type: legislation

text:
 7.3.2015
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 64/33
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/379
 z dne 6. marca 2015
 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),
 ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.
 (2)
 Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 6. marca 2015
 Za Komisijo
 V imenu predsednika
 Jerzy PLEWA
 Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja
 (1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.
 (2) UL L 157, 15.6.2011, str. 1.
 PRILOGA
 Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave
 (EUR/100 kg)
 Oznaka KN
 Oznaka tretje države (1)
 Standardna uvozna vrednost
 0702 00 00
 EG
 180,5
 MA
 81,3
 TR
 97,7
 ZZ
 119,8
 0707 00 05
 JO
 253,9
 TR
 189,0
 ZZ
 221,5
 0709 93 10
 MA
 105,2
 TR
 186,6
 ZZ
 145,9
 0805 10 20
 EG
 47,9
 IL
 70,6
 MA
 63,2
 TN
 60,7
 TR
 71,2
 ZZ
 62,7
 0805 50 10
 TR
 61,7
 ZZ
 61,7
 0808 10 80
 BR
 68,7
 CA
 85,3
 CL
 94,7
 MK
 24,7
 US
 215,6
 ZZ
 97,8
 0808 30 90
 AR
 119,3
 CL
 106,5
 CN
 90,8
 ZA
 109,5
 ZZ
 106,5
 (1) Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.


jurisdiction: EU

text:
 18.8.2011
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 211/5
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) No 825/2011 НА КОМИСИЯТА
 от 12 август 2011 година
 относно класирането на някои стоки в Комбинираната номенклатура
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕИО) No 2658/87 на Съвета от 23 юли 1987 г. относно тарифната и статистическа номенклатура и Общата митническа тарифа (1), и по-специално член 9, параграф 1, буква а) от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 С цел да се осигури еднакво прилагане на Комбинираната номенклатура, приложена към Регламент (ЕИО) No 2658/87, е необходимо да се приемат мерки относно класирането на стоките, посочени в приложението към настоящия регламент.
 (2)
 Регламент (ЕИО) No 2658/87 определя общите правила за тълкуване на Комбинираната номенклатура. Тези правила се прилагат и към всяка друга номенклатура, която изцяло или частично се основава на нея или добавя допълнителни подраздели към нея и която е създадена със специални разпоредби на Съюза с оглед на прилагането на тарифни и други мерки, свързани с търговията със стоки.
 (3)
 Съгласно тези общи правила стоките, описани в колона 1 от таблицата в приложението, следва да бъдат класирани в кода по КН, посочен в колона 2, на основание на посоченото в колона 3 от същата таблица.
 (4)
 Целесъобразно е да се предвиди възможността обвързващата тарифна информация, издадена от митническите органи на държавите-членки във връзка с класирането на стоки в Комбинираната номенклатура, която обаче не е в съответствие с настоящия регламент, да продължи да бъде използвана от титуляря за срок от три месеца съгласно член 12, параграф 6 от Регламент (ЕИО) No 2913/92 на Съвета от 12 октомври 1992 година относно създаване на Митнически кодекс на Общността (2).
 (5)
 Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета по Митническия кодекс,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 Стоките, описани в колона 1 от таблицата в приложението, се класират в Комбинираната номенклатура в кода по КН, посочен в колона 2 от същата таблица.
 Член 2
 Обвързващата тарифна информация, издадена от митническите органи на държавите-членки, която не е в съответствие с настоящия регламент, може да продължи да бъде използвана за срок от три месеца съгласно член 12, параграф 6 от Регламент (ЕИО) No 2913/92.
 Член 3
 Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
 Съставено в Брюксел на 12 август 2011 година.
 За Комисията, от името на председателя,
 Algirdas ŠEMETA
 Член на Комисията
 (1) ОВ L 256, 7.9.1987 г., стр. 1.
 (2) ОВ L 302, 19.10.1992 г., стр. 1.
 ПРИЛОЖЕНИЕ
 Описание на стоките
 Класиране
 Код по КН
 Основания
 (1)
 (2)
 (3)
 Стирен-бутадиенов съполимер в първична форма.
 Този съполимер се произвежда, като се смесят латекс от стирен-бутадиенов каучук (SBR) и смола с високо съдържание на стирен.
 Крайният продукт се състои от смес на стирен-бутадиенови съполимери, съдържащи тегловно 65 % или повече стирен.
 3903 90 90
 Класирането се определя от Общи правила 1 и 6 за тълкуване на Комбинираната номенклатура, забележки 1, 4 и 6 към глава 39, забележка 4, букви а) и в) към глава 40, забележка 1 към подпозиците от глава 39 и описанието на кодове по КН 3903, 3903 90 и 3903 90 90.
 Стирен-бутадиеновите съполимери съдържащи тегловно 65 % или повече стирен, не отговарят на определението за синтетичен каучук, посочено в забележка 4, буква а) към глава 40, тъй като при вулканизацията със сяра не изпълняват изискванията за удължаване и възстановяване, споменати в посочената забележка.
 Следователно продуктът трябва да бъде класиран в код по КН 3903 90 90 като други полимери на стирена.


text:
 Avis juridique important
 |
 52004PC0520(01)
 Ehdotus neuvoston päätös Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Tadzikistanin tasavallan välisen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen allekirjoittamisesta /* KOM/2004/0520 lopull. */
 Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Tadzikistanin tasavallan välisen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen allekirjoittamisesta(komission esittämä)PERUSTELUT1. Tadzikistanin ja Euroopan yhteisöjen välisiä suhteita säännellään tällä hetkellä entisen Neuvostoliiton kanssa 18. joulukuuta 1989 allekirjoitetulla kauppaa ja yhteistyötä koskevalla sopimuksella (joka tuli voimaan 1. huhtikuuta 1990), sellaisena kuin se on siirrettynä Tadzikistanin tasavallalle 4. helmikuuta 1994 tehdyllä kirjeenvaihdolla. Neuvosto antoi 5. lokakuuta 1992 neuvotteluohjeensa, joita muutettiin 10. lokakuuta 2003, ja komissio aloitti viralliset neuvottelut kumppanuus- ja yhteistyösopimuksesta marraskuussa 2003. Toisen neuvottelukierroksen jälkeen komission ja Tadzikistanin tasavallan hallituksen neuvottelijat parafoivat sopimustekstin Brysselissä 16. joulukuuta 2003.2. Kumppanuus- ja yhteistyösopimusehdotuksella pyritään vakauttamaan ja vahvistamaan unionin poliittista, taloudellista ja kaupallista asemaa Tadzikistanissa ja Keski-Aasian alueella. Sillä kannustetaan lisäksi talouden kasvua, kestävää kehitystä ja köyhyyden torjuntaa sekä vakautta Tadzikistanissa ja Keski-Aasiassa. Se muodostaa kehyksen yhteistyölle, jota Euroopan unioni tekee Tadzikistanin kanssa.3. Vaikka sopimus pohjautuu muihin kumppanuus- ja yhteistyösopimuksiin, EU:n ja Tadzikistanin välinen sopimus on ensimmäinen, joka sisältää lausekkeita terrorismin ja joukkotuhoaseiden torjumisesta. Sopimus tehdään kymmeneksi vuodeksi ja se voidaan uudistaa ilman eri toimenpiteitä vuodeksi kerrallaan. Sillä mahdollistetaan suhteiden syventäminen useilla aloilla vastavuoroisuuteen ja kumppanuuteen perustuen. Se pohjautuu demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion periaatteiden kunnioittamiseen, kestävän kehityksen edistämiseen ja erilaisten tukivälineiden välisiin suhteisiin (humanitaarisen avun sekä kunnostus- ja kehitystoimenpiteiden välinen suhde).4. Sopimus perustuu kolmeen pilariin, jotka ovat poliittinen vuoropuhelu, yhteistyö ja kauppa ja joita tukevat yleiset ja institutionaaliset määräykset.(i) Poliittinen vuoropuhelu: unioni ja Tadzikistan käyvät säännöllistä poliittista vuoropuhelua. Ne tekevät yhteistyötä erityisesti terrorismin torjumiseksi sekä joukkotuhoaseiden leviämisen ja huumekaupan kaltaisen laittoman kaupan estämiseksi.(ii) Yhteistyö: sopimuksessa on määräyksiä sosiaalis-taloudellisesta, rahoituksellisesta ja kaupallisesta yhteistyöstä, tieteistä, teknologiasta, informaatioyhteiskunnasta, kulttuurista, koulutuksesta, audiovisuaalisesta alasta, valtion ja julkishallinnon uudistamisesta sekä sosiaali- ja lainsäädäntöalan yhteistyöstä. Sopimuksessa määrätään myös takaisinoton osalta annettavista sitoumuksista ja yhteisesti toteutettavista toimista, laittoman siirtolaisuuden valvomisesta sekä huumeiden ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta. Sopimus sisältää määräyksiä myös demokratian ja ihmisoikeuksien osalta tehtävästä yhteistyöstä. Tullialan keskinäisestä avunannosta määrätään erillisessä pöytäkirjassa.(iii) Sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat myös tavaroiden ja palvelujen kauppa sekä kauppaa ja investointia koskevat määräykset.5. Kumppanuus- ja yhteistyösopimus on sekasopimus, joka kattaa Euroopan yhteisöjen ja jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvia aloja ja joka on aluksi voimassa kymmenen vuoden ajan.Sopimuksessa on yksipuolista keskeyttämistä koskeva lauseke, jota sovelletaan silloin, kun jotakin sopimuksen tärkeää osaa ei noudateta (esim. demokratian, ihmisoikeuksien ja markkinatalouden periaatteiden kunnioittaminen).Sopimuksella perustetaan sopimuksen täytäntöönpanoa varten toimielinjärjestelmä, johon kuuluvat yhteistyöneuvosto, yhteistyökomitea ja parlamentaarinen komitea.Tällä sopimuksella ei ole vaikutusta talousarvioon.6. Ennen kuin kumppanuus- ja yhteistyösopimus tulee voimaan ehdotetaan tehtäväksi Euroopan yhteisöjen ja Tadzikistanin tasavallan välinen väliaikainen sopimus, joka koskee kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 101 artiklan mukaisesti pääasiassa kauppaa, yhteistyötä sekä toimielinjärjestelmää.7. Koska neuvotteluprosessi on saatu päätökseen, komissio pyytää nyt neuvostoa hyväksymään neuvottelujen tulokset ja käynnistämään sopimuksen allekirjoittamiseksi ja tekemiseksi tarvittavat menettelyt. Tätä varten komission esittää seuraavat ehdotukset:(i) ehdotus neuvoston päätökseksi sopimuksen allekirjoittamisesta;(ii) ehdotus neuvoston ja komission päätökseksi sopimuksen tekemisestä;(iii) ehdotus neuvoston päätökseksi väliaikaisen sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta;(iv) ehdotus komission päätökseksi väliaikaisen sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön puolesta.Sopimuksen allekirjoittamiseksi ja tekemiseksi tarvittavat menettelyt ovat erilaiset Euroopan yhteisössä ja Euroopan atomienergiayhteisössä:a) allekirjoituksen osalta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisessä virkkeessä määrätään, että neuvoston on tehtävä erillinen päätös Euroopan yhteisön puolesta tehtävän sopimuksen allekirjoittamisesta. Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksessa ei ole tällaista määräystä;b) sopimuksen tekemisen osalta:- kun neuvosto on saanut Euroopan parlamentin puoltavan lausunnon, se tekee sopimuksen Euroopan yhteisön puolesta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 44 artiklan 2 kohdan, 47 artiklan 2 kohdan viimeisen virkkeen, 55 artiklan, 57 artiklan 2 kohdan, 63 artiklan 3 kohdan, 71 artiklan, 80 artiklan 2 kohdan sekä 93, 94, 133 ja 181 A artiklan mukaisesti yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan viimeisen virkkeen ja 300 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan kanssa,- neuvosto hyväksyy sopimuksen Euroopan atomienergiayhteisön puolesta Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 101 artiklan toisen kohdan mukaisesti ennen kuin komissio tekee sen lopullisesti;c) väliaikaisen sopimuksen tekemisen osalta:- neuvosto tekee sopimuksen Euroopan yhteisön puolesta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 133 artiklan ja 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti,- neuvosto hyväksyy sopimuksen Euroopan atomienergiayhteisön puolesta Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 101 artiklan toisen kohdan mukaisesti ennen kuin komissio tekee sen lopullisesti.Edellä esitetyn perusteella komissio ehdottaa, että- neuvosto päättää allekirjoittaa Euroopan yhteisöjen ja Tadzikistanin tasavallan välisen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen Euroopan yhteisön puolesta,- neuvosto tekee Euroopan yhteisöjen ja Tadzikistanin tasavallan välisen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen Euroopan yhteisön puolesta ja antaa suostumuksensa sille, että Euroopan atomienergiayhteisö tekee sopimuksen,- neuvosto tekee väliaikaisen sopimuksen Euroopan yhteisön puolesta,- neuvosto antaa suostumuksensa sille, että Euroopan atomienergiayhteisö tekee väliaikaisen sopimuksen.Kaikkien jäsenvaltioiden on ratifioitava sopimukset ennen kuin ne voivat tulla voimaan.Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Tadzikistanin tasavallan välisen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen allekirjoittamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 44 artiklan 2 kohdan, 47 artiklan 2 kohdan viimeisen virkkeen, 55 artiklan, 57 artiklan 2 kohdan, 63 artiklan 3 kohdan, 71 artiklan, 80 artiklan 2 kohdan sekä 93, 94, 133 ja 181 A artiklan yhdessä sen 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen [1],[1] EUVL C [...], [...], s. [...].sekä katsoo seuraavaa:(1) Neuvosto valtuutti komission 5 päivänä lokakuuta 1992 käymään neuvotteluja Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Tadzikistanin tasavallan välisen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen tekemisestä. Neuvosto muutti näitä neuvotteluohjeita 10 päivänä lokakuuta 2003.(2) Neuvottelut on saatu päätökseen ja sopimus parafoitiin 16 päivänä joulukuuta 2003.(3) Sopimus olisi allekirjoitettava edellyttäen, että se tehdään myöhemmin,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artikla1. Neuvoston puheenjohtaja oikeutetaan nimeämään henkilö(t), jolla (joilla) on valtuudet allekirjoittaa yhteisön puolesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Tadzikistanin tasavallan välinen kumppanuus- ja yhteistyösopimus sekä sen liitteet, sopimuksen liitteenä olevat pöytäkirjat ja päätösasiakirjan liitteenä olevat yhteisön yksipuolisesti tai yhdessä toisen sopimuspuolen kanssa antamat julistukset edellyttäen, että sopimus tehdään myöhemmin.2. Sopimuksen, liitteiden, pöytäkirjojen ja päätösasiakirjan tekstit ovat tämän päätöksen liitteinä.Tehty Brysselissä [...]Neuvoston puolestaPuheenjohtaja


type: contracts

text:
Svarbus teisinis pranešimas
 |
 22006A0523(01)
 Gruzijos Vyriausybės ir Europos Sąjungos susitarimas dėl ES specialiojo įgaliotinio Pietų Kaukaze ir jo paramos grupės statuso
 Oficialusis leidinys L 135 , 23/05/2006 p. 0015 - 0016 Oficialusis leidinys L 294 , 25/10/2006 p. 0108 - 0109
 VERTIMASGruzijos Vyriausybėsir Europos Sąjungos susitarimas dėl ES specialiojo įgaliotinio Pietų Kaukaze ir jo paramos grupės statusoGRUZIJOS VYRIAUSYBĖ, toliau – priimančioji Šalis,irEUROPOS SĄJUNGA, toliau – ES,toliau abi kartu – Šalys,ATSIŽVELGDAMOS Į:- 2003 m. liepos 7 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2003/496/BUSP dėl Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Pietų Kaukaze skyrimo,- 2003 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2003/872/BUSP, iš dalies keičiančius Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Pietų Kaukaze įgaliojimus ir pratęsiančius jų terminą,- 2005 m. balandžio 26 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2005/330/BUSP, iš dalies keičiančius Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Pietų Kaukaze įgaliojimus,- 2005 m. liepos 28 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2005/582/BUSP, iš dalies keičiančius Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Pietų Kaukaze įgaliojimus ir pratęsiančius jų terminą,- 2005 m. liepos 6 d. Generalinio sekretoriaus-vyriausiojo įgaliotinio Javier Solana laišką Gruzijos ministrui pirmininkui Zurab Noghaideli ir jo 2005 m. rugpjūčio 31 d. atsakymą,- 2006 m. vasario 20 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2006/121/BUSP dėl Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Pietų Kaukaze skyrimo,SUSITARĖ:1 straipsnisBendrosios nuostatos1. ES specialusis įgaliotinis (ESSĮ) ir jo paramos grupės nariai, įskaitant administracinį, techninį ir vietos personalą, laikosi priimančiosios Šalies įstatymų bei kitų teisės aktų ir nesiima veiksmų ar veiklos, kurie nesuderinami su jų pareigų nešališkumu ir tarptautiniu pobūdžiu ar su šio Susitarimo nuostatomis.2. ESSĮ reguliariai ir laiku informuoja priimančiosios Šalies Vyriausybę apie jos teritorijoje esančių jo paramos grupės narių, įskaitant administracinį, techninį ir vietos personalą, skaičių, nurodo jų pavardes ir pilietybę, pateikdamas tokį sąrašą priimančiosios Šalies užsienio reikalų ministerijai.2 straipsnisESSĮ ir jo paramos grupės imunitetai ir privilegijosESSĮ ir jo paramos grupės nariams, išskyrus ESSĮ įdarbintą administracinį ir techninį personalą (įskaitant vietos personalą), suteikiamos privilegijos ir imunitetai, atitinkantys privilegijas ir imunitetus, kuriais naudojasi diplomatiniai pareigūnai pagal 1961 m. balandžio 18 d. Vienos konvenciją dėl diplomatinių santykių (toliau – Vienos konvencija). Tokios privilegijos ir imunitetai taip pat suteikiami ESSĮ šeimos nariams ir pirmiau nurodytos paramos grupės narių šeimos nariams.3 straipsnisESSĮ ir jo paramos grupės statusasESSĮ ir jo paramos grupei suteikiamas statusas, atitinkantis diplomatinės misijos statusą pagal Vienos konvenciją.4 straipsnisAdministracinio ir techninio personalo imunitetai ir privilegijosESSĮ įdarbintam administraciniam ir techniniam personalui suteikiamos privilegijos ir imunitetai, atitinkantys privilegijas ir imunitetus, kuriais naudojasi diplomatinės misijos administracinis ir techninis personalas pagal Vienos konvenciją.5 straipsnisVietos personalo statusasESSĮ įdarbintas priimančiosios Šalies pilietybę turintis arba nuolat joje gyvenantis vietos personalas priimančiojoje Šalyje turi statusą, atitinkantį diplomatinėje misijoje dirbančio vietos personalo turimą statusą pagal Vienos konvenciją.6 straipsnisSaugumas1. Priimančiosios Šalies Vyriausybė, kiek leidžia jos pačios galimybės, visiškai prisiima atsakomybę už paramos grupės narių saugumą ir todėl, pasikonsultavusi su ESSĮ ar jo paskirtu atstovu, imasi visų būtinų priemonių jų apsaugai, saugai ir saugumui užtikrinti, įskaitant nemokamai vykdomus veiksmus, susijusius su paramos grupės evakuacija nepaprastosios padėties atveju, imantis visų būtinų priemonių.2. Priimančiosios Šalies valdžios institucijos atsako už tai, kad bet kuriuo metu būtų užtikrinamas paramos grupės asmeninis, transporto ir būsto saugumas jiems dirbant ne Tbilisyje.3. Susitarus su ESSĮ ar jo paskirtu atstovu ir jei būtina dėl susidariusios saugumo padėties, tokio saugumo priemonės apima aprūpinimą pakankamu ginkluotų ir tinkamai įranga aprūpintų darbuotojų, lydinčių paramos grupę kelionių metu, įskaitant keliones sraigtasparniais, skaičiumi.7 straipsnisPatekimas prie sienųESSĮ ir jo paramos grupei, vykdantiems savo pareigas, suteikiama galimybė nekliudomai patekti prie priimančiosios Šalies šiaurinių, rytinių ir pietinių sienų.8 straipsnisĮsigaliojimas ir nutraukimas1. Šis Susitarimas įsigalioja Šalims raštu pranešus apie tai, kad vidaus reikalavimai dėl įsigaliojimo buvo įvykdyti.2. Šis Susitarimas gali būti iš dalies keičiamas remiantis Šalių raštišku tarpusavio susitarimu. Šie pakeitimai įsigalioja, kaip numatyta pirmiau išdėstytoje 1 dalyje.3. Šis Susitarimas galioja, kol ESSĮ ir jo paramos grupė galutinai išvyksta.4. Šį Susitarimą galima denonsuoti apie tai raštu pranešant kitai Šaliai. Denonsavimas įsigalioja praėjus šešiasdešimt dienų nuo tos dienos, kai kita Šalis gauna pranešimą apie denonsavimą.5. Šio Susitarimo nutraukimas ar denonsavimas nedaro įtakos jokioms teisėms arba pareigoms, susijusioms su šio Susitarimo vykdymu prieš jo nutraukimą ar denonsavimą.Priimta Briuselyje, 2006 m. gegužės 12 d. anglų kalba.--------------------------------------------------


text:
 Avis juridique important
 |
 21999A0312(01)
 Euroopan talousyhteisön sekä Costa Rican tasavallan, El Salvadorin tasavallan, Guatemalan tasavallan, Hondurasin tasavallan, Nicaraguan tasavallan ja Panaman tasavallan välistä yhteistyötä koskeva puitesopimus - Kirjeenvaihto meriliikenteestä - Yksipuoliset julistukset
 Virallinen lehti nro L 063 , 12/03/1999 s. 0039 - 0053
 Euroopan talousyhteisön sekä Costa Rican tasavallan, El Salvadorin tasavallan, Guatemalan tasavallan, Hondurasin tasavallan, Nicaraguan tasavallan ja Panaman tasavallan välistä YHTEISTYÖTÄ KOSKEVA PUITESOPIMUSEUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTOjaCOSTA RICAN, EL SALVADORIN, GUATEMALAN, HONDURASIN, NICARAGUAN JA PANAMAN HALLITUKSET,jotkaOTTAVAT HUOMIOON Euroopan yhteisön, jäljempänä "yhteisö", sekä Costa Rican, EI Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman tasavaltojen, jäljempänä "Keski-Amerikka", väliset perinteiset ystävyyssuhteet, jotka ovat viimeisten yhdeksän vuoden aikana vahvistuneet perustetun hedelmällisen poliittisen vuoropuhelun ja syventämistään odottavan taloudellisen yhteistyön ansiosta,PALAUTTAVAT MIELIIN arvokkaan avun, jota Luxemburgissa 12 päivänä marraskuuta 1985 allekirjoitetun yhteistyösopimuksen sekä yhteisön ja Keski-Amerikan välisten ministerikokousten lopputiedotteiden toimeenpano on merkinnyt Keski-Amerikalle,VAHVISTAVAT sitoutumisensa Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan periaatteisiin ja kansainvälisen oikeuden sääntöihin sekä demokraattisiin arvoihin ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja korostavat ihmisoikeuksista, kansanvallasta ja kehityksestä 28 päivänä marraskuuta 1991 annetun neuvoston ja yhteisön jäsenvaltioiden päätöslauselman merkitystä,KOROSTAVAT rauhan ja demokratian edistymistä Keski-Amerikan maissa tällä alalla aloitetun vuoropuhelun ja kansallisen sovinnonteon yhteydessä sekä merkittäviä ponnisteluja, joita on toteutettu ihmisoikeuksien noudattamiseksi,TUNNUSTAVAT, että kehitys on rauhan ja demokratian vahvistamisen perusedellytys ja olennainen tekijä Keski-Amerikan kansojen taloudellisten ja yhteiskunnallisten oikeuksien edistämisessä,TUNNUSTAVAT, että yhteisö pitää tärkeänä kaupan kehittymistä ja taloudellista yhteistyötä kehitysmaiden kanssa myös ottaen huomioon yhteistyöstä latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaiden kanssa annetut suuntaviivat ja päätöslauselmat,TOTEAVAT Keski-Amerikan hallitusten vahvistaman uudenaikaistamista ja taloudellista uudistamista sekä kaupan vapauttamista koskevan prosessin myönteiset seuraukset samoin kuin tarpeen edistää näiden uudistusten lisäksi yhteiskunnallisia oikeuksia heikoimmassa asemassa olevan väestönosan keskuudessa, vakuuttuneina siitä, että yhteistyö yhteisön kanssa on tärkeä osatekijä tällä alueella esiintyvän äärimmäisen köyhyyden aiheuttamien ongelmien poistamisessa,OVAT TIETOISIA siitä, miten tärkeää on edistää Keski-Amerikan liittämistä tiiviimmin maailmantalouteen,OVAT VAKUUTTUNEITA vapaan kansainvälisen kaupan, monenvälisen kauppajärjestelmän periaatteiden, investointien lisäämiseen ja henkistä omaisuutta koskevien oikeuksien noudattamisen merkityksestä,KOROSTAVAT molempien osapuolten ympäristönsuojelun tehostamiselle antaman erityisen merkityksen kestävän kehityksen toteuttamiseksi,TOTEAVAT, että on kiireellisesti vahvistettava kansainvälistä yhteistyötä huumausaineongelmien torjunnassa,OVAT TIETOISIA siitä, että on korostettava naisten osuuden merkitystä kehityksen olennaisena osatekijänä,KOROSTAVAT edistystä, joka on saavutettu Tegucigalpan pöytäkirjan mukaisesti toteutetun Keski-Amerikan valtioiden järjestön (ODECA) peruskirjan muuttamisen tuloksena perustetun Keski-Amerikan integraatiojärjestelmän (SICA) avulla, ja ottavat huomioon Keski-Amerikan koostuvan kehitysmaista,OVAT VAKUUTTUNEITA siitä, että on aloitettava uusi vaihe molempien alueiden välisessä yhteistyössä San Josén VIII:n ministerikokouksen päätelmien mukaisesti, ja tunnustavat sopimuksen perustavoitteen, joka on osapuolten välisten suhteiden lujittaminen, syventäminen ja monipuolistaminen,OVAT PÄÄTTÄNEET tehdä tämän sopimuksen ja nimenneet tätä varten täysivaltaisiksi edustajikseen:EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO:Niels Helveg PETERSENTanskan ulkoasiainministeriTehtävää hoitava Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajaManuel MARINEuroopan yhteisöjen komission jäsenCOSTA RICAN TASAVALLAN HALLITUS:Bernd H. NIEHAUS QUESADAUlkosuhteita hoitava ministeriEL SALVADORIN TASAVALLAN HALLITUS:Dr. José M. PACAS CASTROUlkosuhteita hoitava ministeriGUATEMALAN TASAVALLAN HALLITUS:Gonzalo MENENDEZ PARKUlkosuhteita hoitava ministeriHONDURASIN TASAVALLAN HALLITUS:Mario CARIAS ZAPATAUlkosuhteita hoitava ministeriNICARAGUAN TASAVALLAN HALLITUS:Ernesto LEALUlkosuhteita hoitava ministeriPANAMAN TASAVALLAN HALLITUS:Julio LINARESUlkosuhteita hoitava ministeriJOTKA vaihdettuaan oikeiksi ja asianmukaisiksi todetut valtakirjansa,OVAT SOPINEET SEURAAVAA:1 artikla Yhteistyön demokraattinen perusta Yhteisön ja Keski-Amerikan väliset yhteistyösuhteet sekä tämän sopimuksen kaikki määräykset perustuvat demokraattisten periaatteiden ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen, jotka ovat sekä yhteisön että Keski-Amerikan sisä- ja ulkopolitiikan lähtökohtana ja jotka ovat olennainen osa tätä sopimusta.2 artikla Yhteistyön lujittaminen Sopimuspuolet sitoutuvat lujittamaan ja monipuolistamaan yhteistyösuhteitaan kaikilla yhteistä etua koskevilla aloilla, erityisesti talouden, rahoituksen, kaupan, sosiaaliasioiden, tieteen, tekniikan ja ympäristön aloilla, ottaen huomioon Keski-Amerikan maiden vähäisemmän kehitysasteen. Sopimuspuolet sitoutuvat myös edistämään Keski-Amerikan integraatiojärjestelmän vahvistamista ja lujittamista.Yhteisö ottaa huomioon, että Keski-Amerikan maat ovat kehitysmaita, ja toteuttaa tätä yhteistyötä kyseisille maille mahdollisimman edullisella tavalla.3 artikla Taloudellinen yhteistyö 1. Ottaen huomioon molemminpuoliset etunsa sekä keskipitkän ja pitkän aikavälin taloudelliset tavoitteensa sopimuspuolet sitoutuvat toteuttamaan mahdollisimman laajaa keskinäistä taloudellista yhteistyötä rajaamatta ennakolta mitään alaa yhteistyön ulkopuolelle. Tämän yhteistyön tavoitteena on erityisesti:a) lujittaa ja monipuolistaa yleisesti maiden välisiä taloudellisia yhteyksiä;b) edistää osaltaan maiden talouksien kestävää kehitystä ja niiden elintason kohottamista ympäristön suojelu asianmukaisesti huomioon ottaen;c) edistää kaupan laajentamista markkinoiden monipuolistamiseksi ja uusien markkinoiden avaamiseksi ja niille pääsyn helpottamiseksi;d) edistää investointivirtoja ja vahvistaa investointien suojaa;e) edistää teknologian siirtoa ja taloudellisten toimijoiden yhteistyötä erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten välillä vahvistamalla tieteellistä perustaa ja lisäämällä sopimuspuolten innovaatiomahdollisuuksia;f) luoda edellytykset työllisyyden lisäämiselle ja tuottavuuden parantamiselle;g) edistää maaseudun kehittämiseen ja kaupunkiasumisen parantamiseen liittyviä toimenpiteitä;h) tukea Keski-Amerikan maiden pyrkimyksiä toteuttaa maatalouden ja teollisuuden alojen uudenaikaistamiseen ja kehittämiseen tähtääviä politiikkoja;i) tukea Keski-Amerikan yhdentymistä;j) vaihtaa tilastoja ja menetelmiä koskevia tietoja.2. Sopimuspuolet määrittävät tätä varten yhteisellä sopimuksella etunsa mukaisesti sekä toimivaltansa ja kykynsä huomioon ottaen taloudellisen yhteistyönsä alat rajaamatta ennakolta mitään alaa yhteistyön ulkopuolelle. Tämä yhteistyö sisältää erityisesti seuraavat alat:a) tuotantoalojen uudenaikaistaminen (teollisuus, maatalouteen liittyvä teollisuus, maatalous, karjatalous, kalastus, kalanviljely, kaivosala ja metsätalous);b) energiasuunnittelu ja järkevä energian käyttö;c) luonnonvarojen ja ympäristön hallinta ja suojelu;d) teknologian siirto;e) tiede ja teknologia;f) henkinen omaisuus, mukaan luettuna teollinen omaisuus;g) standardit ja laatuperusteet;h) palvelut, mukaan luettuina rahoituspalvelut, matkailu, liikenne, televiestintä, telematiikka ja tietotekniikka;i) rahapoliittisia kysymyksiä koskeva tiedonvaihto ja makrotalouspolitiikkojen yhdenmukaistaminen alueellisen yhdentymisen vahvistamiseksi;j) terveyttä, kasviensuojelua ja eläinten terveyttä koskeva tekninen sääntely;k) taloudellisten yhteistyöelinten ja -yksiköiden vahvistaminen alueellisella tasolla;l) alueellinen kehitys ja raja-alueiden yhdentyminen.3. Taloudellisen yhteistyön tavoitteiden saavuttamiseksi sopimuspuolet pyrkivät lainsäädäntönsä mukaisesti edistämään muun muassa seuraavia toimia:a) tekninen apu erityisesti lähettämällä asiantuntijoita, erityistutkimusten toteuttaminen edellä mainituilla yhteistyön aloilla;b) muun muassa yhteisyritysten (joint ventures), lisenssisopimusten, teknologisen taitotiedon siirron ja alihankintojen aikaansaaminen;c) osapuolten yritysjohtajien välisten yhteyksien tiivistäminen erityisesti järjestämällä konferensseja, seminaareja sekä kaupallisia ja teollisia edustustilaisuuksia kaupankäynnin ja investointivirtojen, kauppaneuvottelujen sekä yleisten ja alakohtaisten messujen lisäämiseksi;d) yhteisöstä peräisin olevien yritysten yhteinen osallistuminen Keski-Amerikan maissa pidettäviin messuihin ja näyttelyihin, ja päinvastoin;e) tekniset ja tieteelliset tutkimushankkeet sekä asiantuntijavaihto;f) tietojen vaihto tähän sopimukseen sisältyvillä yhteistyöaloilla, erityisesti pääsy olemassa oleviin tai perustettaviin tietokantoihin;g) taloudellisten toimijoiden verkostojen perustaminen erityisesti teollisuuden alalla.4 artikla Suosituimmuuskohtelu Sopimuspuolet myöntävät kauppasuhteissaan toisilleen suosituimmuuskohtelun tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) määräysten mukaisesti.5 artikla Kaupallisen yhteistyön kehittäminen 1. Sopimuspuolet sitoutuvat edistämään mahdollisimman laajasti keskinäisten kauppasuhteiden kehittämistä ja monipuolistamista ottaen huomioon molempien taloudellisen tilanteen ja myöntämällä toisilleen mahdollisimman laajat helpotukset.2. Tätä tarkoitusta varten osapuolet ottavat tehtäväkseen tutkia menetelmiä ja keinoja vähentää ja poistaa kaupan kehittämisen esteet, erityisesti muut kuin tullit ja toisaalta tullien kaltaiset esteet, ja ottavat huomioon kansainvälisissä järjestöissä tällä alalla tehdyn työn.3. Sopimuspuolet tutkivat mahdollisuutta ottaa käyttöön sopivissa tapauksissa keskinäisiä kuulemismenettelyjä.6 artikla Kaupallisen yhteistyön tavat Aktiivisempaan yhteistyöhön päästäkseen sopimuspuolet sitoutuvat toteuttamaan seuraavat toimet:- kummankin osapuolen yritysjohtajien välisten tapaamisten, vaihtojen ja yhteyksien edistäminen sellaisten tuotteiden määrittämiseksi, joita voidaan asettaa kaupan toisen osapuolen markkinoilla;- tulliviranomaisten yhteistyön helpottaminen erityisesti ammatillisen koulutuksen, menettelyjen yksinkertaistamisen sekä tullisääntöjä koskevien rikkomusten havaitsemisen osalta;- kauppaa edistävän toiminnan, muun muassa seminaarien, symposiumien, kaupan ja teollisuuden alan messujen ja näyttelyjen, kaupallisten edustustilaisuuksien, vierailujen, kaupallisten kampanjaviikkojen ja markkinatutkimusten edistäminen ja tukeminen;- järjestöjen ja yritysten tukeminen, jotta ne voivat toteuttaa kummankin osapuolen kannalta kannattavia toimia;- osapuolten sellaisten etujen huomioon ottaminen, jotka koskevat niiden markkinoille pääsyä perustuotteiden, puolivalmisteiden ja täysvalmisteiden osalta sekä kansainvälisten raaka-ainemarkkinoiden vakauttamista toimivaltaisilla kansainvälisillä foorumeilla sovittujen tavoitteiden mukaisesti;- kaupan helpottamiseen ja kaupan esteiden poistamiseen tähtäävien menetelmien ja keinojen tutkiminen ottaen huomioon kansainvälisissä järjestöissä tehty työ.7 artikla Teollisuusyhteistyö 1. Sopimuspuolet tukevat Keski-Amerikan maiden teollisuuden ja palvelualan tuotantopohjan laajentamista ja monipuolistamista edistämällä erityisesti osapuolten pienten ja keskisuurten yritysten välisiä yhteistyöaloitteita, joilla pyritään helpottamaan näiden yritysten pääomansaantia, pääsyä markkinoille ja pääsyä osalliseksi soveltuvasta teknologiasta, sekä yhteisyrityksiä koskevia aloitteita.2. Tätä varten osapuolet tukevat toimivaltansa puitteissa hankkeita ja toimia, jotka edistävät:- yhteistyötä varten luotujen verkostojen vahvistamista ja laajentamista;- yhteistyön edistämiseen tähtäävien yhteisön välineiden, erityisesti "European Community Investment Partners" -rahoitusohjelman (ECIP) laajaa käyttöä nimenomaan käyttämällä entistä enemmän Keski-Amerikan alueen rahoituslaitoksia;- yritysjohtajien välistä yhteistyötä, kuten yhteisyrityksiä, alihankintaa, teknologian siirtoa, lisenssejä, soveltavaa tutkimusta ja edustussopimuksia.8 artikla Sijoitukset 1. Sopimuspuolet sopivat:- edistävänsä toimivaltansa, lainsäädäntönsä ja politiikkansa rajoissa molemminpuolisesti edullisten sijoitusten lisäämistä;- parantavansa vastavuoroisille investoinneille suotuisia olosuhteita kannustamalla erityisesti investointien edistämis- ja suojaamissopimusten tekemiseen yhteisön jäsenvaltioiden ja Keski-Amerikan maiden välillä.2. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi sopimuspuolet päättävät suorittaa investointien edistämiseen ja houkuttelemiseen tähtääviä tukitoimia, jotta tunnistettaisiin uusia mahdollisuuksia ja edistettäisiin niiden toteuttamista.Nämä toimet käsittävät:a) seminaarien, näyttelyiden ja yritysjohtajien virkamatkojen järjestämistä;b) taloudellisten toimijoiden koulutusta investointihankkeiden perustamista varten;c) yhteisinvestointien toteuttamiseen tarvittavaa teknistä apua;d) toimia "European Community Investment Partners" -ohjelman (ECIP) puitteissa.3. Yhteistyöhön voivat osallistua yksityiset, julkiset, kansalliset ja monenväliset elimet yhteisön ja Keski-Amerikan alueelliset rahoituslaitokset mukaan lukien.9 artikla Rahoituslaitosten välinen yhteistyö Sopimuspuolet pyrkivät tarpeidensa mukaan sekä ohjelmiensa ja lainsäädäntönsä puitteissa tukemaan rahoituslaitosten välistä yhteistyötä toimilla, jotka edistävät:- tiedon ja kokemusten vaihtoa molemmille osapuolille tärkeillä aloilla. Tätä yhteistyön muotoa toteutetaan muun muassa järjestämällä seminaareja, konferensseja ja työryhmiä;- asiantuntijavaihtoa;- teknistä apua koskevien toimien toteuttamista;- tilastoja ja menetelmiä koskevan tiedon vaihtoa.10 artikla Tieteellinen ja teknologinen yhteistyö 1. Ottaen huomioon molemminpuolisen etunsa sekä tiedepolitiikkojensa tavoitteet, sopimuspuolet sitoutuvat kehittämään tieteellistä ja teknologista yhteistyötä, jonka tavoitteena on erityisesti:- edistää Euroopan yhteisön ja Keski-Amerikan välistä tutkijavaihtoa;- luoda tiiviimpiä yhteyksiä osapuolten tiede- ja teknologiayhteisöjen välille ottaen huomioon kummankin alueella olevat tutkimuskeskukset;- edistää teknologian siirtoa molemminpuolisen hyödyn pohjalta;- toteuttaa toimet, joita kummankin alueen edun mukaisten tutkimusohjelmien tavoitteiden saavuttaminen edellyttää;- vahvistaa Keski-Amerikan maiden tutkimuskapasiteettia tukemalla tieteellisten ja teknisten tutkimuskeskusten välisiä toimia sekä teknisen ja soveltavan tutkimuksen kehitystä;- luoda mahdollisuuksia taloudelliselle, teolliselle ja kaupalliselle yhteistyölle.2. Tieteellisen ja teknisen yhteistyön kehittämiseksi osapuolet sopivat määrittelevänsä yhdessä yhteistyönsä alat ottaen huomioon Keski-Amerikan tuotantoalojen kehittämistarpeet ja rajaamatta ennakolta mitään alaa yhteistyön ulkopuolelle.Näitä ovat erityisesti:- tiede- ja teknologiapolitiikan kehittäminen ja johtaminen;- ympäristön suojelu ja parantaminen, erityisesti sademetsien ja rajaseudun maanviljelyalueiden suojelu ja palauttaminen entiselleen;- uusiutuvat energialähteet ja luonnonvarojen järkevä käyttö;- trooppinen maanviljely, maatalouteen liittyvä teollisuus ja kalastus;- terveys, ravinto ja sosiaalinen suojelu yleensä sekä trooppiset taudit erityisesti;- muut alat kuten asuminen, kaupunkisuunnittelu, suunnittelu ja kehittäminen, liikenne ja viestintä;- tieteen ja teknologian alan alueellinen yhdentyminen ja yhteistyö;- lääketieteeseen ja maanviljelyyn sovellettu bioteknologia;- alkuperäistä kasvistoa ja eläimistöä koskevien taksonomisten tutkimusten toteuttaminen lääketieteeseen, maanviljelyyn ja muihin aloihin sovellettavan biologisen luettelon laatimisen mahdollistamiseksi.3. Sopimuspuolet edistävät ja kannustavat toimia, joiden avulla voidaan päästä niiden välisen yhteistyön tavoitteisiin, erityisesti:- osapuolten tutkimuskeskusten ja muiden julkisten tai yksityisten toimivaltaisten laitosten toteuttamia yhteisiä tieteellisiä ja teknologisia tutkimushankkeita;- asianmukaisen tason koulutusta tutkimus- ja kehittämisalalla toimiville keskiamerikkalaisille, mihin kuuluu erityisesti seminaareja, kursseja ja konferensseja eurooppalaisissa tutkimuskeskuksissa, asiantuntijoiden ja tekniikan ammattilaisten vaihtoa sekä apurahoja erikoistumista ja harjoittelua varten;- tutkimustiedon vaihtoa erityisesti järjestämällä sopimuspuolten korkean tason tieteenharjoittajille yhdessä seminaareja, työpajoja, työtapaamisia ja kongresseja;- tieteellisen ja teknologisen tiedon ja taidon levittämistä.11 artikla Standardeja koskeva yhteistyö Sopimuspuolet toteuttavat toimivaltansa asettamissa rajoissa ja lainsäädäntönsä mukaisesti toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on vähentää mittaustekniikan, standardoinnin ja sertifioinnin alalla olevia eroja edistämällä yhteensopivien standardien ja sertifiointijärjestelmien käyttöä tämän kuitenkaan rajoittamatta niiden kansainvälisiä velvoitteita. Tämän vuoksi ne edistävät erityisesti:- asiantuntijoiden välisiä yhteyksiä mittaustekniikkaa, standardointia, laadunvalvontaa, laadun parantamista ja laatusertifiointia koskevan tiedon- ja tutkimusvaihdon helpottamiseksi;- näiden alojen erityiselinten ja -laitosten välisen vaihdon ja yhteyksien edistämistä;- laatusertifiointia koskevien järjestämien ja standardien keskinäiseen tunnustamiseen tähtäävien toimien täytäntöönpanoa;- neuvottelujen järjestämistä kyseisillä aloilla.12 artikla Henkinen ja teollinen omaisuus 1. Sopimuspuolet sitoutuvat lakiensa, asetustensa ja politiikkansa mukaisesti takaamaan riittävän ja tehokkaan suojan henkistä ja teollista omaisuutta koskeville oikeuksille, maantieteelliset nimitykset ja alkuperänimitykset mukaan lukien, ja tarvittaessa vahvistamaan tätä suojaa.2. Keski-Amerikan maat allekirjoittavat mahdollisuuksiensa mukaan henkistä ja teollista omaisuutta koskevia kansainvälisiä sopimuksia.13 artikla Kaivosalan yhteistyö Sopimuspuolet ovat sopineet edistävänsä yhteistyötä kaivosalan kehittämiseksi ympäristönäkökohdat huomioon ottaen.Tätä yhteistyötä toteutetaan pääasiallisesti toimilla, joiden tarkoituksena on:- kannustaa kummankin osapuolen yrityksiä osallistumaan malmivarojensa etsintään, tutkimiseen, hyödyntämiseen ja markkinoille saattamiseen;- luoda toimia, jotka suosivat pieniä ja keskisuuria kaivosalan yrityksiä;- vaihtaa malmien etsintää, tutkimusta ja hyödyntämistä koskevia kokemuksia ja teknologiaa sekä toteuttaa yhteisiä tutkimuksia teknologian kehityksen edistämiseksi.14 artikla Energia-alan yhteistyö Sopimuspuolet tunnustavat energia-alan merkityksen taloudelliselle ja yhteiskunnalliselle kehitykselle ja ovat valmiit lujittamaan yhteistyötään erityisesti energiasuunnittelun, energian säästämisen ja järkiperäisen käytön sekä uusien energialähteiden tutkimisen alalla. Tässä yhteistyön lujittamisessa otetaan myös ympäristö huomioon.Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi sopimuspuolet päättävät edistää:- yhteisten tutkimusten toteuttamista;- vaihtoehtoisten energialähteiden mahdollisuuksien arviointia ja energiaa säästävien tekniikoiden soveltamista tuotannossa;- energiasuunnittelusta vastaavien tahojen jatkuvia yhteyksiä;- alan ohjelmien ja hankkeiden toteuttamista.15 artikla Liikennealan yhteistyö Sopimuspuolet tunnustavat liikenteen merkityksen taloudelliselle kehitykselle ja kaupan tehostamiselle sekä pyrkivät toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet liikennemuotojen välisen yhteistyön täytäntöön panemiseksi.Yhteistyössä pyritään erityisesti:- alan politiikkaa ja molemmille osapuolille tärkeitä aiheita koskevan tiedon vaihtoon;- taloudellisille toimijoille ja julkishallinnon vastuuhenkilöille suunnattujen talouden, oikeustieteen ja tekniikan koulutusohjelmien luomiseen;- apuun erityisesti perusrakenteiden uudenaikaistamisohjelmissa.16 artikla Yhteistyö tietotekniikan ja televiestinnän alalla 1. Sopimuspuolet ovat tietoisia tietotekniikan ja televiestinnän erityisen suuresta merkityksestä taloudelliselle ja yhteiskunnalliselle kehitykselle ja ilmoittavat olevansa valmiita edistämään yhteistyötä yhteistä etua koskevilla aloilla, pääasiallisesti silloin, kun on kyse:- sijoitusten ja yhteissijoitusten edistämisestä;- standardoinnista, yhdenmukaisuuskokeista ja sertifioinnista;- maaseudun puhelinjärjestelmistä ja matkapuhelinjärjestelmistä sekä maa- ja avaruusteleviestinnästä, kuten liikenneverkoista, satelliiteista, optisista kuiduista, digitaalisesta monipalveluverkosta (ISDN) ja tiedonsiirrosta;- elektroniikasta ja mikroelektroniikasta;- tietokoneistamisesta ja automaatiosta;- tietotekniikan ja televiestinnän uusien teknologioiden tutkimisesta ja kehittämisestä.2. Tämä yhteistyö tapahtuu erityisesti:- tutkimus- ja kehittämisalan yhteishankkeiden edistämisenä sekä tietoverkkojen ja tietopankkien luomisena ja jo olemassa olevien verkkojen ja pankkien käytön mahdollistamisena;- asiantuntijoiden välisenä yhteistyönä;- asiantuntijalausuntoina, tutkimuksina ja tiedon vaihtona;- tieteellisen ja teknisen henkilöstön koulutuksena;- yhteistä etua koskevien hankkeiden määrittelemisenä ja toteuttamisena.17 artikla Matkailualan yhteistyö Sopimuspuolet antavat lainsäädäntönsä mukaisesti tukensa seuraavanlaisten toimien muodossa tehtäville Keski-Amerikan maiden matkailualan yhteistyölle:- tiedon vaihto ja matkailun tulevia mahdollisuuksia koskevat tutkimukset;- tilastointia ja tietotekniikkaa koskeva apu;- koulutustoiminta;- tilaisuuksien järjestäminen ja osallistuminen messuille Keski-Amerikan alueen matkailun edistämiseksi;- matkailun lisääntymisen mahdollistavien sijoitusten ja yhteissijoitusten edistäminen.18 artikla Ympäristöalan yhteistyö Sopimuspuolet ilmoittavat tahtovansa toteuttaa tiivistä yhteistyötä ympäristön suojelun, säilyttämisen, parantamisen ja suunnittelun alalla tarkoituksenaan ratkaista erityisesti ongelmat, jotka liittyvät vesien, maaperän ja ilman saastumiseen, eroosioon, aavikoitumiseen, metsien hävittämiseen ja luonnonvarojen liikakäyttöön, voimakkaaseen kaupungistumiseen sekä metsä- ja vesiluonnossa esiintyvän kasviston ja eläimistön tuloksekkaaseen suojeluun välttämällä niiden liiallista käyttöä ja kauppaa erityisesti suojeltujen lajien osalta.Tätä varten osapuolet pyrkivät toteuttamaan yhteisiä toimia, joiden tarkoituksena on muun muassa:- luoda ja vahvistaa keskiamerikkalaisia julkisia ja yksityisiä alan toimivaltaisia rakenteita;- edistää ympäristökasvatusta kaikilla tasoilla ja tiedottaa laajalti ongelmista ja niiden ratkaisuista yleisen ympäristötietoisuuden lisäämiseksi;- toteuttaa tutkimuksia ja hankkeita sekä antaa teknistä apua;- järjestää tapaamista, seminaareja, työpajoja, konferensseja, teknisten asiantuntijoiden ja alaan erikoistuneiden virkamiesten vaihtoa;- vaihtaa tietoja ja kokemuksia;- toteuttaa tutkimuksia ja kyselyjä luonnonkatastrofien ehkäisyyn ja hallintaan tähtäävien yhteisten ohjelmien ja hankkeiden toteuttamiseksi;- edistää suojeltujen alueiden kehittämistä ja vaihtoehtoista taloudellista käyttöä kyseisten alueiden ominaisluonteen huomioon ottaen.19 artikla Yhteistyö biologisen monimuotoisuuden alalla Sopimuspuolet pyrkivät yhteistyöhön biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi. Tässä yhteistyössä otetaan huomioon kolme perustetta: yhteiskunnallistaloudelliset hyötyperusteet, ekologinen säilyttäminen sekä alkuperäisväestöjen edut.20 artikla Kehitysyhteistyö Osapuolet pyrkivät laatimaan monivuotisen ohjelman yhteistyön tehostamiseksi jäljempänä mainituilla aloilla.Lisäksi osapuolet toteavat, että halu edistää paremmin hallittua ja kestävää kehitystä edellyttää, että ensi sija annetaan kehittämishankkeille, joiden tarkoituksena on Keski-Amerikan maiden vähäosaisimpien väestöryhmien perustarpeiden tyydyttäminen, ja naisten panokselle tähän prosessiin, ja että ympäristöongelmat nivotaan tiiviisti kehitykseen.Yhteistyö käsittää toimia äärimmäisen köyhyyden torjumiseksi, rakennemuutosohjelmien vaikutuksen lieventämiseksi ja työpaikkojen luomisen edistämiseksi suosimalla erityisesti talouden rakenteeseen vaikuttavia toimia ja ottamalla huomioon makrotaloudelliset ja alakohtaiset ongelmat samoin kuin institutionaaliseen kehittämiseen liittyvät ongelmat.Yhteistyö toteutetaan mahdollisuuksien mukaan tiiviissä yhteistoiminnassa jäsenvaltioiden kanssa.21 artikla Maa- ja metsätalouden sekä maaseudun alan yhteistyö Osapuolet päättävät aloittaa yhteistyön maa- ja metsätalouden, maatalouteen liittyvän teollisuuden, elintarviketeollisuuden, karjatalouden ja trooppisten tuotteiden alalla kehitystason nostamiseksi.Tässä tarkoituksessa ne tarkastelevat asiaa koskevan lainsäädäntönsä mukaisesti yhteistyössä ja hyvän tahdon hengessä:- mahdollisuuksia kasvattaa keskinäistä maa- ja metsätaloustuotteiden, maatalousteollisten ja trooppisten tuotteiden sekä karjataloustuotteiden kauppaansa;- terveyttä, kasvinsuojelua, eläinlääkintää ja ympäristöä koskevia toimenpiteitä mahdollisten kaupanesteiden poistamiseksi tällä alalla.Kestävän kehityksen periaatteita noudattaen sopimuspuolet pyrkivät myös toteuttamaan aloitteita, jotka edistävät yhteistyötä seuraavilla aloilla:- maatalousalan kehittäminen;- seuraavien luonnonvarojen suojelu ja kestävä kehittäminen: maaperä, vesi, metsät, kasvisto ja eläimistö;- maatalous- ja maaseutuympäristö;- inhimillisten resurssien kehittäminen aloilla, joihin kuuluvat maa-, metsä- ja karjatalouden uudet tekniikat sekä yritysjohtaminen;- vaihdon harjoittaminen ja yhteyksien luominen osapuolten teknisten asiantuntijoiden, tuottajien ja laitosten välillä kaupallisten toimien ja sijoitusten edistämiseksi ja helpottamiseksi;- maataloustutkimus;- maa-, metsä- ja karjataloutta koskevien tietopankkien ja tilastojen kehittäminen ja niiden keskinäiset yhteydet.22 artikla Kalastusalan yhteistyö Sopimuspuolet päättävät vahvistaa ja kehittää yhteistyötään kalastusalalla, erityisesti kalavarojen arvioinnin, pienimuotoisen kalastuksen ja vesiviljelyn osalta, seuraavanlaisilla toimilla:- erityisohjelmien ja -hankkeiden laatiminen ja toteuttaminen talouden, kaupan, tieteen ja tekniikan aloilla;- yksityisen sektorin kannustaminen osallistumaan alan kehittämiseen.23 artikla Terveysalan yhteistyö Sopimuspuolet päättävät tehdä yhteistyötä kansanterveyden parantamiseksi pääasiassa vähäosaisimpien väestöryhmien osalta ja riskiryhmiin painottuen.Tätä varten sopimuspuolet pyrkivät kehittämään yhteistä tutkimusta, teknologian siirtoa, kokemusten vaihtoa ja teknistä apua mukaan lukien erityisesti:- toimivaltaisten yksiköiden johtaminen ja hallinto erityisesti perusterveydenhoidon osalta;- terveysalan opetusohjelmien ja ammatillisten koulutusohjelmien toteuttaminen;- ohjelmat ja hankkeet, joilla pyritään kaupunkien ja maaseudun terveysolojen parantamiseen (erityisesti tulehdusten ja endeemisten tautien ehkäisemiseksi) ja sosiaalisen hyvinvoinnin lisäämiseen;- lääketieteellisen henkilöstön peruskoulutus;- hankinnaisen immuunikato-oireyhtymän (AIDS) ehkäisy ja hoito;- äidin ja lapsen terveydenhoito ja perhesuunnittelu;- koleran ehkäisy ja hoito.24 artikla Yhteistyö sosiaalisen kehittämisen alalla 1. Sopimuspuolet päättävät aloittaa toimivaltansa puitteissa ja lainsäädäntöjensä mukaisesti laajan yhteistyön sosiaalisen kehityksen voimistamiseksi erityisesti parantamalla Keski-Amerikan maiden kaikkien vähäosaisimpien väestöryhmien elinehtoja.2. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi toteutettaviin toimenpiteisiin ja toimiin kuuluu erityisesti teknisen avun muodossa annettava tuki seuraavilla aloilla:- lastensuojelu;- naisten aseman parantaminen;- epävirallisen talouden muuttaminen viralliseksi taloudeksi;- koulutus- ja avustusohjelmat erityisen vaikeassa asemassa oleville nuorille;- toimet rakennemuutosohjelmien sosiaalisen vaikutuksen lieventämiseksi erityisesti sellaisten ohjelmien avulla, joilla voidaan edistää työpaikkojen luomista;- sosiaalialan yksiköiden hallinto;- asumis- ja hygieniaolojen parantaminen kaupungeissa ja maaseudulla.25 artikla Yhteistyö huumausaineiden torjunnan alalla Sopimuspuolet sitoutuvat toimivaltansa mukaisesti sovittamaan yhteen ja tehostamaan ponnistuksiaan huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laittoman tuotannon, jakelun ja kulutuksen estämiseksi, vähentämiseksi ja lopettamiseksi ottaen huomioon alueellisissa ja kansainvälisissä järjestöissä tällä alalla tehdyn työn.Tämä yhteistyö, jossa tukeudutaan alan toimivaltaisiin elimiin, sisältää:- huumeiden väärinkäyttäjien ammattikoulutusta, koulutusta, hoitoa, huumeista vieroittamista ja uudelleensijoittamista koskevia hankkeita;- laittomien huumausaineiden väärinkäytön ehkäisyohjelmia;- tutkimusohjelmia;- toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on edistää vaihtoehtoista kehitystä mukaan luettuna muun muassa korvaavat viljelmät;- asiaankuuluvan tiedon, mukaan lukien rahanpesua koskevan tiedon vaihdon;- lähtöaineiden, kemiallisten aineiden ja psykotrooppisten aineiden kaupan valvontaohjelmia.Sopimuspuolet voivat yhteisellä sopimuksella lisätä tähän yhteistyöhön muita toiminta-alueita.26 artikla Yhteistyö pakolaisten, kotiseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden ja paluumuuttajien avustamisen alalla Osapuolet vahvistavat tahtovansa tehdä laajaa yhteistyötä, jolla edistetään Keski-Amerikan pakolaisten, kotiseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden ja paluumuuttajien uudelleen sopeuttamista aktiiviseen elämään. Tähän yhteistyöhön kuuluu erityisesti:- yhteistyötoimien toteuttamisen tukeminen yhteistoiminnassa edunsaajamaiden kanssa ja kansainvälisen Keski-Amerikan pakolaiskonferenssin (CIREFCA) kanssa;- erityishankkeiden toteuttaminen tällä alalla asiaan liittyvien kumppanien kanssa: YK:n pakolaisasiain päävaltuutettu, edunsaajamaiden hallituselimet ja kummankin osapuolen asiantunteviksi todetut valtioista riippumattomat järjestöt.27 artikla Yhteistyö Keski-Amerikan demokratiakehityksen vahvistamisen alalla Sopimuspuolet päättävät tukea Keski-Amerikan demokraattisia instituutioita ja demokratiakehitystä erityisesti, kun on kyse vapaiden ja avointen vaalien järjestämisestä ja tarkkailemisesta, oikeusvaltion vahvistamisesta, ihmisoikeuksien kunnioittamisesta ja koko väestön tasapuolisesta yhteiskunnallisesta osallistumisesta.Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi osapuolet sopivat seuraavien toimien toteuttamisesta:- Lissabonissa helmikuussa 1992 hyväksytyn ihmisoikeuksien edistämistä koskevan monivuotisen ohjelman täytäntöönpano;- muiden erityishankkeiden suunnittelu ja toteuttaminen Keski-Amerikan demokraattisten instituutioiden tukemiseksi.28 artikla Yhteistyö alueellisen yhdentymisen alalla Sopimuspuolet edistävät sellaisten toimien toteuttamista, joiden tarkoituksena on kehittää Keski-Amerikan alueellista yhdentymistä.Ensisijaisia ovat erityisesti toimet, joiden tarkoituksena on:- antaa teknistä apua yhdentymisen teknisten ja käytännön näkökohtien osalta;- edistää alueiden sisäistä ja niiden välistä kauppaa;- kehittää alueellista ympäristöyhteistyötä;- vahvistaa alueellisia laitoksia sekä tukea yhteisten politiikkojen ja toimien toteuttamista;- kannustaa alueellisten viestintäyhteyksien kehittämistä.29 artikla Yhteistyö julkishallinnon alalla Sopimuspuolet päättävät tehdä yhteistyötä hallinnon ja toimielinten järjestämisen alalla, oikeusjärjestelmä mukaan luettuna.Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi sopimuspuolet toteuttavat toimia, joiden tarkoituksena on erityisesti edistää tiedon vaihtoa ja tukea kansallisten hallintojen virkamiesten ja toimihenkilöiden koulutusta julkisen hallinnon tehokkuuden lisäämiseksi.Tämä yhteistyö perustuu kummankin osapuolen olemassa oleviin laitoksiin.30 artikla Yhteistyö tiedottamisen, viestinnän ja kulttuurin alalla Sopimuspuolet ovat sopineet ryhtyvänsä yhteisiin toimiin tiedottamisen ja viestinnän alalla edistääkseen Euroopan yhteisön ja Keski-Amerikan parempaa tuntemusta ja niiden päämääriä sekä kannustaakseen Euroopan yhteisön ja Keski-Amerikan jäsenvaltioita vahvistamaan niiden välillä olevia kulttuuriyhteyksiä.Näihin toimiin sisältyy erityisesti:- asiaankuuluva tiedon vaihto yhteistä etua koskevista aiheista kulttuurin ja tiedottamisen alalla;- kulttuuritapahtumien kannustaminen ja kulttuurivaihto erityisesti yliopistojen kesken;- selvitykset ja tekninen apu kulttuuriperinnön säilyttämiseksi.31 artikla Koulutusalan yhteistyö Keski-Amerikan alueen inhimillisten voimavarojen koulutuksen parantamiseksi sopimuspuolet vahvistavat yhteistyötä molemminpuolista etua koskevilla aloilla ottaen huomioon alan uudet teknologiat.Tämä yhteistyö voi sisältää:- toimia, jotka parantavat johto- ja keskitason toimihenkilöiden ja muiden ammattilaisten sekä ammattitaitoisten työntekijöiden ammatillista koulutusta;- kerrannaisvaikutteisia koulutustoimia, jotka on suunnattu kouluttajille ja valtion tai yksityisissä yrityksissä, hallinnossa, valtion virastoissa ja taloudellisissa järjestöissä vastuullisissa tehtävissä toimiville toimihenkilöille;- konkreettisia Keski-Amerikan ja Euroopan maiden koulutuslaitosten asiantuntijoiden, taitotiedon ja teknologian vaihto-ohjelmia erityisesti tekniikan, tieteen ja ammattiosaamisen alalla;- luku- ja kirjoitustaidon opetusohjelmia terveyttä ja sosiaalista kehitystä koskevien hankkeiden puitteissa.32 artikla Yhteistyön toteuttamiskeinot 1. Tässä sopimuksessa määrättyjen yhteistyötä koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi sopimuspuolet sitoutuvat asettamaan mahdollisuuksiensa mukaan ja soveltaen omia menettelytapojaan käytettäväksi tarvittavat välineet, mukaan lukien rahoitusvälineet. Tässä yhteydessä toteutetaan aina kun se on mahdollista monivuotista ohjelmointia ja määritellään painopistealueet Keski-Amerikan maiden tarpeet ja kehitystaso huomioon ottaen.2. Helpottaakseen tässä sopimuksessa määrättyä yhteistyötä Keski-Amerikan maat myöntävät yhteisön asiantuntijoille näiden tehtäviensä toteuttamisessa tarvitsemat takuut ja avun.33 artikla Sekakomitea 1. Sopimuspuolet päättävät säilyttää vuonna 1985 allekirjoitetulla yhteistyösopimuksella perustetun sekakomitean. Sekakomitea koostuu yhteisön edustajista ja Keski-Amerikan maiden edustajista, joita Keski-Amerikan yhdentymistä käsittelevien elinten edustajat avustavat.2. Sekakomitean tehtävänä on:- huolehtia tämän sopimuksen moitteettomasta toiminnasta;- sovittaa yhteen tämän sopimuksen tavoitteisiin liittyvät toimet, konkreettiset toimenpiteet ja hankkeet ja sekä ehdottaa niiden toteuttamiseksi tarvittavia keinoja;- tarkastella ja seurata osapuolten kaupan ja yhteistyön kehitystä;- antaa kaikki tarvittavat suositukset kaupankäynnin laajentamisen sekä yhteistyön tiivistämisen ja monipuolistamisen edistämiseksi;- etsiä keinoja tämän sopimuksen tulkinnassa ja soveltamisessa mahdollisesti ilmenevien vaikeuksien ehkäisemiseksi.3. Sopimuspuolet päättävät yhdessä sekakomitean kokousten esityslistasta. Sekakomitea päättää itse siitä, miten usein ja missä kokouksia pidetään, sekä kokousten puheenjohtajuudesta ja muista mahdollisesti ilmenevistä asioista. Sekakomitea päättää tarvittaessa perustaa alakomiteoita.34 artikla Muut sopimukset 1. Tämä sopimus ja sen mukaisesti toteutetut toimet eivät vaikuta mitenkään yhteisön jäsenvaltioiden toimivaltaan toteuttaa kahdenvälisiä toimia Keski-Amerikan maiden kanssa taloudellisen yhteistyön alalla tai tarpeen vaatiessa tehdä Keski-Amerikan maiden kanssa uusia taloudellista yhteistyötä koskevia sopimuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan yhteisöjen perustamissopimusten määräysten soveltamista.2. Jollei edellisen kohdan taloudellista yhteistyötä koskevista määräyksistä muuta johdu, tämän sopimuksen määräyksillä korvataan ne yhteisön jäsenvaltioiden ja Keski-Amerikan maiden välisten sopimusten määräykset, jotka ovat tämän sopimuksen määräysten kanssa ristiriitaisia tai samoja kuin ne.35 artikla Sopimuksen alueellinen soveltaminen Tätä sopimusta sovelletaan toisaalta alueisiin, joihin sovelletaan Euroopan talousyhteisön perustamissopimusta, viimeksi mainitussa sopimuksessa määrättyjen edellytysten mukaisesti, ja toisaalta tämän sopimuksen osapuolina olevien kuuden Keski-Amerikan valtion alueisiin.36 artikla Liitteet Liitteet ovat erottamaton osa tätä sopimusta.37 artikla Voimaantulo ja hiljainen uudistaminen Tämä sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen tätä varten tarvittavien oikeudellisten menettelyjen saattamisesta päätökseen. Sopimus tehdään viideksi vuodeksi. Sen voimassaolo uudistuu hiljaisesti vuodeksi kerrallaan, jos kumpikaan sopimuspuoli ei irtisano sitä kirjallisesti toiselle sopimuspuolelle kuusi kuukautta ennen sen voimassaolon päättymistä.Jos jokin Keski-Amerikan maista irtisanoo sopimuksen, ei tällä irtisanomisella ole vaikutusta sopimuksen soveltamiseen muiden Keski-Amerikan maiden osalta.38 artikla Todistusvoimaiset tekstit Tämä sopimus on laadittu kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, portugalin, ranskan, saksan ja tanskan kielellä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen.39 artikla Kehityslauseke 1. Sopimuspuolet voivat kehittää ja parantaa tätä sopimusta keskinäisellä suostumuksella lisätäkseen yhteistyötä ja täydentääkseen sitä erityisiä aloja tai toimia koskevin sopimuksin.2. Tätä sopimusta sovellettaessa molemmat sopimuspuolet voivat tehdä ehdotuksia keskinäisen yhteistyön alan laajentamiseksi ottaen huomioon yhteistyön toteuttamisesta saadun kokemuksen.Por el Consejo de las Comunidades EuropeasFor Rådet for De Europæiske FællesskaberFür den Rat der Europäischen GemeinschaftenÃéá ôï Óõìâïýëéï ôùí Åõñùðáúêþí ÊïéíïôÞôùíFor the Council of the European CommunitiesPour le Conseil des Communautés européennesPer il Consiglio delle Comunità europeeVoor de Raad van de Europese GemeenschappenPelo Conselho das Comunidades Europeias>VIITTAUS FILMIIN>Por el Gobierno de la República de Costa Rica>VIITTAUS FILMIIN>Por el Gobierno de la República de El Salvador>VIITTAUS FILMIIN>Por el Gobierno de la República de Guatemala>VIITTAUS FILMIIN>Por el Gobierno de la República de Honduras>VIITTAUS FILMIIN>Por el Gobierno de la República de Nicaragua>VIITTAUS FILMIIN>Por el Gobierno de la República de Panamá>VIITTAUS FILMIIN>LIITE KIRJEENVAIHTO MERILIIKENTEESTÄ Kirje n:o 1 Arvoisa Herra,Olisin kiitollinen, jos voisitte ystävällisesti vahvistaa seuraavan:Allekirjoittaessaan Euroopan yhteisön sekä Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman tasavaltojen välistä yhteistyötä koskevan puitesopimuksen osapuolet ovat sitoutuneet käsittelemään asianmukaisella tavalla meriliikenteen toimintaa koskevia kysymyksiä erityisesti, jos toiminta voi aiheuttaa esteitä kaupan kehitykselle. Tässä asiassa etsitään molempia tyydyttäviä kaupallisia ratkaisuja kaupan vapaan ja vilpittömän kilpailun periaatetta noudattaen.Samoin on sovittu, että näitä kysymyksiä tarkastellaan myös sekakomitean kokouksissa.Vastaanottakaa, Arvoisa Herra, korkeimman kunnioitukseni vakuutus.Euroopan yhteisöjen neuvoston puolestaKirje n:o 2 Arvoisa Herra,Minulla on kunnia ilmoittaa saaneeni kirjeenne ja vahvistaa seuraava:"Allekirjoittaessaan Euroopan yhteisön sekä Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman tasavaltojen välistä yhteistyötä koskevan puitesopimuksen osapuolet ovat sitoutuneet käsittelemään asianmukaisella tavalla meriliikenteen toimintaa koskevia kysymyksiä erityisesti, jos toiminta voi aiheuttaa esteitä kaupan kehitykselle. Tässä asiassa etsitään molempia tyydyttäviä kaupallisia ratkaisuja kaupan vapaan ja vilpittömän kilpailun periaatetta noudattaen.Samoin on sovittu, että näitä kysymyksiä tarkastellaan myös sekakomitean kokouksissa."Vastaanottakaa, Arvoisa Herra, korkeimman kunnioitukseni vakuutus.Keski-Amerikan puolestaKESKI-AMERIKAN YKSIPUOLINEN LAUSUMA 8 ARTIKLAN OSALTA Keski-Amerikan maat ilmoittavat olevansa valmiita aloittamaan minkä tahansa Euroopan talousyhteisön jäsenvaltion pyynnöstä keskustelut, joiden tarkoituksena on kahdenvälisten investointien suojaamis- ja edistämissopimusten tekeminen.YHTEISÖN YKSIPUOLINEN LAUSUMA 32 ARTIKLAN OSALTA Yhteisö vahvistaa aikomuksensa avustaa ensisijaisesti luonteeltaan alueellisia hankkeita ja ilmoittaa olevansa valmis tehostamaan kyseistä yhteistyötä sekä laadulliselta että määrälliseltä kannalta. Rahoitusosuudet, jotka asetetaan tätä varten käyttöön, vastaavat tämän sopimuksen laajennettuja tavoitteita ja yhteistyöstä latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaiden kanssa 1990-luvulla annettujen suuntaviivojen mukaista merkittävää varojen lisäystä; kyseiset osuudet sisällytetään budjettimäärärahoihin.YHTEISÖN YKSIPUOLINEN LAUSUMA 16 PÄIVÄNÄ JOULUKUUTA 1991 ANNETULLA NEUVOSTON ASETUKSELLA (ETY) N:o 3900/91 KESKI-AMERIKALLE MYÖNNETYN ERITYISMENETTELYN OSALTA Yhteisö ilmoittaa olevansa valmis:a) tutkimaan yleisen tullietuusjärjestelmän puitteissa myönnettyjen erityisetuuksien vaikutuksia Keski-Amerikan maihin ja muihin kehitysmaihin;b) jatkamaan vuoropuhelua tästä aiheesta Keski-Amerikan maiden kanssa;c) antamaan komission tehtäväksi tilannearvion tekemisen myönnettävien etuuksien osalta säädetyn voimassaoloajan päätyttyä (1994) ottaen huomioon erityisesti niiden edellytysten osalta tapahtunut kehitys, joiden perusteella kyseiset etuudet myönnettiin.KESKI-AMERIKAN YKSIPUOLINEN LAUSUMA 16 PÄIVÄNÄ JOULUKUUTA 1991 ANNETULLA NEUVOSTON ASETUKSELLA (ETY) N:o 3900/91 KESKI-AMERIKALLE MYÖNNETTYJEN ERITYISETUUKSIEN OSALTA Keski-Amerikka korostaa antavansa ensisijaisen merkityksen Euroopan yhteisön sille yleisen tullietuusjärjestelmän puitteissa myöntämälle etuusmenettelylle.Kyseinen menettely on Keski-Amerikalle erityisen tärkeä siksi, että se tukee kehitystä rauhan, demokratian vahvistamisen ja kansallisen jälleenrakentamisen alalla ja edistää ponnisteluja sen puolesta, että huumausaineongelmasta ei aiheutuisi haittaa Keski-Amerikan hauraille talouksille, yhteiskunnille ja demokraattisille instituutioille.


text:
 Anunţ juridic important
 |
 22005A1222(02)
 Jurnalul Oficial L 337 , 22/12/2005 p. 0036 - 0042 Jurnalul Oficial L 175 , 29/06/2006 p. 0265 - 0271
 19981016Protocolprivind aplicarea Convenției alpine din 1991 în domeniul energieiProtocolul "Energie"PreambulREPUBLICA FEDERALĂ GERMANIA,REPUBLICA AUSTRIA,REPUBLICA FRANCEZĂ,REPUBLICA ITALIANĂ,PRINCIPATUL LIECHTENSTEIN,PRINCIPATUL MONACO,REPUBLICA SLOVENIA,CONFEDERAȚIA ELVEȚIANĂșiCOMUNITATEA EUROPEANĂ,ÎN CONFORMITATE cu misiunea lor, ce decurge din Convenția privind protecția Alpilor (Convenția alpină) din 7 noiembrie 1991, de a urma o politică globală de protecție și de dezvoltare durabilă a regiunii alpine;RESPECTÂND obligațiile ce le revin în conformitate cu articolul 2 alineatele (2) și (3) din Convenția alpină;CONȘTIENȚI de importanța stabilirii unor forme de producție, distribuție și utilizare a energiei care să nu dăuneze naturii și peisajului, care să fie ecologice și compatibile cu promovarea măsurilor de economisire a energiei;LUÂND ÎN CONSIDERARE necesitatea reducerii gazelor cu efect de seră în regiunea alpină, respectând astfel angajamentele din Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice;CONVINȘI de necesitatea armonizării intereselor economice cu cerințele ecologice;CONȘTIENȚI de faptul că regiunea alpină prezintă o importanță deosebită pentru Europa și că, sub aspectul geomorfologiei, al climatului, al apei, al vegetației, al faunei, al peisajului și al culturii, aceasta reprezintă un patrimoniu pe cât de unic, pe atât de divers și că munții înalți, văile și zona prealpină din regiune sunt entități de mediu a căror protecție revine tuturor statelor, nu doar celor alpine;CONȘTIENȚI de faptul că Alpii nu reprezintă doar un spațiu vital și de muncă pentru populația locală, ci sunt foarte importanți și pentru regiunile extraalpine, în special pentru că reprezintă o regiune de tranzit cu un trafic transeuropean intens de călători și de mărfuri, precum și cu rețele internaționale de distribuție a energiei;LUÂND ÎN CONSIDERARE sensibilitatea mediului din regiunea alpină, în special în ceea ce privește activitățile de producție, transport și de utilizare a energiei care interacționează cu aspecte-cheie de protecție a naturii, amenajarea teritoriului, precum și de exploatare a terenurilor;LUÂND ÎN CONSIDERARE faptul că, având în vedere riscurile pentru protecția mediului, în special din cauza unor eventuale schimbări ale climatului provocate de oameni, devine necesar să se acorde o atenție deosebită legăturilor strânse între activitățile sociale și economice ale omului și protecția ecosistemelor, care necesită, în special în regiunea alpină, adoptarea de măsuri corespunzătoare și diversificate, de comun acord cu populația locală, instituțiile politice și organizațiile economice și sociale;CONVINȘI de faptul că populația locală trebuie să fie în măsură să definească un plan propriu de dezvoltare socială, culturală și economică și să ia parte la punerea în aplicare a acestuia în cadrul instituțional existent;CONVINȘI de faptul că anumite probleme se pot rezolva doar într-un cadru transfrontalier și necesită măsuri comune din partea statelor alpine și a comunităților locale direct interesate;CONVINȘI de faptul că satisfacerea necesităților energetice reprezintă un factor important în dezvoltarea economică și socială, atât în interiorul, cât și în exteriorul regiunii alpine;CONȘTIENȚI de gradul de utilizare și de dezvoltare ulterioară a instrumentelor economice, care ar putea să permită o mai bună considerare a costurilor reale la calcularea prețului energiei;CONVINȘI de faptul că regiunea alpină va avea o contribuție pe termen lung la satisfacerea necesităților energetice ale Europei și că această regiune trebuie să dispună, în afară de resurse suficiente de apă potabilă, de resurse suficiente de energie în vederea îmbunătățirii condițiilor de trai și a productivității economice locale;CONVINȘI de faptul că regiunea alpină joacă un rol deosebit de important în interconectarea sistemelor energetice ale țărilor europene;CONVINȘI de faptul că, în regiunea alpină, măsurile care au ca scop utilizarea rațională a energiei și utilizarea durabilă a resurselor de apă și a celor forestiere contribuie la satisfacerea necesităților energetice naționale și că utilizarea biomasei și a energiei solare capătă o importanță tot mai mare,CONVIN DUPĂ CUM URMEAZĂ:CAPITOLUL IDISPOZIȚII GENERALEArticolul 1ObiectivePărțile contractante se angajează să creeze condiții-cadru și să adopte măsuri referitoare la economisirea energiei, producția, transportul, distribuția și utilizarea energiei în domeniul teritorial de aplicare a Convenției alpine, în vederea realizării unei dezvoltări durabile în sectorul energetic, care să fie compatibilă cu limitele de toleranță specifice regiunii alpine. Procedând astfel, părțile contractante își vor aduce o contribuție importantă la protecția comunităților locale și a mediului înconjurător, precum și la salvgardarea resurselor și a climei.Articolul 2Angajamente fundamentale(1) În conformitate cu prezentul protocol, părțile contractante urmăresc:(a) armonizarea planurilor pentru economia energetică cu planurile lor de dezvoltare generală a regiunii alpine;(b) adaptarea sistemelor de producție, transport și distribuție a energiei în vederea unei utilizări generale optime a sistemului de infrastructuri din regiunea alpină, ținând seama de necesitatea protecției mediului înconjurător;(c) limitarea impactului energiei asupra mediului înconjurător, prin optimizarea furnizării de servicii către utilizatorii finali, adoptând, printre altele și în măsura în care este posibil, următoarele măsuri:- reducerea nevoilor energetice prin utilizarea unor tehnologii mai eficiente;- o utilizare mai amplă a surselor de energie regenerabilă pentru a satisface restul nevoilor energetice;- optimizarea instalațiilor existente care produc energie din surse neregenerabile;(d) limitarea efectelor negative ale centralelor electrice asupra mediului și a peisajului, inclusiv cele referitoare la gestionarea deșeurilor produse de acestea, prin adoptarea de măsuri preventive pentru noile centrale și, după caz, prin îmbunătățirea celor existente;(2) În cazul construirii unor centrale noi, de capacitate mare și al unei creșteri importante a capacității centralelor existente, părțile contractante, în conformitate cu legislația actuală, trec la evaluarea impactului asupra mediului alpin și la evaluarea efectelor teritoriale și socioeconomice ale acestora, în conformitate cu articolul 12. Părțile recunosc dreptul de consultare la nivel internațional cu privire la proiectele cu efecte transfrontaliere.(3) În politicile lor energetice, părțile contractante țin seama de faptul că regiunea alpină se pretează la utilizarea surselor de energie regenerabilă și promovează colaborarea reciprocă în elaborarea programelor în acest domeniu.(4) Părțile contractante conservă zonele protejate și zonele lor tampon, alte zone protejate și liniștite, precum și zonele neafectate din punct de vedere al naturii și al peisajului; părțile contractante optimizează infrastructurile energetice în funcție de diferitele niveluri de vulnerabilitate, toleranță și deteriorarea în curs a ecosistemului alpin.(5) Părțile contractante ar trebui să fie conștiente de faptul că o politică adecvată de cercetare și dezvoltare, tradusă în măsuri de prevenire și de ameliorare, poate să aducă o contribuție importantă la protejarea Alpilor împotriva impactului infrastructurilor energetice asupra mediului. Părțile contractante încurajează activitățile de cercetare și dezvoltare pe această temă și schimbă între ele rezultatele importante.(6) Părțile contractante cooperează în vederea elaborării unor metode care să țină seama de costurile reale în domeniul energetic.Articolul 3Conformitatea cu dreptul internațional și alte politici(1) Prezentul protocol se pune în aplicare în conformitate cu standardele legale internaționale în vigoare, în special cu cele din Convenția alpină și din protocoalele redactate în temeiul acesteia, precum și în conformitate cu acordurile internaționale în vigoare.(2) Părțile contractante se angajează, de asemenea, să ia în considerare obiectivele prezentului protocol în alte politici ale lor, în special în domenii ca amenajarea teritoriului, dezvoltare regională, transporturi, agricultură și silvicultură, precum și turism, în vederea evitării efectelor negative sau contradictorii în regiunea alpină.Articolul 4Participarea autorităților regionale și locale(1) Fiecare parte contractantă definește, în cadrul instituțional existent, cel mai bun nivel de coordonare și cooperare între instituțiile și autoritățile regionale și locale interesate direct în vederea promovării unei responsabilități comune, în special în vederea exploatării și a dezvoltării de sinergii la aplicarea politicilor energetice în regiunea alpină, precum și la punerea în aplicare a măsurilor care decurg din acestea.(2) Autoritățile regionale și locale direct interesate se implică în diferite etape de elaborare și punere în aplicare a politicilor și a măsurilor menționate, în sfera lor de competență și în cadrul instituțional existent.(3) Părțile contractante promovează cooperarea internațională între instituțiile direct interesate în problemele legate de energie și mediu, astfel încât să favorizeze un acord privind soluționarea problemelor comune.CAPITOLUL IIMĂSURI SPECIFICEArticolul 5Economia de energie și utilizarea rațională a acesteia(1) Regiunea alpină necesită măsuri specifice pentru economisirea, distribuirea și utilizarea rațională a energiei. Aceste măsuri trebuie să țină seama de:(a) necesitățile energetice repartizate pe teritorii întinse și care sunt de o mare diversitate, în funcție de altitudine, anotimp și cererile din turism;(b) disponibilitatea locală a resurselor energetice regenerabilă;(c) impactul special al imixtiunilor atmosferice în bazine și văi datorită configurației geomorfologice a acestora.(2) Părțile contractante caută să amelioreze caracterul ecologic al utilizării energiei și promovează cu prioritate economisirea și utilizarea rațională a energiei, în special cu privire la procesele de producție, serviciile publice și marile ansambluri hoteliere, precum și instalațiile de transport și de activități sportive și recreative.(3) Părțile contractante adoptă măsuri și iau dispoziții, în special în domeniile următoare:(a) îmbunătățirea izolației clădirilor și a eficienței sistemelor de distribuție a agentului termic;(b) optimizarea performanței sistemelor de încălzire, ventilație și aer condiționat;(c) controlul periodic și reducerea, după caz, a emisiilor poluante de la instalațiile termice;(d) economii de energie prin procese tehnologice moderne pentru utilizarea și conversia energiei;(e) calculul individual al costurilor de încălzire și apă caldă;(f) proiectarea și promovarea de clădiri noi care utilizează tehnologii cu consum redus de energie;(g) promovarea și punerea în aplicare a proiectelor energetice și climatice comunale sau locale în conformitate cu măsurile prevăzute la articolul 2 alineatul (1) litera (c);(h) îmbunătățirea performanței energetice a clădirilor care sunt în proces de renovare și promovarea utilizării sistemelor de încălzire ecologice.Articolul 6Resurse de energie regenerabilă(1) Părțile contractante se angajează, în limitele resurselor lor financiare, să promoveze și să acorde un tratament preferențial resurselor de energie regenerabilă ecologică ce nu au efecte negative asupra peisajului.(2) Ele promovează, de asemenea, utilizarea instalațiilor descentralizate pentru utilizarea surselor de energie regenerabilă cum ar fi apa, soarele și biomasa.(3) Părțile contractante promovează utilizarea surselor de energie regenerabilă, chiar și în combinație cu sursele de aprovizionare convenționale existente.(4) Părțile contractante promovează, în mod special, energia produsă prin utilizarea rațională a apei și a lemnului provenite din pădurile montane gestionate durabil.Articolul 7Energia hidroelectrică(1) Părțile contractante asigură menținerea funcțiilor ecologice ale cursurilor de apă și integritatea peisajului prin măsuri corespunzătoare, cum ar fi stabilirea unor debite minime, punerea în aplicare a normelor pentru reducerea fluctuațiilor artificiale ale nivelului apei și garantează migrația faunei în cazul unor noi centrale hidroelectrice și al celor existente, în cazul în care este posibil.(2) Părțile contractante pot să adopte măsuri care au ca scop îmbunătățirea caracterului competitiv al centralelor hidroelectrice existente, sub rezerva respectării standardelor lor de siguranță și de mediu.(3) Părțile contractante se obligă, de asemenea, să protejeze resursele de apă din zonele rezervate apei potabile, din zonele protejate și din zonele-tampon ale acestora, din alte zone protejate și liniștite, precum și din zonele cu natura și peisajul intacte.(4) Părțile contractante recomandă redeschiderea centralelor hidroelectrice dezafectate, mai degrabă decât construirea unora noi. Dispozițiile de la alineatul (1) privind protecția ecosistemelor acvatice și a altor sisteme conexe se aplică, de asemenea, în cazul redeschiderii centralelor hidroelectrice existente.(5) Părțile contractante pot, în cadrul legislației lor naționale, să examineze modul în care pot să îi facă pe consumatorii finali ai resurselor alpine să plătească prețuri în conformitate cu piața și măsura în care este posibilă recompensarea echitabilă a populației locale pentru serviciile oferite în interes general.Articolul 8Energie din combustibili fosili(1) Părțile contractante asigură utilizarea celor mai bune tehnici disponibile în noile centrale termice care utilizează combustibili fosili pentru producerea de energie electrică sau termică. Părțile contractante limitează emisiile de la instalațiile existente în regiunea alpină, în măsura în care este posibil, prin utilizarea unor tehnologii corespunzătoare și/sau combustibili adecvați.(2) Părțile contractante examinează fezabilitatea tehnică și economică, precum și compatibilitatea cu mediul, a înlocuirii centralelor termice cu combustibili fosili cu unele care utilizează surse de energie regenerabilă sau care sunt descentralizate.(3) Părțile contractante adoptă măsuri în favoarea cogenerării, în vederea unei utilizări mai raționale a energiei.(4) În zonele frontaliere, părțile contractante procedează, în măsura în care este posibil, la armonizarea și conectarea sistemelor lor de control al emisiilor și al imisiunilor.Articolul 9Energie nucleară(1) Părțile contractante se angajează, în cadrul convențiilor internaționale, să schimbe informații complete privind centralele și alte instalații nucleare care au sau ar putea avea consecințe pentru regiunea alpină, în scopul asigurării protecției pe termen lung a sănătății populației, a florei și a faunei, a biocenozei, a habitatului și a interacțiunilor acestora.(2) În afară de aceasta, părțile contractante asigură, pe cât posibil, armonizarea și conectarea sistemelor lor pentru supravegherea radioactivității mediului înconjurător.Articolul 10Transportul și distribuția energiei(1) Părțile contractante continuă să raționalizeze și să optimizeze toate infrastructurile existente, ținând seama, în același timp, de cerințele de protecție a mediului, în special de necesitatea conservării ecosistemelor foarte sensibile și a peisajului, adoptând, în același timp, după caz, măsuri de protecție a populației locale și a mediului alpin.(2) Atunci când construiesc linii pentru transportul energiei electrice și stații electrice aferente acestora, precum și conducte de petrol și gaze, inclusiv stații de pompare și de compresie, precum și instalații de o importanță deosebită din punct de vedere al mediului, părțile contractante pun în aplicare toate măsurile necesare pentru a evita neplăcerile provocate populației locale și mediului, inclusiv, dacă este posibil, utilizarea amenajărilor și a rețelelor deja existente.(3) În ceea ce privește liniile pentru transportul energiei electrice, părțile contractante țin seama, în special, de importanța zonelor protejate și a zonelor-tampon ale acestora, a altor zone protejate și zone liniștite, precum și de zonele cu natura și peisajul intacte și, de asemenea, de avifaună.Articolul 11Renaturalizarea și ingineria mediuluiPărțile contractante utilizează studii pilot și studii de impact asupra mediului, prevăzute în conformitate cu legislația în vigoare, pentru a stabili măsuri de regenerare a locurilor și a mediilor acvatice în urma definitivării lucrărilor publice sau private în domeniul energetic legate de mediul și ecosistemele din regiunea alpină. Aceasta se realizează, în măsura în care este posibil, prin utilizarea tehnicilor de inginerie a mediului.Articolul 12Analiza impactului asupra mediului(1) Părțile contractante efectuează, în conformitate cu legislația națională și convențiile și acordurile internaționale, o evaluare a impactului asupra mediului al oricăreia dintre centralele energetice planificate în temeiul articolelor 7, 8, 9 și 10 din prezentul protocol, precum și al oricărei modificări substanțiale aduse acestor centrale.(2) Părțile contractante recunosc oportunitatea adoptării, în măsura în care este posibil, a celor mai bune tehnici disponibile în vederea eliminării sau a limitării impactului asupra mediului prin prevederea de dispoziții pentru dezafectarea instalațiilor scoase din utilizare și neecologice.Articolul 13Dialogul(1) Părțile contractante se angajează să se consulte înaintea începerii oricărui proiect care ar putea avea efecte transfrontaliere.(2) Pentru proiectele care pot avea efecte transfrontaliere, părțile contractante interesate trebuie să aibă posibilitatea să își prezinte observațiile în timp util, iar aceste observații trebuie să fie luate în considerare în momentul emiterii autorizațiilor.Articolul 14Măsuri suplimentarePărțile contractante pot să adopte măsuri suplimentare față de măsurile privind energia și dezvoltarea durabilă prevăzute de prezentul protocol.CAPITOLUL IIICERCETARE, FORMARE ȘI INFORMAREArticolul 15Cercetare și observare(1) Părțile contractante, în strânsă colaborare și ținând seama de rezultatele deja obținute la diferite niveluri naționale și internaționale, promovează și armonizează cercetarea și observarea sistematică în vederea realizării obiectivelor stabilite de prezentul protocol; în special cu privire la metodele și criteriile de analiză și evaluare a impactului asupra mediului și asupra climei, precum și la tehnologiile specifice pentru economisirea și utilizarea rațională a energiei în regiunea alpină.(2) Părțile contractante țin seama, de asemenea, de rezultatele cercetării în procesul de definire și de verificare a obiectivelor și a măsurilor de politică energetică, precum și de activitățile lor de formare și asistență tehnică la nivel local în beneficiul populației locale, al operatorilor economici și al autorităților regionale și locale.(3) Părțile contractante asigură integrarea diferitelor rezultate ale cercetării și ale observării sistematice la nivel național într-un sistem comun de observare și informare permanentă și punerea acestora la dispoziția publicului în cadrul instituțional existent.Articolul 16Formarea și informarea(1) Părțile contractante promovează formarea de bază și perfecționarea, precum și punerea la dispoziția publicului a informațiilor cu privire la obiective, măsuri și punerea în aplicare a prezentului protocol.(2) Părțile contractante promovează în mod special dezvoltarea ulterioară a formării, a formării continue și a asistenței tehnice în domeniul energetic, inclusiv în domeniul protecției mediului, a naturii și a climei.CAPITOLUL IVPUNERE ÎN APLICARE, MONITORIZARE ȘI EVALUAREArticolul 17Punere în aplicarePărțile contractante se angajează să asigure punerea în aplicare a prezentului protocol prin adoptarea tuturor măsurilor corespunzătoare în cadrul instituțional existent.Articolul 18Monitorizarea respectării obligațiilor(1) Părțile contractante prezintă comitetului permanent, cu regularitate, un raport privind măsurile adoptate în conformitate cu prezentul protocol. În rapoarte se precizează, de asemenea, eficacitatea măsurilor luate. Conferința alpină stabilește intervalele la care trebuie să se prezinte rapoartele.(2) Comitetul permanent examinează rapoartele menționate pentru a verifica dacă părțile contractante și-au îndeplinit obligațiile ce decurg din prezentul protocol. Comitetul permanent poate, de asemenea, să solicite informații suplimentare de la părțile contractante interesate sau să recurgă la alte surse de informații.(3) Comitetul permanent elaborează un raport privind respectarea de către părțile contractante a obligațiilor ce decurg din protocol, în atenția Conferinței alpine.(4) Conferința alpină ia cunoștință de raportul menționat. În cazul în care constată neîndeplinirea obligațiilor, Conferința alpină poate să adopte recomandări.Articolul 19Evaluarea eficacității dispozițiilor(1) Părțile contractante examinează și evaluează cu regularitate eficacitatea dispozițiilor prezentului protocol. În măsura în care se dovedește necesar pentru realizarea obiectivelor, părțile contractante au în vedere adoptarea de modificări corespunzătoare la prezentul protocol.(2) Autoritățile regionale și locale sunt asociate cu această evaluare în cadrul instituțional existent. Se pot consulta organizațiile neguvernamentale care activează în acest domeniu.CAPITOLUL VDISPOZIȚII FINALEArticolul 20Legăturile dintre Convenția alpină și protocol(1) Prezentul protocol constituie un protocol la Convenția alpină în sensul articolului 2 și al altor articole relevante din Convenție.(2) Numai părțile contractante la Convenția alpină pot deveni parte contractantă la prezentul protocol. Orice denunțare a Convenției alpine implică, de asemenea, denunțarea prezentului protocol.(3) În cazul în care Convenția alpină discută subiecte referitoare la prezentul protocol, doar părțile contractante la prezentul protocol pot să participe la vot.Articolul 21Semnare și ratificare(1) Prezentul protocol este deschis pentru semnare de către statele semnatare ale Convenției alpine și de către Comunitatea Europeană la 16 octombrie 1998, iar în Republica Austria, în calitate de depozitar, de la 16 noiembrie 1998.(2) Prezentul protocol intră în vigoare, pentru părțile contractante care și-au exprimat acordul de a fi legate prin protocolul menționat, la trei luni de la data la care statele au depus instrumentul lor de ratificare, acceptare sau aprobare.(3) Pentru părțile care își exprimă la o dată ulterioară acordul de a fi legate prin protocol, acesta intră în vigoare la trei luni de la data depunerii instrumentului de ratificare, acceptare sau aprobare. După intrarea în vigoare a unei modificări aduse protocolului, orice parte contractantă nouă la protocolul menționat devine parte contractantă la protocol, astfel cum a fost modificat.Articolul 22NotificareDepozitarul notifică fiecărui stat menționat în preambul și Comunității Europene următoarele cu privire la prezentul protocol:(a) orice semnătură;(b) depunerea oricărui instrument de ratificare, acceptare sau aprobare;(c) data intrării în vigoare;(d) orice declarație făcută de către o parte contractantă sau de către un semnatar;(e) orice denunțare notificată de o parte contractantă, inclusiv data la care intră în vigoare.Drept care, subsemnații, pe deplin autorizați, semnează prezentul protocol.Adoptat la Bled, la 16 octombrie 1998, în limbile franceză, germană, italiană și slovenă, cele patru texte fiind autentice în egală măsură, într-un singur exemplar care urmează să fie depus la arhivele de stat austriece. Depozitarul trimite o copie certificată fiecărui stat semnatar.--------------------------------------------------


type: caselaw

text:
 8.6.2015
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 190/10
 Sodba Splošnega sodišča z dne 22. aprila 2015 – Tomana in drugi/Svet in Komisija
 (Zadeva T-190/12) (1)
 ((Skupna zunanja in varnostna politika - Omejevalni ukrepi, sprejeti proti nekaterim osebam in subjektom v zvezi z razmerami v Zimbabveju - Omejitve vstopa in prehoda prek ozemlja Unije - Zamrznitev sredstev - Pravna podlaga - Očitna napaka pri presoji - Obveznost obrazložitve - Pravica do obrambe - Temeljne pravice - Sorazmernost))
 (2015/C 190/11)
 Jezik postopka: angleščina
 Stranke
 Tožeče stranke: Johannes Tomana (Harare, Zimbabve) in 120 drugih tožečih strank, katerih imena so v prilogi k sodbi (zastopniki: sprva D. Vaughan, QC, M. Lester, R. Lööf, barristers, in M. O’Kane, solicitor, nato D. Vaughan, M. Lester in R. Lööf)
 Toženi stranki: Svet Evropske unije (zastopniki: B. Driessen, M. Veiga in A. Vitro, zastopniki); in Evropska komisija (zastopniki: M. Konstantinidis, T. Scharf in E. Georgieva, zastopniki)
 Intervenient v podporo tožene stranke: Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska (zastopniki: E. Jenkinson, C. Murrell in M. Holt, zastopniki, skupaj s S. Leejem, barrister)
 Predmet
 Predlog za razglasitev ničnosti Sklepa Sveta 2012/97/SZVP z dne 17. februarja 2012 o spremembah Sklepa 2011/101/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Zimbabveju (UL L 47, str. 50), Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 151/2012 z dne 21. februarja 2012 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 314/2004 o nekaterih omejevalnih ukrepih proti Zimbabveju (UL L 49, str. 2) in Izvedbenega sklepa Sveta 2012/124/SZVP z dne 27. februarja 2012 o spremembah Sklepa 2011/101/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Zimbabveju (UL L 54, str. 20) v delu, v katerem se nanašajo na tožeče stranke.
 Izrek
 1.
 Tožba se zavrne.
 2.
 J. Tomana in 120 drugih tožečih strank, katerih imena so navedena v prilogi, poleg svojih stroškov nosijo tudi stroške Sveta Evropske unije in Evropske komisije.
 3.
 Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska nosi svoje stroške.
 (1) UL C 194, 30.6.2012.


text:
 25.4.2013
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 118/33
 ROZSUDOK SÚDU
 z 11. decembra 2012
 vo veci E-2/12
 HOB-vín ehf./Islandská štátna alkoholová a tabaková spoločnosť (ÁTVR)
 (Voľný pohyb tovaru – Smernica 2000/13/ES – Sortiment výrobkov – Označovanie potravín – Zavádzajúce označenie – Neoznámenie vnútroštátneho opatrenia Dozornému úradu EZVO – Odôvodnenie – Zodpovednosť štátu)
 2013/C 118/09
 Vo veci E-2/12 HOB-vín ehf./Islandská štátna alkoholová a tabaková spoločnosť (ÁTVR) – ŽIADOSŤ podaná na Súd EZVO Héraðsdómur Reykjavíkur (okresným súdom v Reykjavíku) podľa článku 34 Dohody medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdu o posúdenie zlučiteľnosti vnútroštátnych predpisov s Dohodou o EHP, podľa ktorých štátny monopol na maloobchodný predaj alkoholu za určitých podmienok môže odmietnuť prijať na predaj alkoholické nápoje, ktoré sa v súlade s právnymi predpismi vyrábajú a predávajú v inom štáte EHP, Súd EZVO v zložení Carl Baudenbacher, predseda, Per Christiansen (sudca spravodajca) a Páll Hreinsson, sudcovia, vyniesol 11. decembra 2012 rozsudok, ktorého výroková časť znie takto:
 1.
 Článok 18 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/13/ES z 20. marca 2000 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa označovania, prezentácie a reklamy potravín vylučuje taký predpis, akým je článok 5.10 pravidiel výberu výrobkov, podľa ktorého ÁTVR odmieta predaj alkoholických nápojov, ktoré sa v súlade s právnymi predpismi vyrábajú a predávajú v inom štáte EHP, na základe toho, že označenie výrobkov obsahuje zavádzajúce alebo nesúvisiace informácie.
 Pritom je bezvýznamné, či sa pravidlá výberu výrobkov uplatňujú rovnako na domáce aj zahraničné výrobky.
 2.
 Vnútroštátny predpis, akým je článok 8 islandskej vyhlášky č. 828/2005 o komerčnej výrobe, dovoze a distribúcii alkoholu, ktorý vyžaduje, aby na baleniach nápojov s obsahom alkoholu viac než 1,2 objem. % bolo okrem údaja o skutočnom obsahu alkoholu v objem. % uvedené, že ide o alkoholický nápoj, nemožno považovať za účinný a nemožno dopustiť, aby zaťažoval jednotlivcov a hospodárske subjekty, ak nebol prijatý v súlade s postupom stanoveným v článku 19 smernice 2000/13/ES.
 3.
 Jednotlivci a hospodárske subjekty, ktoré boli poškodené v dôsledku nesprávneho uplatňovania smernice 2000/13/ES, sa môžu s odvolaním sa na voľný pohyb tovaru domáhať zodpovednosti štátu za porušovanie práva EHP.
 Za škodu spôsobenú vnútroštátnym opatrením, ako je opísané v prvej otázke, zodpovedá štát, ak vnútroštátny súd zistí, že uplatňovanie vnútroštátneho právneho alebo správneho predpisu predstavuje dostatočne závažné porušenie práva EHP a že existuje priama príčinná súvislosť medzi porušením povinnosti štátu a škodou, ktorú utrpela poškodená strana.
 Porušenie práva EHP je dostatočne závažné v prípade, ak vnútroštátnym opatrením, ako je opísané v druhej otázke, bola spôsobená škoda a vnútroštátny právny alebo správny predpis nemožno považovať za účinný z dôvodu nesplnenia oznamovacej povinnosti podľa článku 19 smernice 2000/13/ES. Za takéto porušenie zodpovedá štát, ak vnútroštátny súd zistí, že existuje priama príčinná súvislosť medzi porušením povinnosti štátu a škodou, ktorú utrpela poškodená strana.