text:
 6.10.2011
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 L 262/33
 EMP ÜHISKOMITEE OTSUS
 nr 76/2011,
 1. juuli 2011,
 millega muudetakse EMP lepingu VI lisa („Sotsiaalkindlustus”) ja protokolli nr 37
 EMP ÜHISKOMITEE,
 võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artikleid 98 ja 101,
 ning arvestades järgmist:
 (1)
 Lepingu VI lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 3. juuli 2009. aasta otsusega nr 82/2009 (1).
 (2)
 Lepingu protokolli nr 37 on muudetud EMP Ühiskomitee 2. juuli 2010. aasta otsusega nr 92/2010 (2).
 (3)
 Lepingusse tuleks inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta, (3) parandatud ELTs L 200, 7.6.2004, lk 1, ja ELTs L 204, 4.8.2007, lk 30.
 (4)
 Lepingusse tuleks inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 988/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta (4) ja määratakse kindlaks selle lisade sisu.
 (5)
 Lepingusse tuleks inkorporeerida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord (5).
 (6)
 Lepingusse tuleks inkorporeerida 12. juuni 2009. aasta otsus nr A1, mis käsitleb dialoogi- ja lepitusmenetluse kehtestamist seoses dokumentide kehtivusega, kohaldatavate õigusaktide kindlaksmääramisega ja hüvitiste maksmisega Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 alusel (6).
 (7)
 Lepingusse tuleks inkorporeerida 12. juuni 2009. aasta otsus nr A2, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 12 tõlgendamise kohta, mis käsitleb ajutiselt väljaspool pädeva riigi territooriumi töötavate lähetatud töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes kohaldatavaid õigusakte (7).
 (8)
 Lepingusse tuleks inkorporeerida 12. juuni 2009. aasta otsus nr E1, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artiklis 4 osutatud elektroonilise andmevahetuse praktilist korraldust üleminekuperioodil (8).
 (9)
 Lepingusse tuleks inkorporeerida 12. juuni 2009. aasta otsus nr F1, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 68 tõlgendamist seoses prioriteetsuse määramise eeskirjadega perehüvitiste kattumisel (9).
 (10)
 Lepingusse tuleks inkorporeerida 12. juuni 2009. aasta otsus nr H1, mis käsitleb nõukogu määrustelt (EMÜ) nr 1408/71 ja (EMÜ) nr 574/72 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustele (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 ülemineku raamistikku ning sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsuste ja soovituste kohaldamist (10).
 (11)
 Lepingusse tuleks inkorporeerida 12. juuni 2009. aasta otsus nr H2, mis käsitleb sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni andmetöötluse tehnilise komisjoni töökorda ja koosseisu (11).
 (12)
 Lepingusse tuleks inkorporeerida 12. juuni 2009. aasta otsus nr P1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 50 lõike 4, artikli 58 ja artikli 87 lõike 5 tõlgendamise kohta invaliidsus-, vanadus- ja toitjakaotuspensioni määramisel (12).
 (13)
 Lepingusse tuleks inkorporeerida 12. juuni 2009. aasta otsus nr S1 Euroopa ravikindlustuskaardi kohta (13).
 (14)
 Lepingusse tuleks inkorporeerida 12. juuni 2009. aasta otsus nr S2, mis käsitleb Euroopa ravikindlustuskaardi tehnilist kirjeldust (14).
 (15)
 Lepingusse tuleb inkorporeerida 12. juuni 2009. aasta otsus nr S3, millega määratakse kindlaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 19 lõikega 1 ja artikli 27 lõikega 1 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 25 punkti A alapunktiga 3 hõlmatud hüvitised (15).
 (16)
 Lepingusse tuleks inkorporeerida 12. juuni 2009. aasta otsus nr U1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 54 lõike 3 kohta, mis käsitleb töötushüvitise suurendamist ülalpeetavate pereliikmete olemasolul (16).
 (17)
 Lepingusse tuleks inkorporeerida 12. juuni 2009. aasta otsus nr U2 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 65 lõike 2 (milles käsitletakse selliste täielikult töötute isikute, v.a piirialatöötajate õigust töötushüvitistele, kes oma viimasel töötamisperioodil või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise perioodil elasid muus liikmesriigis kui pädev liikmesriik) kohaldamisala kohta (17).
 (18)
 Lepingusse tuleks inkorporeerida 12. juuni 2009. aasta otsus nr U3 mõiste „osaline töötus” ulatuse kohta, mis kehtib Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 65 lõikes 1 osutatud töötute isikute suhtes (18).
 (19)
 Lepingusse tuleks inkorporeerida 12. juuni 2009. aasta soovitus nr P1, mis käsitleb Gottardo kohtuotsust, mille kohaselt mitteliikmesriigiga sõlmitud kahepoolsest sotsiaalkindlustuskonventsioonist riigi enda kodanikele tulenevaid eeliseid tuleb võimaldada ka töötajatele, kes on teiste liikmesriikide kodanikud (19).
 (20)
 Lepingusse tuleks inkorporeerida 12. juuni 2009. aasta soovitus nr U1, mis käsitleb selliste töötute suhtes kohaldatavat õigust, kes tegelevad osaajalise kutse- või kaubandustegevusega liikmesriigis, mis ei ole nende elukohariik (20).
 (21)
 Lepingusse tuleks inkorporeerida 12. juuni 2009. aasta soovitus nr U2, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 64 lõike 1 punkti a kohaldamist töötute suhtes, kes lähevad kaasa oma abikaasa või partneriga, kes asub tegelema kutse- või äritegevusega liikmesriigis, mis ei ole pädev liikmesriik (21).
 (22)
 Lepingu heaks toimimiseks tuleks lepingu protokolli nr 37 laiendada, hõlmamaks määrusega (EÜ) nr 883/2004 loodud sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise halduskomisjoni, ja VI lisa tuleb muuta, määratlemaks nimetatud komisjoni ja selle juurde kuuluvate organitega ühinemiseks vajalikud menetlused.
 (23)
 Määrusega (EÜ) nr 883/2004 tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1408/71, (22) mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt lepingust välja jätta.
 (24)
 Määrusega (EÜ) nr 987/2009 tunnistatakse alates 1. maist 2010 kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 574/72, (23) mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt lepingust välja jätta.
 (25)
 Kõik pealkirjade „Õigusaktid, mida lepinguosalised nõuetekohaselt arvesse võtavad” ja „Õigusaktid, mida lepinguosalised arvesse võtavad” all loetletud õigusaktid on aegunud ja tuleks sellest tulenevalt lepingust välja jätta,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Lepingu VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisa sätetele.
 Artikkel 2
 Lepingu protokolli nr 37 (mis sisaldab artikliga 101 ettenähtud loetelu) punkti 5 tekst „Võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse halduskomisjon” asendatakse järgmisega:
 „Sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise halduskomisjon (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 883/2004).”
 Artikkel 3
 Määruste (EÜ) nr 883/2004, parandatud ELTs L 200, 7.6.2004, lk 1, ja ELTs L 204, 4.8.2007, lk 30, (EÜ) nr 987/2009 ja (EÜ) nr 998/2009, otsuste nr A1, A2, E1, F1, H1, H2, P1, S1, S2, S3, U1, U2 ja U3 ning soovituste nr P1, U1 ja U2 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.
 Artikkel 4
 Käesolev otsus jõustub EMP Ühiskomitee viimasele teavitamisele järgneval päeval vastavalt lepingu artikli 103 lõikele 1 (24).
 Artikkel 5
 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja selle EMP kaasandes.
 Brüssel, 1. juuli 2011
 EMP Ühiskomitee nimel
 eesistuja
 Kurt JÄGER
 (1) ELT L 277, 22.10.2009, lk 34.
 (2) ELT L 277, 21.10.2010, lk 46.
 (3) ELT L 166, 30.4.2004, lk 1.
 (4) ELT L 284, 30.10.2009, lk 43.
 (5) ELT L 284, 30.10.2009, lk 1.
 (6) ELT C 106, 24.4.2010, lk 1.
 (7) ELT C 106, 24.4.2010, lk 5.
 (8) ELT C 106, 24.4.2010, lk 9.
 (9) ELT C 106, 24.4.2010, lk 11.
 (10) ELT C 106, 24.4.2010, lk 13.
 (11) ELT C 106, 24.4.2010, lk 17.
 (12) ELT C 106, 24.4.2010, lk 21.
 (13) ELT C 106, 24.4.2010, lk 23.
 (14) ELT C 106, 24.4.2010, lk 26.
 (15) ELT C 106, 24.4.2010, lk 40.
 (16) ELT C 106, 24.4.2010, lk 42.
 (17) ELT C 106, 24.4.2010, lk 43.
 (18) ELT C 106, 24.4.2010, lk 45.
 (19) ELT C 106, 24.4.2010, lk 47.
 (20) ELT C 106, 24.4.2010, lk 49.
 (21) ELT C 106, 24.4.2010, lk 51.
 (22) EÜT L 149, 5.7.1971, lk 2.
 (23) EÜT L 74, 27.3.1972, lk 1.
 (24) Põhiseadusest tulenevad nõuded on esitatud.
 LISA
 Lepingu VI lisa tekst asendatakse järgmisega:
 „SISSEJUHATUS
 Kui käesolevas lisas nimetatud õigusaktid sisaldavad mõisteid või viitavad menetlustele, mis on omased ühenduse õiguskorrale, nagu:
 —
 preambulid;
 —
 ühenduse õigusaktide adressaadid;
 —
 viited EÜ territooriumidele või keeltele;
 —
 viited EÜ liikmesriikide, nende avalik-õiguslike isikute, ettevõtete või üksikisikute õigustele ja kohustustele üksteise suhtes ning
 —
 viited teavitamis- ja teatamiskorrale;
 kohaldatakse protokolli nr 1 horisontaalsete kohanduste kohta, kui käesolevas lisas ei ole sätestatud teisiti.
 VALDKONDLIKUD KOHANDUSED
 I.
 Käesoleva lisa kohaldamisel ja vaatamata protokolli nr 1 sätetele loetakse, et nimetatud õigusaktides sisalduv mõiste „liikmesriigid” hõlmab lisaks oma tähendusele asjakohastes EÜ õigusaktides Islandi, Liechtensteini ja Norrat.
 II.
 Käesolevas lisas nimetatud õigusaktide sätete kohaldamisel käesoleva lepingu eesmärkidel võtab EÜ komisjoni juures tegutseva sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise halduskomisjoni õigused ja kohustused ning nimetatud halduskomisjoni juures tegutseva kontrollinõukogu ja andmetöötluse tehnilise komisjoni õigused ja kohustused üle EMP Ühiskomitee vastavalt lepingu VII osale.
 I. SOTSIAALKINDLUSTUSE ÜLDINE KOOSKÕLASTAMINE
 NIMETATUD ÕIGUSAKTID
 1.
 32004 R 0883: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta (ELT L 166, 30.4.2004, lk 1), parandatud ELTs L 200, 7.6.2004, lk 1, ja ELTs L 204, 4.8.2007, lk 30, muudetud:
 —
 32009 R 0988: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 988/2009, 16. september 2009 (ELT L 284, 30.10.2009, lk 43).
 Käesoleva lepingu kohaldamisel kohandatakse määrust (EÜ) nr 883/2004 järgmiselt:
 a)
 artikli 87 lõikele 10 lisatakse järgmine lõik:
 „Liechtensteini suhtes kohaldatakse artikli 65 lõigete 2 ja 3 teist lauset hiljemalt 1. maist 2012.”;
 b)
 I lisa I jakku lisatakse järgmine tekst:
 „ISLAND
 Ülalpidamistoetuste ettemaksed sotsiaalkindlustusseaduse nr 100/2007 alusel.
 LIECHTENSTEIN
 Ülalpidamistoetuste ettemaksed ülalpidamiseks ettemakseid lubava seaduse (21. juuni 1989, muudetud) alusel.
 NORRA
 Lapsehooldustoetuse ettemaksed 17. veebruari 1989. aasta lapsehooldustoetuse ettemakseseaduse nr 2 alusel.”;
 c)
 I lisa II jakku lisatakse järgmine tekst:
 „ISLAND
 Ühekordsed toetused rahvusvahelise lapsendamise kulude katteks lapsendamistoetuste seaduse nr 152/2006 alusel.
 NORRA
 Riikliku kindlustusseaduse kohased ühekordsed lapse sünnitoetused.
 Riikliku kindlustusseaduse kohased ühekordsed lapsendamistoetused.”;
 d)
 II lisasse lisatakse järgmine tekst:
 „ISLAND – TAANI
 18. augusti 2003. aasta Põhjamaade sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 7, milles käsitletakse täiendavate reisikulude katmist haigestumise korral teises Põhjamaade riigis, mistõttu on tagasipöördumiseks elukohariiki vaja teha kulukam reis.
 ISLAND – SOOME
 18. augusti 2003. aasta Põhjamaade sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 7, milles käsitletakse täiendavate reisikulude katmist haigestumise korral teises Põhjamaade riigis, mistõttu on tagasipöördumiseks elukohariiki vaja teha kulukam reis.
 ISLAND – ROOTSI
 18. augusti 2003. aasta Põhjamaade sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 7, milles käsitletakse täiendavate reisikulude katmist haigestumise korral teises Põhjamaade riigis, mistõttu on tagasipöördumiseks elukohariiki vaja teha kulukam reis.
 ISLAND – NORRA
 18. augusti 2003. aasta Põhjamaade sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 7, milles käsitletakse täiendavate reisikulude katmist haigestumise korral teises Põhjamaade riigis, mistõttu on tagasipöördumiseks elukohariiki vaja teha kulukam reis.
 NORRA – TAANI
 18. augusti 2003. aasta Põhjamaade sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 7, milles käsitletakse täiendavate reisikulude katmist haigestumise korral teises Põhjamaade riigis, mistõttu on tagasipöördumiseks elukohariiki vaja teha kulukam reis.
 NORRA – SOOME
 18. augusti 2003. aasta Põhjamaade sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 7, milles käsitletakse täiendavate reisikulude katmist haigestumise korral teises Põhjamaade riigis, mistõttu on tagasipöördumiseks elukohariiki vaja teha kulukam reis.
 NORRA – ROOTSI
 18. augusti 2003. aasta Põhjamaade sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 7 (milles käsitletakse täiendavate reisikulude katmist haigestumise korral teises Põhjamaade riigis, mistõttu on tagasipöördumiseks elukohariiki vaja teha kulukam reis).”;
 e)
 III lisasse lisatakse järgmine tekst:
 „ISLAND
 NORRA”;
 f)
 IV lisasse lisatakse järgmine tekst:
 „ISLAND
 LIECHTENSTEIN”;
 g)
 VIII lisa 1. osasse lisatakse järgmine tekst:
 „ISLAND
 Kõik vanaduspensioni ja riigiametnike skeemiga seotud taotlused.
 LIECHTENSTEIN
 Kõik taotlused vanadus- ja toitjakaotuspensioni ning invaliidsuskindlustuse saamiseks riiklikust pensioniskeemist, samuti kutsealase pensioniskeemi alla kuuluvate vanadus-, toitjakaotus- ja invaliidsuspensionide taotlused ulatuses, mille puhul vastava pensionifondi eeskirjad ei sisalda vähendamissätteid.
 NORRA
 Kõik vanaduspensioni taotlused, välja arvatud IX lisas nimetatud pensionid.”;
 h)
 VIII lisa 2. osasse lisatakse järgmine tekst:
 „ISLAND
 Vanadus-tööpensioni skeem.
 LIECHTENSTEIN
 Vanadus-, toitjakaotus- ja invaliidsuspensionid kutsealasest pensioniskeemist.”;
 i)
 IX lisa I jakku lisatakse järgmine tekst:
 „ISLAND
 Lapsepension sotsiaalkindlustusseaduse nr 100/2007 alusel ja lapsepension kohustusliku pensionikindlustuse ja pensionifondide seaduse nr 129/1997 alusel.”;
 j)
 IX lisa II jakku lisatakse järgmine tekst:
 „ISLAND
 Invaliidsuspension põhipensioni, täiendava pensioni ja vanadusega seotud täiendava pensionina sotsiaalkindlustusseaduse nr 100/2007 alusel.
 Invaliidsuspension kohustusliku pensionikindlustuse ja pensionifondide seaduse nr 129/1997 alusel.
 NORRA
 Norra invaliidsuspension, samuti juhul, kui see on pensioniikka jõudmisel muudetud vanaduspensioniks, ning kõik pensionid (toitjakaotus- ja vanaduspensionid), mis põhinevad lahkunu pensionitasudel.”;
 k)
 X lisasse lisatakse järgmine tekst:
 „LIECHTENSTEIN
 a)
 Pimedatele ettenähtud toetused (17. detsembri 1970. aasta seadus pimedatele toetuse andmise kohta, muudetud).
 b)
 Rasedus- ja sünnitustoetused (25. novembri 1981. aasta seadus rasedus- ja sünnitustoetuste andmise kohta, muudetud).
 c)
 Täiendavad soodustused vanadus-, toitjakaotus- ja invaliidsuskindlustuse puhul (10. detsembri 1965. aasta seadus täiendavate soodustuste kohta vanadus-, toitjakaotus- ja invaliidsuskindlustuse puhul, muudetud).
 NORRA
 a)
 Tagatud minimaalne lisapension riikliku kindlustusseaduse alusel isikutele, kes on sündinud puudega või on saanud puude lapsena.
 b)
 Erisoodustused kooskõlas 29. aprilli 2005. aasta aktiga nr 21, mis käsitleb täiendavate hüvitiste andmist isikutele, kelle elamisperiood Norras on lühike.”;
 l)
 XI lisasse lisatakse järgmine tekst:
 „ISLAND
 1.
 a)
 Olenemata artikli 6 sätetest on isikutel, kes pole ühes või mitmes EÜ liikmesriigis või EFTA riigis tasulist tööd teinud, õigus saada Islandi sotsiaalpensionile ainult juhul, kui nad on olnud või on varem olnud Islandi alalised elanikud vähemalt kolm aastat, ning arvestades Islandi õigusaktides sätestatud vanusepiiranguid.
 b)
 Eespool nimetatud sätteid ei kohaldata Islandil tasulist tööd tegevate või tasulist tööd teinud isikute perekonnaliikmete või üliõpilaste või nende perekonnaliikmete õiguse suhtes saada Islandi sotsiaalpensioni.
 2.
 Kui töötamine või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine Islandis on lõppenud ja risk realiseerub töötamise või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise ajal sellises teises liikmesriigis, mille suhtes kohaldatakse käesolevat määrust, ning kui vastavalt Islandi sotsiaalkindlustuse ja lisapensionisüsteemide (pensionifondid) alastele õigusaktidele ei hõlma invaliidsuspension enam perioodi riski realiseerumise ja pensioniea saabumise vahel (tulevane periood), võetakse tulevase perioodi nõude suhtes arvesse kõnealuse teise liikmesriigi õigusaktide alusel täitunud kindlustusperioode, nagu oleksid need Islandis täitunud kindlustusperioodid.
 LIECHTENSTEIN
 1.
 Liechtensteini ravikindlustusskeemis kindlustamise kohustus mitterahaliste hüvitiste saamiseks („Krankenpflegeversicherung”) ja võimalikud erandid.
 a)
 Liechtensteini mitterahaliste hüvitiste saamiseks mõeldud kohustuslikku ravikindlustust käsitlevaid õigusakte kohaldatakse järgmiste mujal kui Liechtensteinis elavate isikute suhtes:
 i)
 isikud, kelle suhtes kohaldatakse Liechtensteini õigusnorme vastavalt määruse II jaotisele;
 ii)
 isikud, kellele hüvitiste maksmise kulud kannab Liechtenstein vastavalt määruse artiklitele 24, 25 ja 26;
 iii)
 isikud, kes saavad Liechtensteini töötushüvitisi;
 iv)
 punktis i ja iii osutatud isikute või Liechtensteinis elavate töötajate või füüsilisest isikust ettevõtjate pereliikmed, kes on Liechtensteini ravikindlustusskeemi alusel kindlustatud;
 v)
 punktis ii osutatud isikute või Liechtensteinis elavate pensionäride pereliikmed, kes on Liechtensteini ravikindlustusskeemi alusel kindlustatud.
 Perekonnaliikmeteks peetakse isikuid vastavalt elukohariigi õigusaktides esitatud perekonnaliikme määratlusele.
 b)
 Punktis a nimetatud isikud võivad taotluse esitamisel saada vabastuse mitterahaliste hüvitiste saamiseks mõeldud kohustuslikust kindlustusest, kui ja kuni nad on Austria elanikud ja suudavad tõendada, et haigestumise korral kuuluvad nad riikliku või samaväärse ravikindlustussüsteemi alla. Vabastus võidakse tühistada ainult tööandja vahetamise korral.
 See taotlus
 i)
 tuleb esitada kolme kuu jooksul alates kuupäevast, mil tekib kohustus liituda Liechtensteini kindlustussüsteemiga; kui taotlus esitatakse mõjuval põhjusel pärast osutatud tähtaega, jõustub erand kindlustuskohustuse alguskuupäevast. Isikud, kes on määruse EMPs jõustumise ajal juba Austrias kindlustatud, loetakse Liechtensteini mitterahaliste hüvitiste saamiseks mõeldud kohustuslikust ravikindlustusest vabastatuks;
 ii)
 kehtib kõikide samas riigis elavate perekonnaliikmete suhtes.
 2.
 Nende Liechtensteinis töötavate, kuid seal mitteelavate isikute suhtes, kellel on punkti 1 alapunkti b kohaselt riiklik või samaväärne kindlustus vastavalt oma elukohariigi kindlustusskeemile, ning nimetatud isikute perekonnaliikmete suhtes kohaldatakse nende Liechtensteinis viibimise ajal määruse artiklit 19.
 3.
 Määruse artiklite 18, 19, 20 ja 27 kohaldamisel Liechtensteinis kannab pädev kindlustaja kõik tõendatud kulud.
 4.
 Kui sellise isiku suhtes, kelle suhtes kohaldatakse Liechtensteini õigusnorme vastavalt määruse II jaotisele, on lõike 1 punkti b kohaselt kohaldatavad ka mõne teise käesoleva lepinguga hõlmatud riigi ravikindlustust käsitlevad õigusaktid, ning kui isikul on õigus saada hüvitist nii Liechtensteini tööõnnetuste, tööga mitteseotud õnnetuste ja kutsehaiguste vastu kindlustavalt asutuselt kui ka pädevalt ravikindlustusasutuselt, jagatakse tööga mitteseotud õnnetuste mitterahaliste hüvitiste kulud võrdselt mõlema asutuse vahel. Liechtensteini tööõnnetuste ja tööga mitteseotud õnnetuste vastu kindlustav asutus katab tööõnnetustest, teel töökohale toimunud õnnetustest ja kutsehaigustest tulenevad kulud ka juhul, kui isikul on õigus saada hüvitist elukohariigi ravikindlustusasutuselt.
 NORRA
 1.
 Norra õigusaktide üleminekusätteid, mis näevad ette täieliku lisapensioni jaoks nõutava kindlustusperioodi vähendamise enne 1937. aastat sündinud isikute puhul, kohaldatakse käesoleva määrusega hõlmatud isikute suhtes juhul, kui nad on elanud Norras või töötanud või tegutsenud füüsilisest isikust ettevõtjana Norras nõutava arvu aastaid pärast oma 16. sünnipäeva ja enne 1. jaanuari 1967. See nõue on üks aasta iga aasta kohta, mille võrra isiku sünniaasta eelneb aastale 1937.
 2.
 Riikliku kindlustusseaduse alusel kindlustatud isikule, kes hooldab hooldust vajavaid vanu, puudega või haigeid isikuid, antakse selliste ajavahemike eest pensionipunkte vastavalt ettenähtud tingimustele. Samuti, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 44 kohaldamist, saab väikelapsi hooldav isik pensionipunkte, elades muus riigis kui Norra, mille suhtes kohaldatakse käesolevat määrust, kui kõnealune isik on lapsehoolduspuhkusel vastavalt Norra tööõigusele.
 3.
 a)
 Olenemata artikli 6 sätetest on isikutel, kes pole ühes või mitmes EÜ liikmesriigis või EFTA riigis tasulist tööd teinud, õigus Norra sotsiaalpensionile ainult juhul, kui nad on olnud või on varem olnud Norra alalised elanikud vähemalt kolm aastat, ning arvestades Norra õigusaktides sätestatud vanusepiiranguid.
 b)
 Eespool nimetatud sätteid ei kohaldata Norras tasulist tööd tegevate või tasulist tööd teinud isikute perekonnaliikmete või üliõpilaste või nende perekonnaliikmete õiguse suhtes saada Norra sotsiaalpensioni.”.
 EFTA RIIKIDE OSALEMISE KORD SOTSIAALKINDLUSTUSSÜSTEEMIDE KOOSKÕLASTAMISE HALDUSKOMISJONIS NING SELLE KOMISJONI JUURES TEGUTSEVAS ANDMETÖÖTLUSE TEHNILISES KOMISJONIS JA KONTROLLINÕUKOGUS VASTAVALT LEPINGU ARTIKLILE 101
 Island, Liechtenstein ja Norra võivad igaüks saata nõuandva pädevusega esindaja (vaatleja) Euroopa Komisjoni juures tegutseva sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise halduskomisjoni ning nimetatud halduskomisjoni juures tegutseva andmetöötluse tehnilise komisjoni ja kontrollinõukogu koosolekutele.
 2.
 32009 R 0987: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 987/2009, 16. september 2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord (ELT L 284, 30.10.2009, lk 1).
 Käesoleva lepingu kohaldamisel kohandatakse määrust (EÜ) nr 987/2009 järgmiselt:
 a)
 1. lisasse lisatakse järgmine tekst:
 „ISLAND – TAANI
 18. augusti 2003. aasta Põhjamaade sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 15: kokkulepe vastastikuse tagasimaksmisest loobumise kohta vastavalt määruse (EMÜ) nr 1408/71 artiklitele 36, 63 ja 70 (haiguse, raseduse ja sünnituse, tööõnnetuse ja kutsehaiguse korral antud mitterahaliste hüvitiste kulud ja töötushüvitised) ning määruse (EMÜ) nr 574/72 artiklile 105 (halduskontrolli ja arstliku läbivaatuse kulud).
 ISLAND – LUKSEMBURG
 30. novembri 2001. aasta kokkulepe sotsiaalkindlustusalaste kulude tagasimaksmise kohta.
 ISLAND – SOOME
 18. augusti 2003. aasta Põhjamaade sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 15: kokkulepe vastastikuse tagasimaksmisest loobumise kohta vastavalt määruse (EMÜ) nr 1408/71 artiklitele 36, 63 ja 70 (haiguse, raseduse ja sünnituse, tööõnnetuse ja kutsehaiguse korral antud mitterahaliste hüvitiste kulud ja töötushüvitised) ning määruse (EMÜ) nr 574/72 artiklile 105 (halduskontrolli ja arstliku läbivaatuse kulud).
 ISLAND – ROOTSI
 18. augusti 2003. aasta Põhjamaade sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 15: kokkulepe vastastikuse tagasimaksmisest loobumise kohta vastavalt määruse (EMÜ) nr 1408/71 artiklitele 36, 63 ja 70 (haiguse, raseduse ja sünnituse, tööõnnetuse ja kutsehaiguse korral antud mitterahaliste hüvitiste kulud ja töötushüvitised) ning määruse (EMÜ) nr 574/72 artiklile 105 (halduskontrolli ja arstliku läbivaatuse kulud).
 ISLAND – NORRA
 18. augusti 2003. aasta Põhjamaade sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 15: kokkulepe vastastikuse tagasimaksmisest loobumise kohta vastavalt määruse (EMÜ) nr 1408/71 artiklitele 36, 63 ja 70 (haiguse, raseduse ja sünnituse, tööõnnetuse ja kutsehaiguse korral antud mitterahaliste hüvitiste kulud ja töötushüvitised) ning määruse (EMÜ) nr 574/72 artiklile 105 (halduskontrolli ja arstliku läbivaatuse kulud).
 NORRA – TAANI
 18. augusti 2003. aasta Põhjamaade sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 15: kokkulepe vastastikuse tagasimaksmisest loobumise kohta vastavalt määruse (EMÜ) nr 1408/71 artiklitele 36, 63 ja 70 (haiguse, raseduse ja sünnituse, tööõnnetuse ja kutsehaiguse korral antud mitterahaliste hüvitiste kulud ja töötushüvitised) ning määruse (EMÜ) nr 574/72 artiklile 105 (halduskontrolli ja arstliku läbivaatuse kulud).
 NORRA – LUKSEMBURG
 19. märtsi 1998. aasta kokkuleppe artiklid 2 kuni 4 kulude hüvitamisest sotsiaalkindlustuse valdkonnas.
 NORRA – MADALMAAD
 23. jaanuari 2007. aasta kokkulepe määrustes (EMÜ) nr 1408/71 ja 574/72 sätestatud mitterahaliste hüvitiste kulude tagasimaksmise kohta.
 NORRA – PORTUGAL
 24. novembri 2000. aasta kokkulepe määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 36 lõikes 3 ja artikli 63 lõikes 3 ning määruse (EMÜ) nr 574/72 artikli 105 lõikes 2 sätestatud haiguse, raseduse ja sünnituse, tööõnnetuste ja kutsehaiguste puhul makstavate mitterahaliste hüvitiste kulude ja administratiivsete kontrollimiste ja meditsiiniliste läbivaatusega seotud kulude hüvitamise peatamise kohta.
 NORRA – SOOME
 18. augusti 2003. aasta Põhjamaade sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 15: kokkulepe vastastikuse tagasimaksmisest loobumise kohta vastavalt määruse (EMÜ) nr 1408/71 artiklitele 36, 63 ja 70 (haiguse, raseduse ja sünnituse, tööõnnetuse ja kutsehaiguse korral antud mitterahaliste hüvitiste kulud ja töötushüvitised) ning määruse (EMÜ) nr 574/72 artiklile 105 (halduskontrolli ja arstliku läbivaatuse kulud).
 NORRA – ROOTSI
 18. augusti 2003. aasta Põhjamaade sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikkel 15: kokkulepe vastastikuse tagasimaksmisest loobumise kohta vastavalt määruse (EMÜ) nr 1408/71 artiklitele 36, 63 ja 70 (haiguse, raseduse ja sünnituse, tööõnnetuse ja kutsehaiguse korral antud mitterahaliste hüvitiste kulud ja töötushüvitised) ning määruse (EMÜ) nr 574/72 artiklile 105 (halduskontrolli ja arstliku läbivaatuse kulud).
 NORRA – ÜHENDKUNINGRIIK
 Määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 36 lõikega 3 ja artikli 63 lõikega 3 (mitterahaliste hüvitiste tagasimaksmise või tagasimaksmisest loobumise kohta) ning määruse (EMÜ) nr 574/72 artikliga 105 (halduskontrolli ja arstliku läbivaatuse kulude tagasimaksmisest loobumise kohta) seotud 20. märtsi ja 3. aprilli 1997. aasta kirjavahetus.”;
 b)
 3. lisasse lisatakse järgmine tekst:
 „NORRA”;
 c)
 5. lisasse lisatakse järgmine tekst:
 „LIECHTENSTEIN
 NORRA”.
 ÕIGUSAKTID, MIDA LEPINGUOSALISED NÕUETEKOHASELT ARVESSE VÕTAVAD
 3.1.
 32010 D 0424(01): otsus nr A1, 12. juuni 2009, mis käsitleb dialoogi- ja lepitusmenetluse kehtestamist seoses dokumentide kehtivusega, kohaldatavate õigusaktide kindlaksmääramisega ja hüvitiste maksmisega Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 alusel (ELT C 106, 24.4.2010, lk 1).
 3.2.
 32010 D 0424(02): otsus nr A2, 12. juuni 2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 12 tõlgendamise kohta, mis käsitleb ajutiselt väljaspool pädeva riigi territooriumi töötavate lähetatud töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes kohaldatavaid õigusakte (ELT C 106, 24.4.2010, lk 5).
 4.1.
 32010 D 0424(03): otsus nr E1, 12. juuni 2009, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artiklis 4 osutatud elektroonilise andmevahetuse praktilist korraldust üleminekuperioodil (ELT C 106, 24.4.2010, lk 9).
 5.1.
 32010 D 0424(04): otsus nr F1, 12. juuni 2009, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 68 tõlgendamist seoses prioriteetsuse määramise eeskirjadega perehüvitiste kattumisel (ELT C 106, 24.4.2010, lk 11).
 6.1.
 32010 D 0424(05): otsus nr H1, 12. juuni 2009, mis käsitleb nõukogu määrustelt (EMÜ) nr 1408/71 ja (EMÜ) nr 574/72 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustele (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 ülemineku raamistikku ning sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsuste ja soovituste kohaldamist (ELT C 106, 24.4.2010, lk 13).
 6.2.
 32010 D 0424(06): otsus nr H2, 12. juuni 2009, mis käsitleb sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni andmetöötluse tehnilise komisjoni töökorda ja koosseisu (ELT C 106, 24.4.2010, lk 17).
 7.1.
 32010 D 0424(07): otsus nr P1, 12. juuni 2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 50 lõike 4, artikli 58 ja artikli 87 lõike 5 tõlgendamise kohta invaliidsus-, vanadus- ja toitjakaotuspensioni määramisel (ELT C 106, 24.4.2010, lk 21).
 8.1.
 32010 D 0424(08): otsus nr S1, 12. juuni 2009, Euroopa ravikindlustuskaardi kohta (ELT C 106, 24.4.2010, lk 23).
 8.2.
 32010 D 0424(09): otsus nr S2, 12. juuni 2009, mis käsitleb Euroopa ravikindlustuskaardi tehnilist kirjeldust (ELT C 106, 24.4.2010, lk 26).
 Käesoleva lepingu kohaldamisel käsitatakse otsuse nr S2 sätteid järgmise kohandusega:
 olenemata otsuse lisa punktist 3.3.2 on EFTA riikidel sellegipoolest võimalus kanda nende poolt väljaantavatele ravikindlustuskaartidele Euroopa tähed.
 8.3.
 32010 D 0424(10): otsus nr S3, 12. juuni 2009, millega määratakse kindlaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 19 lõikega 1 ja artikli 27 lõikega 1 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 25A osa lõikega 3 hõlmatud hüvitised (ELT C 106, 24.4.2010, lk 40).
 9.1.
 32010 D 0424(11): otsus nr U1, 12. juuni 2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 54 lõike 3 kohta, mis käsitleb töötushüvitise suurendamist ülalpeetavate pereliikmete olemasolul (ELT C 106, 24.4.2010, lk 42).
 9.2.
 32010 D 0424(12): otsus nr U2, 12. juuni 2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 65 lõike 2 (milles käsitletakse selliste täielikult töötute isikute, v.a piirialatöötajate õigust töötushüvitistele, kes oma viimasel töötamisperioodil või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise perioodil elasid muus liikmesriigis kui pädev liikmesriik) kohaldamisala kohta (ELT C 106, 24.4.2010, lk 43).
 9.3.
 32010 D 0424(13): otsus nr U3, 12. juuni 2009, mõiste „osaline töötus” ulatuse kohta, mis kehtib Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 65 lõikes 1 osutatud töötute isikute suhtes (ELT C 106, 24.4.2010, lk 45).
 ÕIGUSAKTID, MIDA LEPINGUOSALISED ARVESSE VÕTAVAD
 10.1.
 32010 H 0424(01): soovitus nr P1, 12. juuni 2009, mis käsitleb Gottardo kohtuotsust, mille kohaselt mitteliikmesriigiga sõlmitud kahepoolsest sotsiaalkindlustuskonventsioonist riigi enda kodanikele tulenevaid eeliseid tuleb võimaldada ka töötajatele, kes on teiste liikmesriikide kodanikud (ELT C 106, 24.4.2010, lk 47).
 11.1.
 32010 H 0424(02): soovitus nr U1, 12. juuni 2009, mis käsitleb selliste töötute suhtes kohaldatavat õigust, kes tegelevad osaajalise kutse- või kaubandustegevusega liikmesriigis, mis ei ole nende elukohariik (ELT C 106, 24.4.2010, lk 49).
 11.2.
 32010 H 0424(03): soovitus nr U2, 12. juuni 2009, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 64 lõike 1 punkti a kohaldamist töötute suhtes, kes lähevad kaasa oma abikaasa või partneriga, kes asub tegelema kutse- või äritegevusega liikmesriigis, mis ei ole pädev liikmesriik (ELT C 106, 24.4.2010, lk 51).
 II. TÄIENDAVATE PENSIONIÕIGUSTE KAITSE
 NIMETATUD ÕIGUSAKTID
 12.
 398 L 0049: nõukogu direktiiv 98/49/EÜ, 29. juuni 1998, ühenduse piires liikuvate töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate täiendavate pensioniõiguste kaitse kohta (EÜT L 209, 25.7.1998, lk 46).”


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 20.8.2005
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 205/28
 Žaloba podaná dne 14. června 2005 Dimitrou Lantzoni proti Soudnímu dvoru Evropských společenství
 (Věc T-226/05)
 (2005/C 205/51)
 Jednací jazyk: francouzština
 Soudu prvního stupně Evropských společenství byla předložena dne 14. června 2005 žaloba podaná proti Soudnímu dvoru Evropských společenství Dimitrou Lantzoni, s bydlištěm v Lucemburku, zastoupenou Michèle Bouché, advokátkou.
 Žalobkyně navrhuje, aby Soud:
 —
 uložil Soudnímu dvoru náhradu škody ve výši 50 000 EUR za morální újmu, která vznikla žalobkyni následkem závažných porušení předpisů, které měly za následek znemožnění jejího služebního postupu,
 —
 uložil žalovanému náhradu nákladů řízení.
 Žalobní důvody a hlavní argumenty
 Dne 3. června 2004 podala žalobkyně, úřednice Soudního dvora, návrh na náhradu škody za majetkovou a morální újmu, která jí vznikla následkem znemožnění jejího služebního postupu zavedením v roce 2000 nového systému povyšování. Jelikož tento návrh, jakož i její stížnost byly zamítnuty, žalobkyně podala projednávanou žalobu. Na podporu svých návrhů uplatňuje, že tvrzené znemožnění jejího služebního postupu, jakož i majetková a morální újma, která jí vznikla, jsou následkem závažných a opakovaných porušení předpisů a neplnění povinností správy Soudního dvora, co se týče jak hodnotících zpráv, tak bodů povýšení přidělovaných na jejich základě.


text:
 8.12.2016
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 C 457/12
 Demande d’avis consultatif de la Cour AELE présentée par le Fürstliches Obergericht du Liechtenstein, le 25 septembre 2015, dans l’affaire Walter Waller contre Liechtensteinische Invalidenversicherung
 (Affaire E-24/15)
 (2016/C 457/10)
 Dans l’affaire Walter Waller contre Liechtensteinische Invalidenversicherung, la Cour AELE a été saisie d’une demande d’avis présentée par le Fürstliches Landgericht (tribunal de première instance de la principauté de Liechtenstein) par lettre datée du 25 septembre 2015, parvenue au greffe de la Cour le 1er octobre 2015. Cette demande porte sur les questions suivantes:
 1.
 Est-il interdit à une institution débitrice, en raison du fait qu’elle est liée par les constatations faites par l’institution du lieu de séjour ou de résidence conformément à l’article 87, paragraphe 2, deuxième phrase, du règlement (CE) no 987/2009, de contester ces constatations — et de ce fait les informations données dans le rapport médical détaillé figurant sur le formulaire E 213 — au cours de la procédure engagée?
 2.
 En cas de réponse affirmative à la question précédente: cet effet contraignant s’applique-t-il également dans le cadre de l’action en justice qui, conformément aux règles de procédure nationales, fait suite à la procédure engagée devant l’institution débitrice?


text:
 21.9.2015
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 311/15
 Valitus, jonka Robert Aubineau, ym. on tehnyt 19.5.2015 unionin yleisen tuomioistuimen (kolmas jaosto) yhdistetyissä asioissa T-195/11, T-458/11, T-448/12 ja T-41/13, Cahier ym. v. neuvosto ja komissio, 18.3.2015 antamasta tuomiosta
 (Asia C-227/15 P)
 (2015/C 311/20)
 Oikeudenkäyntikieli: ranska
 Asianosaiset
 Valittajat: Robert Aubineau, ym. (edustaja: avocat Ch.-E. Gudin)
 Muut osapuolet: Euroopan unionin neuvosto, Euroopan komissio ja Ranskan tasavalta
 Vaatimukset
 Unionin tuomioistuinta vaaditaan
 —
 kumoamaan tuomio, jossa ei ole tunnustettu viinin tuottajiin (producteurs-bouilleurs de cru) kohdistuvaa kieltoa tislata itse tavanomaisen tuotantomäärän ylittäviä viiniksi käytettyjä tuotantomääriään väkeväksi alkoholiksi; tämän perusteeksi tuomiossa on esitetty, että näillä on mahdollisuus hakea tälle toiminnalle hyväksyntä ja päästä näin ensin tislaajan asemaan
 —
 kumoamaan tuomio, jossa ei ole tunnustettu sitä, että asetus (EY) N:o 1623/2000 (1) on syrjivä eikä tarjoa samoja oikeuksia väkevien alkoholijuomien tuottajille
 —
 kumoamaan tuomio, jossa ei ole tunnustettu sitä, että toimielimet ovat toimineet lainvastaisesti ja että ne ovat vastuussa sellaisen lainsäädännön käyttöön ottamisesta, joka on ristiriidassa syrjintäkiellon periaatteen kanssa, vaikka mainittu periaate on unionin yleinen oikeusperiaate, joka on vahvistettu unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä, ja sitä sovelletaan SEUT 40 artiklan mukaan, kun kyse on yhteisistä markkinajärjestelyistä, kuten käsiteltävässä tapauksessa
 —
 kumoamaan tuomio, jossa ei ole tunnustettu valittajille monitulkintaisesta asetuksesta aiheutunutta vahinkoa; kaikki kansalliset tuomioistuimet ovat määränneet mainitun asetuksen johdosta valittajille ankaria seuraamuksia, ja sen monitulkintaisuus johtuu valittajien mukaan säädöksen tekstistä, jonka sisällöstä on vastuussa sen laatija eli tässä tapauksessa komissio.
 Oikeudelliset perusteet ja pääasialliset perustelut
 Valittajat ovat esittäneet neljä valitusperustetta.
 Ensiksikin valittajat vaativat, että unionin tuomioistuin kumoaa unionin yleisen tuomioistuimen tuomion, jossa ei ole tunnustettu sitä, että asetus N:o 1623/2000 on luonteeltaan syrjivä, koska se tarjoa samoja oikeuksia väkevien alkoholijuomien tuottajille.
 Toiseksi ne katsovat, että unionin yleinen tuomioistuin on syyllistynyt väärään lain soveltamiseen, sillä se ei ole tunnustanut toimielinten toimineen lainvastaisesti ja olevan vastuussa siitä, että ne ovat ottaneet käyttöön sellaisen lainsäädännön, joka on ristiriidassa syrjintäkiellon periaatteen kanssa ja tulkinneet tätä lainsäädäntöä. Kyseessä on unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä unionin yleiseksi oikeusperiaatteeksi katsottu ja SEUT 40 artiklassa yhteisten markkinajärjestelyjen puitteissa, kuten käsiteltävässä tapauksessa, sovellettavaksi vahvistettu periaate.
 Kolmanneksi ne moittivat unionin yleisen tuomioistuimen tuomiota siitä, ettei siinä ole tunnustettu niille aiheutunutta vahinkoa. Se, että asetusta N:o 1623/2000 voidaan tulkita monella tavalla, on johtanut siihen, että kansalliset tuomioistuimet ovat määränneet valittajille ankaria seuraamuksia, eli vahinko on syntynyt asetuksen lainvastaisuuden vuoksi.
 Neljänneksi ne moittivat unionin yleisen tuomioistuimen tuomiota siitä, että se ei ole ymmärtänyt oikein asetuksen 65 artiklan sisältöä ja merkitystä. Mainitussa artiklassa säädetään sellaisia tuottajia koskevista erityisistä muotovaatimuksista, joilla on omat tislaamot ja joiden on tislattava ne viinimäärät, jotka ylittävät niiden tavanomaisen viinintuotannon määrät.
 (1) Viinin yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1493/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä markkinamekanismien osalta 25.7.2000 annettu komission asetus (EY) N:o 1623/2000 (EYVL L 194, s. 45).