejné
 povahy dojít k zamítnutí žádosti nebo ke snížení výše příspěvku.
 (17) Členské státy mohou
 v případě katastrofy vyžadovat finanční podporu rychleji, než jak umožňují
 běžné postupy. Pro tento účel je vhodné umožnit, aby byla na žádost dotčeného
 členského státu záloha uvolněna krátce poté, co byla žádost o příspěvek z fondu
 předložena Komisi. Záloha by neměla překročit určitou částku a její výše by
 měla být zaúčtována při vyplácení konečného příspěvku. Částky z fondu,
 Evropského fondu pro regionální rozvoj a z Fondu soudržnosti zpětně získané od
 členských států by navíc měly být do jisté výše považovány za vnitřní účelově
 vázané příjmy, aby mohly být učiněny závazky týkající se dostupnosti
 vyplácených záloh v rozpočtu Unie. Vyplacení zálohy by nemělo předjímat konečné
 rozhodnutí o uvolnění prostředků z fondu.
 (18) Správní postupy vedoucí
 k vyplacení příspěvku by měly být co nejjednodušší a časově nejúspornější.
 Pro členské státy by proto podrobná ustanovení týkající se poskytování
 příspěvku z fondu měla být obsažena v prováděcích rozhodnutích o přidělení
 příspěvku. Pro přijímající státy, které dosud nejsou členy Evropské unie, by
 měly být ze zákonných důvodů zachovány samostatné prováděcí dohody.
 (19) Nařízení (EU, Euratom) č.
 966/2012 zavedlo změny ve sdíleném a nepřímém řízení, včetně zvláštních
 požadavků na předkládání zpráv, které by měly být zohledněny. Povinnost
 předkládat zprávy by měla zohledňovat krátké prováděcí období operací fondu.
 Postupy jmenování subjektů odpovědných za řízení a kontrolu unijních fondů by
 měly odpovídat povaze nástroje a nezpožďovat vyplácení příspěvků z fondu. Je
 proto nezbytné odchýlit se od nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
 (20) Je třeba přijmout opatření,
 která by zabránilo dvojímu financování fondem financovaných operací
 z jiných finančních nástrojů Unie nebo mezinárodních právních nástrojů
 sloužících ke kompenzaci konkrétních škod.
 (21) Prohlášení o výdajích, které
 státy realizovaly z příspěvku fondu, by mělo být co nejjednodušší. Během
 uplatnění příspěvku by měl proto být pro země, které nejsou členy eurozóny,
 používán jeden směnný kurz.
 (22) Aby byly zajištěny jednotné
 podmínky provádění nařízení (ES) č. 2012/2002 ve vztahu k přidělování
 příspěvků z fondu, měly by být prováděcí pravomoci svěřeny Komisi.
 (23) Je vhodné upřesnit ustanovení
 týkající se ochrany finančních zájmů Unie, aby bylo možno jasně určit opatření
 pro prevenci, zjišťování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětné získávání
 ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků.
 (24) Cílů
 tohoto nařízení, tedy zajistit na úrovni Unie solidární opatření na podporu
 katastrofou postižených zemí, nemůže být uspokojivě dosaženo ad hoc na
 úrovni členských států a lze jich proto, z důvodu použití běžné,
 systematické a nestranné metody poskytování finanční podpory za účasti všech
 členských států podle jejich kapacity, lépe dosáhnout na úrovni Unie, může Unie
 přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5
 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou
 v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné
 pro dosažení těchto cílů.
 (25) Nařízení (ES) č. 2012/2002 by
 proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
 PŘIJALY TOTO
 NAŘÍZENÍ:
 Článek 1
 Nařízení (ES) č. 2012/2002 se mění takto:
 (1)
 Článek 2 se nahrazuje tímto:
 „Článek 2
 1. Na žádost členského státu nebo země
 jednající o přistoupení k Unii, může být pomoc z fondu uvolněna, pokud v
 důsledku závažné nebo regionální přírodní katastrofy, k níž došlo na území
 daného členského státu nebo sousedního členského státu či sousední země, se
 kterou se jedná o přistoupení k Unii (dále jen „způsobilý stát“), dojde k
 vážným následkům pro životní podmínky, životní prostředí nebo hospodářství v
 jednom nebo více regionech daného státu nebo země. Přímé škody vzniklé
 v důsledku katastrofy způsobené člověkem, která je přímým následkem
 přírodní katastrofy, se považují za součást přímých škod způsobených danou
 přírodní katastrofou.
 2. Pro účely tohoto nařízení se „závažnou
 přírodní katastrofou“ rozumí jakákoli přírodní katastrofa, jež má
 v členském státu nebo zemi jednající o přistoupení k EU za následek přímé
 škody v odhadované výši přesahující 3 miliardy EUR v cenách roku 2011
 nebo škody vyšší než 0,6 % hrubého národního důchodu (HND).
 3. Pro účely tohoto nařízení se „regionální
 přírodní katastrofou“ rozumí jakákoli přírodní katastrofa, jež má
 v členském státu nebo zemi jednající o přistoupení k EU na úrovni NUTS 2
 za následek přímé škody přesahující 1,5 % hrubého domácího produktu daného regionu
 (HDP). Pokud se katastrofa týká několika regionů na úrovni NUTS 2, určí se práh
 z váženého průměru HDP těchto regionů.
 4. Pomoc z fondu může být rovněž
 uvolněna v případě jakékoliv přírodní katastrofy ve způsobilém státě,
 která představuje závažnou přírodní katastrofu v sousedním členském státě nebo
 zemi jednající o přistoupení k Unii.
 5. Pro účely tohoto článku se použijí
 harmonizované statistické údaje EROSTATU.“
 (2)
 Článek 3 se mění takto:
 a) odstavce 1, 2 a 3 se nahrazují tímto:
 „1. Pomoc se poskytuje ve formě příspěvku z
 fondu. Na každou přírodní katastrofu obdrží způsobilý stát jeden finanční
 příspěvek.
 2. Cílem fondu je doplnit úsilí dotyčných
 států a uhradit část jejich veřejných výdajů, a to za účelem pomoci způsobilým
 státům při provádění těchto základních záchranných opatření a opatření na
 obnovu, podle typu katastrofy:
 a) obnova zničené infrastruktury a provozů
 v odvětví energetiky, vod a odpadních vod, telekomunikací, dopravy,
 zdravotnictví a vzdělávání;
 b) poskytnutí dočasného ubytování a
 financování záchranných prací k zajištění potřeb postiženého obyvatelstva;
 c) zajištění ochranných zařízení a opatření
 na ochranu kulturního dědictví;
 d) vyčištění oblastí zasažených katastrofou
 včetně přírodních oblastí.
 Pro účely ustanovení písmene b) se „dočasným
 ubytováním“ rozumí ubytování přetrvávající do doby, než se dotčené
 obyvatelstvo může vrátit do svých původních domovů, které byly opraveny nebo
 zrekonstruovány.
 3. Platby z fondu jsou omezeny na
 financování opatření na zmírnění nepojistitelných škod a získají se zpět,
 jestliže náklady na nápravu škody jsou následně uhrazeny třetí osobou v souladu
 s čl. 8 odst. 3.“
 b) Doplňují se nové odstavce 4 až 7,
 které znějí:
 „4. Daň z přidané hodnoty (DPH)
 nepředstavuje způsobilý výdaj opatření, pokud není podle vnitrostátních
 právních předpisů týkajících se DPH nevratná.
 5. Technická pomoc, včetně řízení,
 monitorování, informování a komunikace, řešení stížností, kontroly a auditu,
 není způsobilá pro příspěvek z fondu.
 6. Celkový příspěvek z fondu nesmí vést k
 vytváření příjmů přesahujících celkové náklady státu na záchranná opatření a
 opatření na obnovu. Přijímající stát v tomto smyslu do zprávy o provádění
 příspěvku z fondu zahrne příslušné prohlášení podle čl. 8 odst. 3.
 7. K 1. říjnu každého roku by měla zůstat
 k dispozici alespoň jedna čtvrtina roční částky na pokrytí potřeb, které
 vzniknou do konce roku.“;
 (3)
 Článek 4 se mění takto:
 a) odstavec 1 se nahrazuje tímto:
 „1. Dotčený členský stát může co
 nejdříve, nejpozději však do deseti týdnů od vzniku první škody způsobené
 přírodní katastrofou, předložit Komisi žádost o příspěvek z fondu, přičemž
 uvede veškeré dostupné informace týkající se alespoň:
 a) celkové přímé škody způsobené
 katastrofou a jejím dopadem na dotyčné obyvatelstvo, hospodářství a životní
 prostředí;
 b) odhadované výše nákladů na opatření
 uvedená v čl. 3 odst. 2;
 c) jakýchkoliv jiných zdrojů finanční
 podpory Unie;
 d) jakýchkoliv jiných vnitrostátních nebo
 mezinárodních finančních zdrojů, včetně veřejného a soukromého pojistného
 plnění, jež by mohlo přispět k vyrovnání nákladů na nápravu škod;
 e) provádění právních předpisů Unie
 týkajících se prevence rizika katastrof a jejich zvládání v souvislosti
 s povahou katastrofy;
 f) jakýchkoliv jiných informací o
 preventivních a zmírňujících opatřeních přijatých v souvislosti
 s povahou katastrofy.“,
 b) vkládá se nový odstavec 1a, který zní:
 „1a. V případě postupně se
 rozvíjející přírodní katastrofy se desetitýdenní lhůta pro podávání žádostí
 uvedená v odstavci 1 počítá ode dne, kdy orgány veřejné moci způsobilého státu
 poprvé učinily oficiální kroky proti následkům katastrofy.“
 c) odstavec 2 se nahrazuje tímto:
 „2. Na základě informací uvedených
 v odstavci 1 a veškerých vysvětlení poskytnutých způsobilým státem Komise
 posoudí, zda jsou splněny podmínky pro uvolnění prostředků z fondu, a určí co
 nejdříve v rámci dostupných prostředků částku případného finančního příspěvku.
 Pokud Komise přidělila příspěvek z fondu na
 základě žádosti přijaté po [dd//mm/rrrr] na katastrofu dané povahy,
 další žádosti o příspěvek týkající se katastrofy stejné povahy může zamítnout,
 nebo snížit přidělenou částku v případě, že způsobilý členský stát je předmětem
 řízení pro neplnění povinností a bylo mu doručeno odůvodněné stanovisko z
 důvodu neprovedení právních předpisů Unie týkající se prevence rizika katastrof
 a jejich zvládání, jejichž předmět odpovídá povaze utrpěné katastrofy.
 Všechny žádosti o příspěvek z fondu Komise
 posoudí rovným způsobem.“,
 d) odstavec 4 se nahrazuje tímto:
 „4. Jakmile jsou prostředky uvolněny
 rozpočtovým orgánem, přijme Komise prováděcí rozhodnutí, kterým se přiděluje
 příspěvek z fondu a bezodkladně příspěvek vyplatí v jediné splátce
 přijímajícímu státu. Pokud byla podle článku 4a vyplacena záloha, vyplatí se
 pouze zbývající částka.“,
 e) odstavec 5 se nahrazuje tímto:
 „5. Výdaj je způsobilý pro příspěvek ode
 dne prvních škod uvedeného v odstavci 1. V případě postupně se rozvíjející
 přírodní katastrofy je výdaj způsobilý pro příspěvek ode dne uvedeného
 v odstavci 1a.“;
 (4)
 Vkládá se nový článek 4a, který zní:
 „Článek 4a
 1. Členský stát může při předkládání žádosti
 o příspěvek z fondu určené Komisi požadovat vyplacení zálohy.
 Komise provede předběžné posouzení, zda žádost
 splňuje podmínky stanovené v čl. 4 odst. 1 a ověří dostupnost rozpočtových
 zdrojů. Pokud jsou tyto podmínky splněny a jsou dostupné dostatečné zdroje,
 Komise může přijmout rozhodnutí přidělující zálohu a neprodleně ji vyplatit
 dříve, než bude přijato rozhodnutí uvedené v čl. 4 odst. 4. Vyplacení zálohy by
 nepředjímá konečné rozhodnutí o uvolnění prostředků z fondu.
 2. Výše zálohy nesmí překročit 10 %
 předpokládané výše příspěvku a v žádném případě nesmí překročit 30 milionů EUR.
 Jakmile byla stanovena konečná výše příspěvku, vezme Komise před vyplacením
 zůstatku příspěvku v úvahu částku představující zálohu. Komise zpětně získá
 neoprávněně vyplacené zálohy.
 3. Aby se zajistila včasná dostupnost
 rozpočtových zdrojů, částky z fondu, z Evropského fondu pro regionální rozvoj a
 z Fondu soudržnosti zpětně získané od členských států se do maximální výše
 50 milionů EUR dají k dispozici fondu jako vnitřní účelově vázané příjmy.
 Částky, které byly vynaloženy na zálohy nebo přiděleny z rozpočtu, se nahradí,
 jakmile se od členských států zpětně získají nové vyplacené částky.”
 (5)
 Článek 5 se nahrazuje tímto:
 „Článek 5
 1. Rozhodnutí uvedené v čl. 4 odst. 4
 musí v příloze obsahovat podrobná ustanovení k uplatňování příspěvků z fondu.
 Tato ustanovení obsahují zejména údaje o typu a
 místě opatření, jež mají být na návrh způsobilého státu z fondu financována.
 2. Před vyplacením příspěvku z fondu
 způsobilému států, který není členským státem, Komise se státem uzavře dohodu o
 přenesení pravomocí, kde stanoví podrobná ustanovení k uplatňování
 příspěvků z fondu uvedeného v odstavci 1 v souladu s nařízením
 (EU, Euratom) č. 966/2012 Evropského parlamentu a Rady* a nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012**,
 stejně jako se závazky týkajícími se prevence rizik katastrof a jejich
 zvládání.
 3. Odpovědnost za volbu jednotlivých
 opatření a uplatňování příspěvku z fondu má přijímající stát, a to v
 souladu s tímto nařízením, zejména s čl. 3 odst. 2 a 3, rozhodnutím
 udělujícím příspěvek z fondu uvedeným v čl. 4 odst. 4 a,
 v příslušných případech, dohodou o přenesení pravomocí uvedenou
 v odstavci 2.
 4. Příspěvek z fondu určený členskému státu
 bude uplatňován v rámci sdíleného řízení v souladu s nařízením (EU, Euroatom)
 č. 966/2012. Příspěvek z fondu určený zemi jednající o přistoupení
 k Unii bude uplatňován v rámci nepřímého řízení v souladu
 s uvedeným nařízením.
 5. Aniž je dotčena odpovědnost Komise za
 plnění souhrnného rozpočtu Unie, odpovídají za řízení opatření, na něž se
 vztahuje podpora z fondu, jakož i za finanční kontrolu těchto opatření
 přijímající státy. Mezi kroky, která přijmou, patří:
 a) ověření, že byly zřízeny řídící a
 kontrolní systémy a že jsou prováděny způsobem, který zajišťuje účinné a
 správné využívání prostředků Unie v souladu se zásadami řádného finančního
 řízení;
 b) ověření, že financované akce byly
 řádně provedeny;
 c) zajištění, aby se financované výdaje
 zakládaly na ověřitelných podkladech a aby byly správné a řádné;
 d) prevence, zjištění a náprava
 nedostatků a zpětné získání neoprávněně vyplacených částek
 s případnými úroky z prodlení. Veškeré nesrovnalosti oznámí Komisi a
 informují ji o vývoji správních a právních řízení.
 6. Přijímající státy určí subjekty
 odpovědné za řízení a kontrolu opatření podporovaných fondem v souladu
 s články 59 a 60 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Zohlední přitom
 kritéria pro vnitřní prostředí, kontrolní činnosti, informace a komunikaci a
 monitorování. Členské státy mohou určit orgány, které již byly určeny podle
 [nařízení o společných ustanoveních] [15].
 Při předkládání zprávy a příslušného prohlášení
 podle čl. 8 odst. 3 tohoto nařízení takto určené orgány poskytnou Komisi
 informace uvedené v čl. 59 odst. 5 nebo čl. 60 odst. 5 nařízení (EU,
 Euratom) č. 966/2012 pokrývající celé prováděcí období.
 7. Přijímající stát provede požadované
 finanční opravy, pokud je zjištěna nesrovnalost. Tyto opravy provedené
 přijímacím státem spočívají ve zrušení celého příspěvku z fondu nebo jeho
 části. Přijímající stát získá zpět veškeré částky ztracené v důsledku zjištěné
 nesrovnalosti.
 8. Aniž jsou dotčeny pravomoci Účetního
 dvora nebo kontroly prováděné přijímajícím státem podle vnitrostátních právních
 předpisů, nařízení a správních předpisů, mohou úředníci nebo jiní zaměstnanci
 Komise u opatření financovaných z fondu provádět kontroly na místě. Komise
 uvědomí dotyčný přijímající stát, který má poskytnout veškerou nezbytnou pomoc.
 Úředníci nebo jiní zaměstnanci dotyčného členského státu se mohou těchto
 kontrol účastnit.
 9. Přijímající stát zajistí, aby všechny
 podklady týkající se vynaložených výdajů byly k dispozici Komisi a
 Účetnímu dvoru po dobu tří let následujících po ukončení pomoci obdržené z
 fondu.“
 ______________
 * Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.
 ** Úř. věst. L 362,
 31.12.2012, s. 1.“;
 (6)
 V článku 6 se odstavce 2 a 3 nahrazují tímto:
 „2. Přijímající stát zajistí, aby výdaje
 proplacené v souladu s tímto nařízením nebyly proplaceny prostřednictvím jiných
 unijních finančních nástrojů, zejména prostřednictvím nástrojů politiky
 soudržnosti, zemědělské politiky nebo politiky rybolovu.
 3. Škoda, jež byla nahrazena na základě
 unijních nebo mezinárodních nástrojů, jimiž se řídí náhrada zvláštních škod,
 nemůže být zároveň hrazena fondem.“;
 (7)
 Článek 7 se nahrazuje tímto:
 „Článek 7
 Opatření financovaná fondem musí být slučitelná
 s ustanoveními Smlouvy a akty přijatými na jejím základě, s politikami a
 opatřeními Unie, zejména v oblastech finančního řízení a veřejných
 zakázek, a s nástroji předvstupní pomoci. Tyto operace by měly dle možností
 přispět k cílům politik Unie v oblasti ochrany životního prostředí, prevence
 rizika katastrof a jejich zvládání a přizpůsobení se klimatickým změnám.“;
 (8)
 Články 8 a 9 se nahrazují tímto:
 „Článek 8
 1. Příspěvek z fondu musí být použit do
 jednoho roku ode dne, kdy Komise vyplatila celou částku pomoci. Část příspěvku,
 která nebyla použita v této lhůtě, nebo u níž se zjistilo, že byla použita pro
 nezpůsobilá opatření, vrátí přijímající stát Komisi.
 2. Přijímající státy usilují o každou
 možnou náhradu od třetích osob.
 3. Nejpozději do šesti měsíců po uplynutí
 lhůty jednoho roku uvedené v odstavci 1, předloží přijímající stát zprávu
 o provádění příspěvku z fondu s prohlášením odůvodňujícím výdaje, ve
 kterém jsou uvedeny ostatní zdroje finanční pomoci pro dotyčná opatření, včetně
 vyplaceného pojistného krytí a náhrad od třetích osob.
 Zpráva o provádění podrobně popíše preventivní
 opatření zavedená nebo navržená přijímajícím státem za účelem omezení rozsahu
 škod a co možná nejúčinnějšího zabránění opakování podobné katastrofy, včetně
 strukturálních a investičních fondů Unie použitých za tímto účelem a stavu
 provádění příslušných právních předpisů Unie týkajících se prevence rizika
 katastrof a jejich zvládání. Podá také zprávu o zkušenostech získaných při katastrofě
 a přijatých nebo navrhovaných opatření týkajících se zajištění odolnosti pokud
 jde o klimatické změny a katastrofy.
 Ke zprávě o provádění musí být přiloženo
 stanovisko nezávislého auditorského subjektu vypracované v souladu s
 mezinárodně uznávanými auditorskými standardy, o tom, že prohlášení
 odůvodňující výdaje podává věrný a poctivý obraz, a že příspěvek z fondu je
 legální a řádný v souladu s čl. 59 odst. 5 a čl. 60 odst. 5 nařízení (EU,
 Euratom) č. 966/2012.
 Na konci postupu uvedeného v prvním
 pododstavci Komise ukončí pomoc z fondu.
 4. Pokud jsou náklady na nápravu škod následně
 uhrazeny třetí osobou, Komise požaduje na přijímajícím státu náhradu
 odpovídající částky příspěvku z fondu.
 Článek 9
 V žádostech o příspěvek z fondu a rozhodnutích
 uvedených v čl. 4 odst. 4, jakož i v dohodách o přenesení pravomocí,
 zprávách a jakýchkoliv jiných souvisejících dokumentech jsou všechny částky
 vyjádřeny v eurech.
 Částky výdajů vzniklé v národních měnách se
 přepočítají na eura s použitím průměru denních směnných kurzů zveřejněných v
 řadě C Úředního věstníku Evropské unie stanovených pro období provádění
 opatření, na něž se vztahují příspěvky z fondu. Jestliže pro danou měnu se v Úředním
 věstníku Evropské unie denní směnný kurz nezveřejňuje, přepočet se provede
 na základě průměru měsíčních účetních kurzů, stanovených Komisí pro dané
 období. V průběhu uplatňování příspěvku z fondu se použije jediný směnný kurz,
 který poslouží i jako základ pro závěrečnou zprávu o provádění a prohlášení o
 provádění a prvky uvedeného příspěvku požadované podle čl. 59 odst. 5 nebo čl.
 60 odst. 5 nařízení (EU, Euroatom) č. 966/2012.“;
 (9)
 V článku 10 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
 „2. V případě výrazně nižšího ohodnocení
 vzniklých škod zjištěného na základě nových prvků přijímající stát Komisi vrátí
 odpovídající částku příspěvku z fondu.“;
 (10)
 Článek 11 se nahrazuje tímto:
 „Článek 11
 1. Komise přijme vhodná opatření
 k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto
 nařízení finanční zájmy Unie chráněny preventivními opatřeními proti podvodům,
 korupci a jiným nedovoleným činnostem, a to pomocí účinných kontrol, a
 v případě zjištění nesrovnalostí zpětným získáním neoprávněně vyplacených
 částek a případně pomocí účinných, přiměřených a odrazujících správních a finančních
 sankcí.
 2. Komise nebo její zástupci a Účetní
 dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i inspekce na místě
 audit u všech příjemců financování, dodavatelů nebo subdodavatelů, kteří podle
 tohoto nařízení obdrželi finanční prostředky Unie.
 3. Evropský úřad pro boj proti podvodům
 (OLAF) může provádět šetření včetně kontrol a inspekcí na místě v souladu
 s předpisy a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady
 (ES) č. 1073/1999[16]
 a nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96[17] s cílem stanovit, zda došlo k
 podvodu, korupci nebo jiné nedovolené činnosti poškozující finanční zájmy Unie
 v souvislosti se smlouvou o financovaní ze strany Unie.
 4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3
 dohody o přenesení pravomocí se třetími zeměmi, smlouvy a rozhodnutí
 přidělující příspěvky z fondu vyplývající z provádění tohoto nařízení
 obsahují ustanovení, která Komisi, Evropský účetní dvůr a úřad OLAF výslovně
 zmocňují k provádění těchto auditů či šetření v souladu s jejich
 příslušnými pravomocemi.“
 (11)
 Články 13 a 14 se zrušují.
 Článek 2
 Vstup v platnost
 Toto nařízení vstupuje v platnost
 dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku
 Evropské unie.
 Toto
 nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech
 členských státech.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament Za
 Radu
 předseda předseda
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1. Název návrhu/podnětu
 Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady,
 kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 o zřízení Fondu
 solidarity Evropské unie
 1.2. Příslušné oblasti politik
 podle členění ABM/ABB[18]
 Fond solidarity EU; aktivita ABB 13.06
 1.3. Povaha návrhu/podnětu
 ̈ Návrh/podnět se týká nové akce
 ̈ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu /
 přípravné akci[19]
 ̈ Návrh/podnět se týká prodloužení stávající
 akce
 ̈ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci
 1.4. Cíle
 1.4.1. Víceleté strategické cíle
 Komise sledované návrhem/podnětem
 1.4.2. Specifické cíle a dotčené
 aktivity ABM/ABB
 Specifický cíl č. nepoužije se
 Příslušné aktivity ABM/ABB 13.06
 1.4.3. Očekávané výsledky
 a dopady
 Hlavním cílem návrhu je zlepšit fungování
 stávajícího nástroje Fondu solidarity prostřednictvím rychlejších reakcí,
 většího zviditelnění pro občany, jednoduššího použití a přehlednějších
 ustanovení, čehož má být dosaženo omezeným počtem technických úprav nařízení.
 Principy nástroje, stejně tak jako způsoby jeho financování mimo rozpočet EU
 založené na interinstitucionální dohodě a pravděpodobná úroveň výdajů, se
 nemění.
 1.4.4. Ukazatele výsledků a dopadů
 Fond zasahuje pouze v případě, kdy katastrofou
 postižená země již situaci nedokáže řešit sama (zásada subsidiarity). Cílem
 není reagovat na katastrofy na úrovni EU, ale poskytnout postiženým zemím
 finanční pomoc a pomoci jim nést finanční zátěž spojenou s přírodní
 katastrofou.
 1.5. Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.5.1. Potřeby, které mají být
 uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
 Reagovat na žádosti způsobilých zemí (členské
 státy a země jednající o přistoupení k EU) o finanční pomoc po přírodní
 katastrofě.
 1.5.2. Přidaná hodnota ze zapojení EU
 Tento návrh je zasazen do kontextu nového
 víceletého finančního rámce pro období 2014–2020.
 Návrh navíc doplňuje nedávný společný návrh Komise
 a vysoké představitelky na provádění opatření k doložce solidarity zakotvené
 v článku 222 SFEU[20],
 který zdůrazňuje úlohu Fondu solidarity jakožto jednoho z klíčových nástrojů
 Unie při uplatňování ustanovení této smlouvy.
 1.5.3. Závěry vyvozené
 z podobných zkušeností v minulosti
 Zavedení jasnějších kritérií a jednodušších
 postupů, stejně jako možnosti vyplácení záloh za účelem rychlejší reakce.
 1.5.4. Soulad a možná synergie s
 dalšími vhodnými nástroji
 Fond doplňuje další nástroje EU v oblasti
 prevence rizik, zmírňování a rychlé reakce (zejména nástroje politiky soudržnosti
 a mechanismus civilní ochrany).
 1.6. Doba trvání akce
 a finanční dopad
 ̈ Časově omezený návrh/podnět
 –
 ̈ Návrh/podnět s platností od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR
 –
 ̈ Finanční dopad od RRRR do RRRR
 ̈ Časově neomezený návrh/podnět
 –
 Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR,
 –
 poté plné fungování.
 1.7. Předpokládaný způsob řízení[21]
 U rozpočtu na rok 2013: nepoužije se
 ̈ Přímé centralizované řízení Komisí
 ̈ Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu svěřeny:
 –
 ̈ výkonným agenturám
 –
 ̈ subjektům zřízeným Společenstvími[22]
 –
 ̈ vnitrostátním veřejnoprávním subjektům / subjektům pověřeným
 výkonem veřejné služby
 –
 ̈ osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření podle hlavy V
 Smlouvy o Evropské unii a označeným v příslušném základním právním aktu ve
 smyslu článku 49 finančního nařízení
 ̈ Sdílené řízení s členskými státy
 ̈ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
 ̈ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte)
 – Pokud vyberete více způsobů řízení,
 upřesněte je v části „Poznámky“.
 U rozpočtů na rok 2014 a na další roky
 ̈ Přímé řízení Komisí
 –
 ̈ prostřednictvím jejích útvarů, včetně jejích zaměstnanců v
 delegacích Unie;
 –
 ̈ prostřednictvím výkonných agentur;
 ̈ Sdílené řízení s členskými státy
 ̈ Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny:
 –
 ̈ třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi;
 –
 ̈ mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte);
 –
 ̈ EIB a Evropský investiční fond;
 –
 ̈ subjekty uvedené v článcích 208 a 209 finančního nařízení;
 –
 ̈ veřejnoprávní subjekty;
 –
 ̈ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu,
 v jakém poskytují dostatečné finanční záruky;
 –
 ̈ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním
 partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční
 záruky;
 –
 ̈ osoby pověřené prováděním zvláštních činností v rámci společné
 zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v
 příslušném základním právním aktu.
 – Pokud vyberete více způsobů řízení,
 upřesněte je v části „Poznámky“.
 Poznámky
 Země způsobilé pro čerpání z fondu:
 1. Členské státy, na než se
 vztahují zásady sdíleného řízení. Podrobnosti o určení orgánů zapojených do
 provádění, auditu a kontroly, včetně povinnosti předkládat zprávy, jsou
 stanoveny v nařízení.
 2. Země jednající o přistoupení
 k Unii, na než se vztahují zásady nepřímého řízení. Před vyplacením
 příspěvku z fondu způsobilému států, který není členským státem, Komise se
 státem uzavře dohodu o přenesení pravomocí, kde stanoví podrobná ustanovení k
 uplatňovaní příspěvků z fondu v souladu s finančním nařízením a
 srovnatelná s úmluvami uplatňovanými v členských státech.
 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1. Pravidla pro sledování a
 podávání zpráv
 Zavedený systém monitorování se tímto nařízením
 nemění a je založen na systému sdíleného řízení pro členské státy a nepřímého
 řízení pro způsobilé kandidátské země, se zachováním srovnatelných povinností.
 Je přizpůsoben krátkému prováděcímu období (1 rok) a specifičnosti nástroje
 spočívající v reagování na mimořádné situace. Závěrečnou zprávu o uplatnění
 příspěvku z fondu je nutno předložit do šesti měsíců po uplynutí lhůty jednoho
 roku. Tato zpráva musí obsahovat podrobnosti o přijatém systému provádění,
 včetně auditní a kontrolní činnosti, stejně jako úplný přehled opatření.
 Určený subjekt bude navíc muset po celé období provádění opatření dodržovat
 požadavky na podávání zpráv uvedené podle okolností v čl. 59 odst. 5 nebo čl.
 60 odst. 5.
 2.2. Systém řízení a kontroly
 2.2.1. Zjištěná rizika
 Přijímající stát pošle žádost, kterou Komise
 posoudí. Jestliže žádost splňuje příslušné podmínky, bude vyplacena 10%
 záloha. Uzávěrka se provede na základě závěrečné zprávy, v době, kdy bude již
 vyrovnána i 10% záloha. Zálohy budou vypláceny na základě zvláštní metody
 představené v nařízení o strukturálních fondech za použití prostředků získaných
 zpět od Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti. Navrhovaná
 struktura vychází z vývoje stávající situace.
 Doporučení zprávy auditu o výkonnosti od
 Evropského účetního dvora týkající se finanční pomoci Itálii po zemětřesení v
 L'Aquile[23] jsou zohledněna začleněním jasnější definice termínů „dočasné
 ubytování“ a „okamžitá záchranná opatření“, stejně jako ustanovení týkající se
 vytváření příjmů.
 Návrh mimoto obsahuje řadu dalších prvků, jako je
 zvláštní ustanovení o způsobilosti DPH a vyloučení technické pomoci, ustanovení
 vyžadující respektování acquis Unie, změněné ustanovení, které má
 zabránit dvojímu financování, prodloužené období pro následné podávání zpráv o
 preventivních opatřeních a ustanovení o používání eura a jeho převádění na
 národní měny.
 2.2.2. Informace o zavedeném systému
 vnitřní kontroly
 Příloha každého rozhodnutí musí obsahovat podrobná
 ustanovení o uplatňování příspěvku z fondu. Pro nečlenské státy budou tato ustanovení
 stanovena v dohodách o přenesení pravomocí. Ve srovnání se stávajícím nařízením
 nedochází k žádné změně. Subjekt bude určen přijímajícím státem. Podle
 finančního nařízení podléhá příspěvek určený členskému státu z fondu sdílenému
 řízení mezi členskými státy a Komisí v souladu s finančním nařízením. Příspěvek
 z fondu určený státům, které dosud nejsou členem Unie, podléhá nepřímému
 řízení.
 Aniž je dotčena odpovědnost Komise za plnění
 souhrnného rozpočtu Evropské unie, odpovídají za řízení akcí, na něž se
 vztahuje podpora z fondu, jakož i za finanční kontrolu těchto opatření
 v první řadě přijímající státy. Za tímto účelem ověří, že byly zřízeny
 řídící a kontrolní systémy a že jsou prováděny způsobem, který zajišťuje účinné
 a správné využívání prostředků Unie v souladu se zásadami řádného
 finančního řízení; ověří, že financované akce byly řádně provedeny; zajistí,
 aby se financované výdaje zakládaly na ověřitelných podkladech a aby byly
 správné a řádné.
 Komise učiní veškeré nezbytné kroky, aby ověřila,
 zda jsou financované akce prováděny v souladu se zásadami řádného finančního
 řízení. Je odpovědností každého přijímajícího státu, aby zajistil efektivně
 fungující řídící a kontrolní systémy. Komise se ujistí, že tyto systémy
 existují. Aniž jsou dotčeny pravomoci Účetního dvora nebo kontroly prováděné
 přijímajícím státem podle vnitrostátních právních předpisů, nařízení a
 správních předpisů, mohou úředníci nebo zaměstnanci Komise u akcí financovaných
 z fondu provádět kontroly na místě. Komise uvědomí žádající přijímající stát s
 cílem dostat veškerou nezbytnou pomoc. Úředníci nebo zaměstnanci dotyčného
 přijímajícího státu se mohou těchto kontrol účastnit.
 2.2.3. Odhad nákladů a přínosů
 kontrol a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb
 Nové a jednoduché jednotné kritérium pro výjimečné
 uvolnění prostředků z FSEU pro tzv. mimořádné regionální katastrofy zakládající
 se na referenční mezní hodnotě HDP. Jak dokazuje sdělení z roku 2011,
 nejasnosti ve stávajících ustanoveních týkajících se podmínek pro výjimečné
 uvolnění prostředků z FSEU lze odstranit tím, že se práh výše škod pro
 regionální katastrofy stanoví na 1,5 % HDP pro úroveň NUTS 2. Tím se značně
 zjednoduší a zrychlí přípravy žádostí způsobilých států a jejich posouzení
 Komisí. Zároveň se tím výrazně sníží počet zamítnutých žádostí, jelikož
 žadatelé budou již od počátku vědět, zda kritérium splňují. Tím by se měly
 snížit náklady na kontroly.
 Audity prováděné Komisí a Evropským účetním dvorem
 nevedly k situacím, které by zabránily existenci přiměřených záruk týkajících
 se použití fondu v minulosti. Celková předpokládaná chybovost se pohybuje pod
 prahem významnosti 2 %.
 2.3. Opatření k zamezení podvodů
 a nesrovnalostí
 Hlavní odpovědnost za přijetí vhodných opatření
 proti podvodům a nesrovnalostem má přijímající stát, který musí jmenovat
 auditní orgán a, v případě potřeby, požadovat vrácení neoprávněných výdajů.
 Shrnutí auditů a kontrol provedených během prováděcího období má být předloženo
 Komisi v souladu s finančním nařízením. Audity mohou být auditory Komise,
 Účetního dvora a úřadu OLAF prováděny kdykoliv.
 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1. Okruhy víceletého finančního
 rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
 · Stávající rozpočtové položky
 V pořadí okruhů
 víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová položka || Druh výdaje || Příspěvek
 Číslo [název .....] || RP/NRP ([24]) || zemí ESVO[25] || kandidátských zemí[26] || třetích zemí || ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení
 3 || 13.060100 || RP || NE || NE || NE || NE
 4 || 13.060200 || RP || NE || NE || NE || NE
 · Nové rozpočtové položky, jejichž vytvoření se požaduje
 V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a
 rozpočtových položek.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová položka || Druh výdaje || Příspěvek
 Číslo [název .....] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení
 || [...][XX.YY.YY.YY] || || ANO/ NE || ANO/ NE || ANO/ NE || ANO/NE
 3.2. Odhadovaný
 dopad na výdaje
 [Tento oddíl se vyplní pomocí tabulky rozpočtových údajů správní povahy (druhý dokument v příloze tohoto finančního výkazu) a pro účely
 konzultace mezi útvary se vloží do aplikace CISNET.]
 3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na
 výdaje
 FSEU není v rozpočtu zohledněn. Skutečné výdaje
 budou záviset na žádostech o pomoc předložených způsobilými státy po
 (nepředvídatelných) výskytech přírodních katastrof a maximální výši ročního
 přídělu, který má fond dle rozhodnutí IIA k dispozici.
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce || Číslo || [název .....]
 GŘ: <.......> || || || Rok N[27] || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
  Operační prostředky || || || || || || || ||
 Číslo rozpočtové položky || Závazky || (1) || || || || || || || ||
 Platby || (2) || || || || || || || ||
 Číslo rozpočtové položky || Závazky || (1a) || || || || || || || ||
 Platby || (2a) || || || || || || || ||
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[28] || || || || || || || ||
 Číslo rozpočtové položky || || (3) || || || || || || || ||
 CELKEM prostředky pro GŘ <....> || Závazky || =1+1a +3 || || || || || || || ||
 Platby || =2+2a +3 || || || || || || || ||
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || || || || || || || ||
 Platby || (5) || || || || || || || ||
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || || || || || || || ||
 CELKEM prostředky na OKRUH <....> víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || || || || || || || ||
 Platby || =5+ 6 || || || || || || || ||
 Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů:
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || || || || || || || ||
 Platby || (5) || || || || || || || ||
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || || || || || || || ||
 CELKEM prostředky z OKRUHŮ 1 až 4 víceletého finančního rámce (referenční částka) || Závazky || =4+ 6 || || || || || || || ||
 Platby || =5+ 6 || || || || || || || ||
 Okruh víceletého finančního rámce || 5 || Správní výdaje
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 GŘ: REGIO ||
  Lidské zdroje || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834
  Ostatní správní výdaje || || || || || || || ||
 GŘ <....> CELKEM || Prostředky || || || || || || || ||
 CELKEM prostředky na OKRUH 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834
 Platby || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834
 3.2.2. Odhadovaný dopad na provozní
 prostředky
 – ̈ Návrh/podnět
 nevyžaduje využití operačních prostředků.
 – ̈ Návrh/podnět
 vyžaduje využití provozních prostředků, jak je vysvětleno dále:
 Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na
 tři desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy ò || || || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 OUTPUTS
 Druh[29] || Průměrné náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Celkový počet || Náklady celkem
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 1[30] ... || || || || || || || || || || || || || || || ||
 - Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 - Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 - Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 || || || || || || || || || || || || || || || ||
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 2 ... || || || || || || || || || || || || || || || ||
 - Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2 || || || || || || || || || || || || || || || ||
 NÁKLADY CELKEM || || || || || || || || || || || || || || || ||
 3.2.3. Odhadovaný dopad na prostředky
 správní povahy
 3.2.3.1. Shrnutí
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy.
 –
 ̈ Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je
 vysvětleno dále:
 v milionech EUR
 (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 Lidské zdroje || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834
 Ostatní správní výdaje || || || || || || || ||
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 Mimo OKRUH 5[31] víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 Lidské zdroje || || || || || || || ||
 Ostatní výdaje správní povahy || || || || || || || ||
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 CELKEM || || || || || || || ||
 Potřebné prostředky na
 oblast lidských zdrojů budou pokryty z prostředků GŘ, které jsou již
 vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přerozděleny v rámci GŘ, a
 případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout
 v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
 3.2.3.2. Odhadované požadavky
 v oblasti lidských zdrojů
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů.
 –
 ̈ Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno
 dále:
 Odhad vyjádřete v přepočtu na plné pracovní
 úvazky
 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) || ||
 XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 XX 01 01 02 (při delegacích) || 0 || || || || || ||
 XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || 0 || || || || || ||
 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || 0 || || || || || ||
  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[32]
 XX 01 02 01 (SZ, VNO, ZAP z celkového rámce) || 0 || || || || || ||
 XX 01 02 02 (SZ, MZ, VNO, ZAP a MOD při delegacích) || 0 || || || || || ||
 XX 01 04 yy[33] || v ústředí || 0 || || || || || ||
 při delegacích || 0 || || || || || ||
 XX 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v nepřímém výzkumu) || 0 || || || || || ||
 10 01 05 02 (SZ, ZAP, PNO v přímém výzkumu) || 0 || || || || || ||
 Jiné rozpočtové položky (upřesněte) || 0 || || || || || ||
 CELKEM || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 XX je oblast
 politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
 Potřeby v oblasti
 lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení
 akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z
 dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního
 přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení. Tato práce je v současnosti
 prováděna 1 úředníkem AD a jedním úředníkem AST.
 Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || Analýza žádostí o přípěvek z fondu, příprava rozhodnutí o poskytnutí finanční pomoci, sledování plateb, hodnocení zpráv, atd.
 Externí zaměstnanci || nepoužije se
 3.2.4. Soulad se stávajícím víceletým
 finančním rámcem
 –
 ̈ Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem.
 –
 ̈ Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
 finančního rámce.
 Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné
 rozpočtové položky a odpovídající částky.
 –
 ̈ Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu
 víceletého finančního rámce[34].
 Upřesněte potřebu, příslušné okruhy a
 rozpočtové položky a odpovídající částky.
 3.2.5. Příspěvky třetích stran
 –
 Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od
 třetích stran.
 –
 Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle
 následujícího odhadu:
 prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři
 desetinná místa)
 || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt || || || || || || || ||
 Spolufinancované prostředky CELKEM || || || || || || || ||
 3.3. Odhadovaný dopad na příjmy
 Nelze předem odhadnout
 –
 ̈ Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
 –
 ̈ Návrh/podnět má tento finanční dopad:
 –
 ̈ dopad na vlastní zdroje
 –
 ̈ dopad na různé příjmy
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová položka: || Prostředky dostupné v běžném rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[35]
 Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020
 Článek 6150 a 6500 || || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || 50
 || || || || || || || ||
 U účelově vázaných
 různých příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové položky.
 Upřesněte způsob
 výpočtu dopadu na příjmy.
 Zálohy by měly
 být financovány z prostředků získaných zpět od EFRR a Fondu soudržnosti do
 maximální výše 50 milionů EUR. Komise navrhne pozměnit navrhované nařízení
 Komise KOM(2011) 615 v konečném znění.
 [1] Nařízení Rady (ES) č. 2012/2002.
 [2] KOM(2005) 108.
 [3] Zpráva týkající se návrhu nařízení Evropského parlamentu
 a Rady o zřízení Fondu solidarity Evropské unie, A6-0123/2006, 31.3.2006.
 [4] KOM(2011) 613.
 [5] KOM(2009) 193.
 [6] Konsolidovaná verze Smlouvy o fungování Evropské unie, Úř. věst. C
 83/47, 30.3.2010.
 [7] Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke
 Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a
 sociálnímu výboru a Výboru regionů o budoucnosti Fondu solidarity Evropské
 unie, ECO/319 ze dne 28. března 2012.
 [8] Zpráva o Fondu solidarity Evropské unie, jeho provádění
 a uplatňování, A7-0398/2012, 20.12.2012.
 [9] Pozměněný návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o
 společných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj,
 Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu
 pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu, jichž se týká
 společný strategický rámec, o obecných ustanoveních ohledně Evropského fondu
 pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a o
 zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006, COM(2013) 246 v konečném znění.
 [10] Zvláštní zpráva Evropského účetního dvora č. 24/2012. Reakce
 Fondu solidarity Evropské unie na zemětřesení v oblasti Abruzzo v roce 2009: relevance
 a náklady opatření.
 [11] Úř. věst. C [...].
 [12] Úř. věst. C [...].
 [13] Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s. 3.
 [14] Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.
 [15] .....
 [16] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.
 [17] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.
 [18] ABM: řízení podle činností (activity-based management) –
 ABB: sestavování rozpočtu podle činností (activity-based budgeting).
 [19] Uvedené v čl. 54 odst. 2 písm. a) nebo b) finančního
 nařízení.
 [20] Konsolidovaná verze Smlouvy o fungování Evropské unie, Úř. věst. C
 83/47, 30.3.2010.
 [21] Vysvětlení
 způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici
 na stránkách Budgweb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
 [22] Podle ustanovení článku 185 finančního nařízení.
 [23] Zvláštní zpráva Evropského účetního dvora č. 24/2012. Reakce Fondu solidarity Evropské unie na zemětřesení v oblasti Abruzzo
 v roce 2009: relevance a náklady
 opatření.
 [24] RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.
 [25] ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
 [26] Kandidátské země a případně potenciální kandidátské země
 západního Balkánu.
 [27] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná
 provádět.
 [28] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
 provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý
 výzkum.
 [29] Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány
 (např. počet financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů
 silnic atd.).
 [30] Popsaný v bodě 1.4.2. „Specifické cíle...“.
 [31] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
 provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý
 výzkum.
 [32] SZ = smluvní zaměstnanec; MZ = místní zaměstnanec; VNO =
 vyslaný národní odborník; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý
 odborník při delegaci.
 [33] Dílčí strop na externí pracovníky financované z operačních
 prostředků (bývalé položky „BA“).
 [34] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody (na období
 2007–2013).
 [35] Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru),
 je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25% nákladů na výběr.