text:
 11.10.2014
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 295/51
 A BIZOTTSÁG 1071/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2014. október 10.)
 az olaszországi tojás- és baromfihús-ágazatot érintő rendkívüli támogatási intézkedésekről
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 220. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
 mivel:
 (1)
 2013. augusztus 14. és szeptember 5. között Olaszországban a H7N7 altípusba tartozó, nagy patogenitású madárinfluenza előfordulását észlelték és jelentették. A betegség megjelenését három, tojótyúkokat tartó ipari üzemben, egy, tojójércéket tartó ipari üzemben, egy pulykatartó ipari üzemben és egy hagyományos kakasfarmon erősítették meg.
 (2)
 Olaszország gyorsan és megfelelően reagált, meghozva a 2005/94/EK tanácsi irányelv (2) értelmében megkövetelt minden szükséges intézkedést. Az olasz hatóságok védő-, megfigyelési és további, korlátozás alatt álló körzeteket hoztak létre, valamint korlátozó, megfigyelési és megelőző intézkedéseket foganatosítottak a 2013/439/EU (3) és a 2013/443/EU (4) bizottság végrehajtási határozatoknak megfelelően. Ennek köszönhetően rövid időn belül megszűnt a járványveszély. 2014. június 30-ig további uniós és azokhoz kapcsolódó nemzeti korlátozások voltak érvényben, többek között a betegség felszámolását követően a gazdaságok állományainak megújítására és laboratóriumi tesztek elvégzésére vonatkozóan.
 (3)
 2013. szeptember 2-án az olasz hatóságok arról értesítették a Bizottságot, hogy a vírus terjedésének megakadályozását és felszámolását célzó egészségügyi korlátozó intézkedések kihatással voltak egyes gazdasági szereplőkre, akik a 652/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) értelmében igénybe vehető uniós pénzügyi támogatásra nem jogosult bevételkieséseket szenvedtek el.
 (4)
 2014. február 4-én a Bizottsághoz hivatalos kérelem érkezett az olasz hatóságoktól az 1308/2013/EU rendelet 220. cikkének (3) bekezdése szerinti egyes rendkívüli támogatási intézkedések társfinanszírozása iránt.
 (5)
 A megelőző intézkedések következtében ugyanis nehézségek merültek fel a keltetőtojások és a naposcsibék szállítása és forgalomba hozatala kapcsán. Hong Kong, a Fülöp-szigetek, Szaúd-Arábia és az Egyesült Arab Emírségek megtiltották az Olaszországból származó baromfi behozatalát. A szállítási korlátozások további közvetett veszteségeket is okoztak a keltetőtojások kényszerű megsemmisítése vagy feldolgozása révén.
 (6)
 Az 1308/2013/EU rendelet 220. cikkének (5) bekezdésével összhangban az Unió az Olaszország által viselt kiadások 50 %-ával egyenértékű társfinanszírozást nyújthat. Olaszország kérelmének vizsgálatát követően a Bizottságnak meg kell állapítania az egyes rendkívüli piactámogatási intézkedések keretében támogatásra jogosult maximális mennyiségeket.
 (7)
 A túlkompenzáció elkerülése érdekében termékenként meg kell állapítani a társfinanszírozás megfelelő mértékű átalányösszegét. Az uniós társfinanszírozás maximális mértékének meghatározásakor több tényezőt is figyelembe kell venni. Az első, hogy a keltetőtojások élelmiszerré való feldolgozására egyedül a Gallus domesticus faj esetében van mód, ezért a Gallus domesticus keltetőtojásai kapcsán nyújtható uniós társfinanszírozás mértékét a feldolgozott tojások esetében alacsonyabb szinten kell megállapítani, mint minden egyéb, megsemmisítésre szánt keltetőtojás esetében.
 (8)
 A második, hogy a Gallus domesticus eredetileg a végső fogyasztóknak való értékesítésre szánt étkezési tojásaiból a korlátozások következtében a megfigyelési és a további, korlátozás alatt álló körzetekben működő rendeltetési üzemek kénytelenek voltak pasztőrizált tojástermékeket készíteni.
 (9)
 Mindezeken felül további veszteségek keletkeztek a keltetőtojások és a csibék megsemmisítése, a tenyészállományok egy részének korai levágása, a broilercsirkék korai levágása és a tojójércék levágása, valamint – mivel megelőző biológiai biztonsági intézkedésként elrendelték a termelés csökkentését – a keltetőtojások inkubációjának lerövidülése és a csibék termelésbe állításának lehetetlensége, illetve a fiatal tojójércék levágása révén.
 (10)
 Az említett intézkedések Gallus domesticus tojó- és broilercsirkéket, pulykákat, gyöngytyúkokat és kacsákat érintettek.
 (11)
 Végül a betegség kitörését követően a biológiai biztonság visszaesése jelentős veszteségeket eredményezett a termelőknél, amit indokolt kompenzálni.
 (12)
 A kettős finanszírozás elkerülése érdekében figyelmet kell fordítani arra, hogy a veszteségek megtérítésére állami támogatás vagy biztosítás ne vonatkozzon, és hogy az e rendelet szerinti uniós társfinanszírozás csak olyan termékek kapcsán legyen igénybe vehető, amelyekre vonatkozóan a 652/2014/EU rendelet értelmében nem vettek igénybe uniós pénzügyi hozzájárulást.
 (13)
 Az e rendeletben előírt rendkívüli piactámogatási intézkedések körét és érvényességét az érintett piac támogatásához szükséges mértékre kell korlátozni.
 (14)
 Az intézkedések hatékony pénzgazdálkodásának biztosítása érdekében rendelkezni kell arról, hogy Olaszország legkésőbb 2015. szeptember 30-ig teljesítse a kifizetéseket a kedvezményezettek részére.
 (15)
 A kifizetések jogosságának és pontosságának biztosítása érdekében az olasz hatóságoknak előzetes ellenőrzéseket kell végezniük.
 (16)
 Az uniós pénzügyi ellenőrzés céljára az olasz hatóságoknak továbbítaniuk kell a Bizottság felé a kifizetések elszámolását.
 (17)
 Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 Az Olaszország által 2013. augusztus 14. és szeptember 5. között észlelt és jelentett, a H7N7 altípusba tartozó, nagy patogenitású madárinfluenza kitörése által erősen sújtott, egészen 2014. június 30-ig uniós és nemzeti korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó tojás- és baromfihús-piac számára biztosított támogatások kapcsán Olaszországnál felmerülő kiadásokhoz az Unió 50 %-os társfinanszírozást nyújt.
 A kiadásokhoz csak akkor nyújtható uniós társfinanszírozás, ha Olaszország 2015. szeptember 30-ig teljesíti a kifizetéseket a kedvezményezetteknek.
 Az uniós társfinanszírozás maximális mértéke a következők szerint alakul:
 a)
 a 0407 11 00 KN-kód alá tartozó keltetőtojások megsemmisítése kapcsán 0,13824 EUR átalányösszeg minden tojótyúktól származó keltetőtojás után, legfeljebb 38 016 darabig;
 b)
 a 0407 11 00 KN-kód alá tartozó keltetőtojások feldolgozása kapcsán 0,1106 EUR átalányösszeg keltetőtojásonként, tojótyúktól származó keltetőtojásból legfeljebb 4 687 600 darabig, broilercsirkétől származó keltetőtojásból legfeljebb 28 450 darabig;
 c)
 a 0407 11 00 KN-kód alá tartozó, emberi fogyasztásra szánt héjas tojások feldolgozása kapcsán 0,0136 EUR átalányösszeg tojásonként, legfeljebb 1 703 520 darabig;
 d)
 a tojótyúkoktól származó tojások inkubációjának lerövidülése kapcsán 0,01672 EUR átalányösszeg a 0407 11 00 KN-kód alá tartozó keltetőtojásonként, legfeljebb 549 720 darabig;
 e)
 A 0105 KN-kód alá tartozó csibék levágása és megsemmisítése kapcsán a következő átalányösszegek alkalmazandók:
 i.
 0,140959 EUR broilercsibék esetében, legfeljebb 171 920 darabig;
 ii.
 0,162354 EUR kakascsibék esetében, legfeljebb 436 247 darabig;
 iii.
 0,248 EUR tojócsibék esetében, legfeljebb 62 800 darabig;
 iv.
 0,780307 EUR pulykacsibék esetében, legfeljebb 40 500 darabig;
 f)
 a brojlerállományok, brojler-tenyészállományok, pulyka-szülőállományok és broilercsirke nagyszülő-állományok korai levágása kapcsán a következő átalányösszegek alkalmazandók:
 i.
 0,86 EUR broilercsirkék esetében, legfeljebb 19 200 darabig;
 ii.
 2,94912 EUR brojler-tenyészcsirkék esetében, legfeljebb 14 500 darabig;
 iii.
 2,94912 EUR broiler-nagyszülők esetében, legfeljebb 4 485 darabig;
 iv.
 13 824 EUR pulykaszülők esetében, legfeljebb 19 004 darabig;
 g)
 a termelés biológiai biztonságának ideiglenes visszaesése kapcsán a következő átalányösszegek alkalmazandók:
 i.
 0,423936 EUR/m2/hét broilercsirkék esetében, legfeljebb 286 597 m2 területre és 521 040,69 EUR összegig;
 ii.
 0,3779 EUR/m2/hét pulykák esetében, legfeljebb 271 759 m2 területre és 603 604,35 EUR összegig;
 iii.
 0,12 EUR/m2/hét istállóban nevelt jércék esetében, legfeljebb 438 930 m2 területre és 310 937,64 EUR összegig;
 iv.
 0,096 EUR/m2/hét ketrecben nevelt jércék esetében, legfeljebb 370 000 m2 területre és 355 200 EUR összegig;
 v.
 0,3779 EUR/m2/hét gyöngytyúkok esetében, legfeljebb 2 440 m2 területre és 5 161,20 EUR összegig;
 vi.
 0,5714 EUR/m2/hét kacsák esetében, legfeljebb 570 m2 területre és 2 605,55 EUR összegig;
 vii.
 0,3041 EUR/m2/hét hagyományos tojótyúkok esetében, legfeljebb 7 000 m2 területre és 17 031,17 EUR összegig;
 viii.
 0,04 EUR/hét istállóban nevelt tojócsibénként, legfeljebb 326 450 darabig és 81 743,18 EUR összegig;
 ix.
 0,032 EUR/hét ketrecben nevelt tojócsibénként, legfeljebb 100 000 darabig és 14 176 EUR összegig;
 x.
 0,092 EUR/hét ketrecben nevelt tojótyúkonként, legfeljebb 649 440 darabig és 2 415 631,05 EUR összegig;
 xi.
 0,116 EUR/hét istállóban nevelt tojótyúkonként, legfeljebb 1 067 300 darabig és 3 219 212,86 EUR összegig;
 xii.
 0,124 EUR/hét szabadtartásban nevelt tojótyúkonként, legfeljebb 59 160 darabig és 13 644,66 EUR összegig;
 xiii.
 0,144 EUR/hét ökológiai tojótyúkonként, legfeljebb 124 500 darabig és 167 924,16 EUR összegig.
 2. cikk
 E rendelet értelmében csak olyan termékek kapcsán vehető igénybe uniós társfinanszírozás, amelyek után állami támogatást vagy biztosítási kártérítést nem fizettek, és amelyek kapcsán a 652/2014/EU rendelet alapján nem nyújtottak uniós pénzügyi hozzájárulást.
 3. cikk
 A kifizetések teljesítése előtt Olaszország kimerítő adminisztratív és fizikai ellenőrzéseket végez az e rendeletnek való megfelelés biztosítása érdekében.
 Az olasz hatóságok mindenképpen elvégzik a következőket:
 a)
 meggyőződnek a támogatást kérelmező kedvezményezett jogosultságáról;
 b)
 meggyőződnek a benyújtott támogatási kérelmekben említett tojások és állatok jogosultságáról;
 c)
 ellenőrzik a támogatásra jogosító tojások és állatok mennyiségét;
 d)
 minden támogatásra jogosult szereplő esetében ellenőrzik a termelés biológiai biztonságának ideiglenes visszaesése által érintett valós termelési területet és e visszaesés időtartamát.
 4. cikk
 Az olasz hatóságok eljuttatják a Bizottsághoz a kifizetések pénzügyi elszámolását.
 5. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2014. október 10-én.
 a Bizottság részéről
 az elnök
 José Manuel BARROSO
 (1) HL L 347., 2013.12.20., 671. o.
 (2) A Tanács 2005. december 20-i 2005/94/EK irányelve a madárinfluenza elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről és a 92/40/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 10., 2006.1.14., 16. o.).
 (3) A Bizottság 2013. augusztus 19-i 2013/439/EU végrehajtási határozata az Olaszországban előforduló, a H7N7 altípusba tartozó, nagy patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védintézkedésekről (HL L 222., 2013.8.21., 10. o.).
 (4) A Bizottság 2013. augusztus 27-i 2013/443/EU végrehajtási határozata további, korlátozás alatt álló körzetek létrehozását is beleértve az Olaszországban előforduló, a H7N7 altípusba tartozó, nagy patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védőintézkedésekről és a 2013/439/EU végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 230., 2013.8.29., 20. o.).
 (5) Az Európai Parlament és a Tanács 2014. május 15-i 652/2014/EU rendelete az élelmiszerlánccal, az állategészségüggyel és állatjóléttel, valamint a növényegészségüggyel és a növényi szaporítóanyagokkal kapcsolatos kiadások kezelésére vonatkozó rendelkezések megállapításáról, a 98/56/EK, a 2000/29/EK és a 2008/90/EK tanácsi irányelv, a 178/2002/EK, a 882/2004/EK és a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 66/399/EGK, a 76/894/EGK és a 2009/470/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 189., 2014.6.27., 1. o.).


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 28.7.2005
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 L 198/22
 ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 32/2005,
 tehty 11 päivänä maaliskuuta 2005,
 ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta
 ETA:n SEKAKOMITEA, joka
 ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä 'sopimus', ja erityisesti sen 98 artiklan,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)
 Sopimuksen liite II muutettiin 8 päivänä helmikuuta 2005 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 7/2005 (1).
 (2)
 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/98/EY täytäntöönpanosta veren ja sen komponenttien tiettyjen teknisten vaatimusten osalta 22 päivänä maaliskuuta 2004 annettu komission direktiivi 2004/33/EY (2) olisi otettava osaksi sopimusta,
 ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
 1 artikla
 Lisätään sopimuksen liitteessä II olevan XIII luvun 15u kohdan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/98/EY) jälkeen kohta seuraavasti:
 15v.
 ”32004 L 0033: komission direktiivi 2004/33/EY, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2004, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/98/EY täytäntöönpanosta veren ja sen komponenttien tiettyjen teknisten vaatimusten osalta (EUVL L 91, 30.3.2004, s. 25).”
 2 artikla
 Direktiivin 2004/33/EY islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.
 3 artikla
 Tämä päätös tulee voimaan 12 päivänä maaliskuuta 2005, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (3).
 4 artikla
 Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.
 Tehty Brysselissä 11 päivänä maaliskuuta 2005.
 ETA:n sekakomitean puolesta
 Puheenjohtaja
 Richard WRIGHT
 (1) EUVL L 161, 23.6.2005, s. 15.
 (2) EUVL L 91, 30.3.2004, s. 25.
 (3) Valtiosäännön asettamista vaatimuksista on ilmoitettu.


type: legislation

text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 52010PC0012
 Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa Liidu rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2007–2010) /* KOM/2010/0012 lõplik - COD 2010/0004 */
 Brüssel 5.2.2010KOM(2010)12 lõplik2010/0004 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,milles käsitletakse Euroopa Liidu rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2007–2010)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST- Ettepaneku põhjused ja eesmärgidEuroopa Liit on andnud Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (IFI) rahalist toetust alates 1989. aastast. Vastavalt nõukogu 24. jaanuari 2005. aasta määrusele (EÜ) 177/2005, mis käsitleb ühenduse rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile,[1] kohustuti eraldama aastateks 2005 ja 2006 ühenduse eelarvest 15 miljonit eurot aastas. Nimetatud määrus kaotas kehtivuse 31. detsembril 2006 ning see asendati nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1968/2006, mis käsitleb ühenduse rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2007–2010)[2]. Nagu kõik eelmisedki määrused, võeti kõnealune määrus vastu Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 308 kohaselt.Euroopa Parlamendi arvates oleks määrus tulnud vastu võtta Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 159 lõike 3 (nüüd Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 175) kohaselt ning seepärast esitas ta Euroopa Kohtule hagi määruse tühistamiseks[3]. Kohus tegi otsuse 3. septembril 2009 ning otsustas, et õigusliku alusena tuleb arvesse võtta nii artikli 159 lõiget 3 kui ka artiklit 308. Kohus tühistas seega nõukogu määruse (EÜ) nr 1968/2006 ja soovitas institutsioonidel võtta vastu asendusmäärus, mis lähtuks mõlemast õiguslikust alusest.Kooskõlas kohtu otsusega esitab Euroopa Komisjon määruse uue ettepaneku.Võrreldes tühistatud määrusega, viidatakse uue määruse ettepaneku põhjendustes kahele õiguslikule alusele. Kõikide artiklite sõnastus jääb samaks, kuid artiklis 12 sätestatakse, et artiklit 6 kohaldatakse tagasiulatuvalt, sest tühistatud määruse asjakohase artikli kohaselt tuli lõpetamise strateegia esitada komisjonile 2008. aasta juuniks. Kõnealune lõpetamise strateegia on komisjonile esitatud ning see on heaks kiidetud.- Üldine taustRahvusvaheline Iirimaa Fond (The International Fund for Ireland – IFI) loodi 1986. aastal eesmärgiga aidata rakendada 15. novembri 1985. aasta Inglise-Iiri lepingu artikli 10 punkti a, milles on sätestatud, et „ valitsused teevad koostööd, edendamaks majanduslikku ja sotsiaalset arengut Iirimaa mõlema osa neis piirkondades, mis on viimaste aastate ebastabiilsuse tõttu kõige rängemalt kannatada saanud, ning kaaluvad sellele tegevusele rahvusvahelise toetuse hankimist ”.IFI eesmärgid on „edendada majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning soodustada natsionalistide ja unionistide vahelisi kontakte, dialoogi ja leppimist kogu Iirimaal”[4].Pärast Ameerika Ühendriikide ja teiste riikide kiiret toetust otsustas Euroopa Liit seda algatust praktiliselt toetada, tõdedes, et IFI eesmärgid peegeldavad tema enda omi, ning hakkas 1989. aastal IFI-le toetust andma. ELi toetus moodustas 2008. aastal 58 % fondi aastastest toetustest ja 40 % seniste toetuste koguhulgast. Komisjoni vaatleja on osalenud kõikidel IFI halduskogu istungitel alates 1989. aasta algusest. Piirkonna poliitiline taust on aastate jooksul muutunud.1994. aastal kuulutasid peamised poolsõjaväelised rühmitused välja relvarahu; aprillis 1998 sätestati Belfasti kokkuleppega (suure reede kokkulepe) poliitiline lahendus rahuprotsessi käivitamiseks, sealhulgas volituste üleminekuks Põhja-Iirimaa assambleele ja täitevkomiteele, mis loodi 1999. aasta lõpul. Siiski tuleb veel tihti ette usulistest erinevustest ajendatud konflikte ning psühholoogiline ja füüsiline lõhe peamiste kogukondade vahel suureneb. Vaatamata viimase kümnendi jooksul tehtud märkimisväärsetele edusammudele on detsentraliseerimine neljal korral peatunud, see iseloomustab piirkonna rahuprotsessi taustal valitsevaid ohte ja ebakindlust.Rahu toetav majanduslik ja sotsiaalne areng ning rohujuuretasandil lepitamine on pikaajaline protsess.Mõistes et praegusel tasemel ei saa rahvusvaheline toetus lõputult jätkuda, otsustas Rahvusvaheline Fond, et pärast 2010. aastat ei taotleta rahastajatelt enam rahalist toetust. Fond esitas 2005. aastal oma struktuuride ja prioriteetide ülevaate, et vastavalt uuele tegelikkusele määratleda uuesti oma eemärk, ning võttis vastu strateegilise raamistiku, millest juhindutakse fondi viimases tegevusetapis. Strateegia üldnimetus on „Sharing this Space” („Selle ruumi jagamine”) ning see on strateegiline tegevusraamistik ajavahemikuks 2006–2010. Kõnealusel ajavahemikul toetab fond kõige enam abi vajavaid valdkondi ning püüab tagada oma töö pikemaajalist jätkusuutlikkust.- Kõnealuses valdkonnas kehtivad õigusnormidEi kohaldata- Kooskõla muude poliitikavaldkondadegaÜheks selle eesmärgi saavutamise vahendiks on IFI, mis täiendab ELi Põhja-Iirimaa ja Iirimaa piirialade rahu ja leppimise programme (PEACE I 1995–1999, PEACE II 2000–2006 ja PEACE III 2007–2013).HUVITATUD ISIKUTEGA PEETUD KONSULTATSIOONIDE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED- KonsultatsioonidEi kohaldata- Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineKooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 177/2005[5] valmistati kehtetuks tunnistatud määrus ette eelarvepädevatele institutsioonidele esitatud IFI tegevusaruande[6] põhjal, mis oli lisatud määruse ettepanekule. Aruandes hinnatakse fondi tegevust, kasutades komisjoni eksperdiarvamust, et analüüsida kogutud andmeid ja teavet:- fondi tegevuse pideva komisjonipoolse jälgimise käigus;- IFI juhatuse koosolekutele ajastatud komisjoni projektikülastustel ja kontrollkäikudel;- fondi ja projektide juhtide poolt;- fondi poolt välja antud aruannetest ja uurimustest.Tegevusaruandes tunnustatakse IFI väga vajalikku ja positiivset tegevust rahu ja lepitamise saavutamiseks piirkonnas ning seeläbi fondi eesmärkide täitmist. Aruandes jõutakse järeldusele, et:„komisjon usub, et pärast 2006. aastat tuleb raha eraldada käesolevas aruandes tehtud tähelepanekute põhjal, mida võib kajastada kas tulevases nõukogu määruses EÜ toetuse kohta IFI-le või teiste kohaste koostööviiside abil komisjoni ja IFI vahel.”- Mõju hindamineArvestades asjaolu, et tegemist on asendusmäärusega, mis vastab kohtu otsusele õigusliku aluse valiku suhtes, ning võttes arvesse, et määruse artiklite sõnastust ei ole muudetud, tundus, et mõju hindamine oleks ebaproportsionaalselt mahukas tegevus.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG- Õiguslik alusEuroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 175 ja artikli 352 lõige 1.- Õigusakti valikKavandatav õigusakt on määrus, millega asendatakse kohtu otsusega tühistatud määrus.MÕJU EELARVELEEttepanekuga nähakse ette, et EL rahastab IFId nelja aasta jooksul (2007–2010) igal aastal 15 miljoni euro ulatuses. Kavandatud uus periood lõpeb seega 2010. aastal, mis on ühtlasi viimane aasta, mil fond rahastajatelt rahalist toetust taotleb.2010/0004 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,milles käsitletakse Euroopa Liidu rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2007–2010)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 175 ja artikli 352 lõiget 1,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[7],võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[8],võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[9],pärast ettepaneku edastamist riikide parlamentidele,toimides ELi toimimise lepingu artiklis 294 ja artikli 352 lõikes 1 sätestatud korrasning arvestades järgmist:(1) Rahvusvaheline Iirimaa Fond (edaspidi „fond”) loodi 1986. aastal Iirimaa ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuste vahelise 18. septembri 1986. aasta lepinguga Rahvusvahelise Iirimaa Fondi kohta (edaspidi „leping”), et edendada majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning soodustada natsionalistide ja unionistide vahelisi kontakte, dialoogi ja leppimist kogu Iirimaal, viimaks ellu ühte 15. novembri 1985. aasta Inglise-Iiri lepingus sätestatud eesmärki.(2) Tunnistades, et fondi eesmärgid kajastavad Euroopa Liidu eesmärke, on Euroopa Liit andnud fondile rahalist toetust alates 1989. aastast. Vastavalt nõukogu 24. jaanuari 2005. aasta määrusele (EÜ) 177/2005, mis käsitleb ühenduse rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile,[10] kohustuti eraldama aastateks 2005 ja 2006 ühenduse eelarvest 15 miljonit eurot aastas. Nimetatud määrus kaotas kehtivuse 31. detsembril 2006.(3) Nõukogu määruse (EÜ) nr 177/2005 artikli 5 alusel läbiviidud hindamine kinnitas vajadust jätkata fondi tegevuse toetamist, tugevdades samas eesmärkide sünergiat ja kooskõlastamist struktuurifondidega, eelkõige Põhja-Iiri ja Iirimaa piirialade rahu ja leppimise eriprogrammiga (edaspidi „programm PEACE”), mis loodi vastavalt nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta[11].(4) Põhja-Iiri rahuprotsess nõuab Euroopa Liidu toetuse jätkumist fondile pärast 31. detsembrit 2006. Rahuprotsessi edendamiseks tehtud töö tunnustamiseks on programmile PEACE struktuurifondidest ette nähtud lisatoetus ajavahemikuks 2007–2013 vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999)[12] II lisa punktile 22.(5) 15. ja 16. detsembril 2005 Brüsselis toimunud istungil tegi Euroopa Ülemkogu komisjonile ülesandeks võtta vajalikke meetmeid ühenduse toetuse jätkamiseks Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile selle tegevuse lõppetapiks, mis kestab aastani 2010.(6) Käesoleva määruse peamine eesmärk on rahu ja leppimise toetamine struktuurifondidega hõlmatust laiema meetmete valikuga, mis ulatub kaugemale Euroopa Liidu majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse poliitika kohaldamisalast.(7) Euroopa Liidu toetust fondile tuleks anda rahaliste toetustena aastatel 2007, 2008, 2009 ja 2010, et see lõppeks samaaegselt programmi PEACE lõppemisega.(8) Euroopa Liidu toetuse jaotamisel peaks fond eelistama piiriülese ning kogukondadevahelise iseloomuga projekte, mis täiendavad aastatel 2007–2010 programmi PEACE raames rahastatavaid meetmeid.(9) Vastavalt lepingule osalevad kõik fondi rahalised toetajad fondi halduskogu koosolekutel vaatlejatena.(10) Äärmiselt tähtis on tagada fondi meetmete ning ELi toimimise lepingu artiklis 175 sätestatud Euroopa Liidu struktuurifondidest rahastatavate meetmete, eriti programmi PEACE nõuetekohane kooskõlastamine.(11) Fondi rakendamise lähtesumma Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe[13] punkti 38 tähenduses on lisatud käesolevasse määrusesse kogu programmi kehtivusajaks, ilma et see piiraks eelarvepädevate institutsioonide asutamislepingus määratletud volitusi.(12) Fondile antava Euroopa Liidu toetuse summa peaks aastatel 2007, 2008, 2009 ja 2010 olema 15 miljonit eurot aastas väljendatuna jooksvas väärtuses.(13) Fondi tegevuse lõppetapiks (2006–2010) käivitatud strateegia nimetusega „Selle ruumi jagamine” (Sharing this Space) keskendub neljale peamisele valdkonnale: leppimise aluste rajamine kõige kõrvaletõrjutumates kogukondades, kontaktide soodustamine jagunenud kogukondades, integreerituma ühiskonna saavutamine ja pärandi jätmine. Fondi ja käesoleva määruse lõppeesmärk on seega kogukondadevahelise leppimise soodustamine.(14) Euroopa Liidu toetus aitab tugevdada liikmesriikide ja nende rahvaste vahelist solidaarsust.(15) Fondist antavat abi käsitatakse tõhusana üksnes juhul, kui see toob kaasa püsiva majandusliku ja sotsiaalse arengu ning seda ei kasutata muude avalike või erakulutuste asendajana.(16) Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1968/2006, mis käsitleb ühenduse rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2007–2010),[14] määratakse kindlaks fondi rakendamise lähtesumma ajavahemikuks 2007–2010.(17) Euroopa Ühenduste Kohtu 3. septembri 2009. aasta otsusega kohtuasjas C–166/07 (Euroopa Parlament vs. nõukogu ja komisjon)[15] tühistati määrus (EÜ) nr 1968/2006, mis lähtus ainult Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklist 308, sest otsuse kohaselt oleks sobivaks õiguslikuks aluseks olnud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 159 lõige 3 koos artikliga 308. Lisaks otsustas kohus, et määrus (EÜ) nr 1968/2006 jääb kehtima kuni mõistliku tähtaja jooksul jõustub uus määrus, mis võetakse vastu kooskõlas asjakohase õigusliku alusega, et määruse (EÜ) nr 1968/2006 kehtetuks tunnistamine ei mõjutaks kõnealuse määruse kohaselt tehtavate maksete või kohustuste kehtivust.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (edaspidi „fond”) antava rahalise toetuse eraldamise lähtesumma aastateks 2007–2010 on 60 miljonit eurot.Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased eraldised finantsraamistiku piires.Artikkel 2Fond kasutab toetust kooskõlas Iirimaa ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuste vahelise 18. septembri 1986. aasta lepinguga Rahvusvahelise Iirimaa Fondi kohta (edaspidi „leping”).Toetuse jagamisel eelistab fond piiriüleseid või kogukondadevahelisi projekte, et täiendada struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid, eelkõige neid, mida toetatakse Põhja-Iirimaa ja Iirimaa piirialade programmi PEACE (edaspidi „programm PEACE”) raames.Toetust kasutatakse jätkusuutliku majandusliku ja sotsiaalse arengu saavutamiseks asjaomastes piirkondades. Seda ei kasutata muude avaliku või erasektori kulutuste asendajana.Artikkel 3Fondi haldusnõukogu istungitel esindab Euroopa Liitu vaatlejana komisjon.Fond on vaatlejana esindatud programmi PEACE ja vajaduse korral muude struktuurifondide meetmete järelevalvekomitee koosolekutel.Artikkel 4Komisjon määrab koostöös fondi halduskoguga kindlaks sobiva viisi fondi ja struktuurifondide asjaomaste toetuste (eelkõige programmi PEACE raames) korraldus- ja rakendusasutuste vahelise kooskõlastamise tagamiseks kõigil tasanditel.Artikkel 5Komisjon määrab koostöös fondi haldusnõukoguga kindlaks sobilikud teavitamise ja tähelepanu äratamise viisid, et viia inimesi kurssi Euroopa Liidu toetusega fondi rahastatavatele projektidele.Artikkel 6Hiljemalt 30. juuniks 2008 esitab fond komisjonile strateegia fondi tegevuse lõpetamiseks, sealhulgas:a) tegevuskava, milles on ära näidatud kavandatavad maksed ja fondi tegevuse lõpetamise eeldatav kuupäev;b) kohustustest vabastamise menetlus;c) kasutamata summade ja saadud intressi käsitamine fondi tegevuse lõpetamisel.Hilisemad maksed fondi sõltuvad sellest, kas komisjon kiidab tegevuse lõpetamise strateegia heaks. Kui strateegiat pole 30. juuniks 2008 esitatud, katkestatakse maksed kuni selle esitamiseni.Artikkel 71. Toetusi haldab komisjon.Kui lõikest 2 ei tulene teisiti, makstakse iga-aastane toetus osamaksetena järgmiselt:a) esimene 40 %ne ettemakse tehakse pärast seda, kui komisjon on kätte saanud halduskogu esimehe allkirjastatud kohustise, mille kohaselt fond täidab käesoleva määrusega sätestatud tingimusi toetuse andmiseks;b) teine 40 %ne ettemakse tehakse kuus kuud hiljem;c) 20 %ne lõppmakse tehakse pärast seda, kui komisjon on kätte saanud ja heaks kiitnud fondi aasta tegevusaruande ning auditeeritud raamatupidamisaruande kõnealuse aasta kohta.2. Enne osamakse tegemist hindab komisjon fondi finantsvajadusi fondi kassajäägi põhjal iga makse jaoks määratud ajal. Kui sellest hinnangust järeldub, et fondi finantsvajadustest lähtuvalt ei ole ühe nimetatud osamakse tegemine põhjendatud, peatatakse asjaomase makse tegemine. Komisjon vaatab selle otsuse fondi poolt esitatud uutest andmetest lähtudes uuesti läbi ja jätkab maksete tegemist niipea, kui peab nende tegemist põhjendatuks.Artikkel 8Fondist võib struktuurifondidest rahalist abi saavale või saama hakkavale projektile raha eraldada üksnes juhul, kui summa, mis saadakse nimetatud rahalise abi ja 40 % fondi toetuse liitmisel, ei ületa 75 % projekti abikõlblikest kogukuludest.Artikkel 9Komisjonile tuleb esitada lõpparuanne kuus kuud enne artikli 6 esimese lõigu punktis a osutatud strateegias nimetatud lõpetamiskuupäeva või kuus kuud pärast Euroopa Liidu viimast makset, sõltuvalt sellest, kumb kirjeldatud kuupäevadest on varasem, ning see peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab komisjonil hinnata abi rakendamist ja eesmärkide saavutamist.Artikkel 10Viimase aasta toetus makstakse välja pärast artikli 7 lõikes 2 osutatud finantsvajaduste analüüsi ning eeldusel, et fondi tegevuses järgitakse artiklis 6 ette nähtud tegevuse lõpetamise strateegiat.Artikkel 11Kulutuste abikõlblikkuse lõppkuupäev on 31. detsember 2013.Artikkel 12Käesolev määrus jõustub [...] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Artiklit 6 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.Käesolev määrus kaotab kehtivuse 31. detsembril 2010.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [...]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident president [...] [...] FINANTSSELGITUSPoliitikavaldkond: REGIO Meede: Muud piirkondlikud meetmed |MEETME NIMETUS: EUROOPA LIIDU TOETUS RAHVUSVAHELISELE IIRIMAA FONDILE (2007–2010) |1. EELARVERIDA(-READ) + RUBRIIK (RUBRIIGID)13.03.122. ÜLDISED ARVNÄITAJAD2.1. Kogueraldis meetmele (B osa): 60 miljonit eurot kulukohustusteks2.2. Kohaldamisperiood: 2007-20102.3. Üldine mitme aasta kulude eelkalkulatsioon:a) Kulukohustuste assigneeringute/maksete assigneeringute rahalise sekkumise ajakava ( vt punkt 6.1.1 )miljonites eurodes ( kolme kümnendkoha täpsusega )aasta n 2007 | [n+1] 2008 | [n+2] 2009 | [n+3] 2010 | [n+4] | [n+5 jj] | Kokku |Kulukohustused | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |Maksed | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |b) Tehniline ja haldusabi ning toetuskulud ( vt punkt 6.1.2 ).Kulukohustused |Maksed |Vahesumma a+b |Kulukohustused | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |Maksed | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |c) Personali- ja muude halduskulude üldine finantsmõju (vt punkte 7.2 ja 7.3)Kulukohustused/ maksed | 0,042 | 0,042 | 0,042 | 0,042 |KOKKU a+b+c |Kulukohustused | 15,042 | 15,042 | 15,042 | 15,042 | 60,168 |Maksed | 0,042 | 0,042 | 15,042 | 15,042 | 15 | 15 | 60,168 |2.4. Kooskõla finantsplaneeringuga ja finantsperspektiivigaEttepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule2.5. Finantsmõju tuludele:Ettepanekul ei ole finantstagajärgi (hõlmab meetme rakendamisega seonduvaid tehnilisi aspekte).3. EELARVE TUNNUSJOONEDKulu liik | Uus | EFTA osamaks | Kandidaatriikide osamaksed | Finantsperspektiivi rubriik |Mittekohustuslik | Liigendatud | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | 1A |4. ÕIGUSLIK ALUSEuroopa Liidu toimimise lepingu artikli 352 lõige 1 ja artikkel 175.5. KIRJELDUS JA PÕHJUSED5.1. Vajadus Euroopa Liidu sekkumise järele5.1.1. Taotletavad eesmärgidSoodustada natsionalistide ja unionistide vahelisi kontakte, dialoogi ja leppimist kogu Iirimaal ning edendada mõlema kogukonna majanduslikku ja sotsiaalset arengut.5.1.2. Meetme põhjendusTunnistades, et fondi eesmärgid kajastavad Euroopa Liidu eesmärke, on liit andnud fondile rahuprotsessi toetamiseks rahalist toetust alates 1989. aastast. Kokku on EL fondi toetanud 289 miljoni euroga.2005. aasta 15. ja 16. detsembri istungil Brüsselis tegi Euroopa Ülemkogu komisjonile ülesandeks võtta vajalikke meetmeid ELi toetuse jätkumiseks fondile selle tegevuse otsustavas lõppjärgus kuni 2010. aastani, mis on ühtlasi viimane aasta, mil fond rahastajatelt rahalist toetust taotleb.Toetuse jätkamine veel nelja aasta jooksul kuni fondi tegevuse lõpetamiseni näitab ilmekalt ELi soovi Põhja-Iirimaa rahuprotsessi toetada.5.2. Kavandatav tegevus ja eelarvelise sekkumise korraldus- Soodustada natsionalistide ja unionistide vahelisi kontakte, dialoogi ja leppimist kogu Iirimaal ning edendada mõlema kogukonna majanduslikku ja sotsiaalset arengut.- Fond tegutseb peamiselt Põhja-Iirimaal ja Iirimaa piirialadel, sellest toetatakse kindlaksmääratud ebasoodsas olukorras olevaid piirkondi.- Fondi tegevuse üksikasjalik analüüs on avaldatud komisjoni aruandes ja selle lisades (KOM(2006) 563, 12. oktoober 2006).5.3. RakendusmeetodidHaldamine koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega.Sõltuvalt fondi finantsvajaduste hindamisest makstakse iga-aastast toetust tavaliselt järgmiste osamaksetena: esimene 40 %ne ettemakse tehakse pärast seda, kui komisjon on kätte saanud halduskogu esimehe allkirjastatud kohustise, mis vastab nõukogu määrusele; teine 40 %ne osamakse tehakse kuus kuud hiljem ja 20 %ne lõppmakse tehakse pärast seda, kui komisjon on kätte saanud ja heaks kiitnud fondi aasta tegevusaruande ning auditeeritud raamatupidamisaruande kõnealuse aasta kohta.6. FINANTSMÕJU6.1. Kogu finantsmõju B osale – (kogu programmiperioodi jooksul)6.1.1. Rahaline sekkumineKulukohustused (miljonites eurodes, kolme kümnendkoha täpsusega)Liigendus | [aasta n] 2007 | [n+1] 2008 | [n+2] 2009 | [n+3] 2010 | [n+4] | [n+5 jj] | Kokku |Meede 1 | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |Meede 2 |jne. |KOKKU | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |6.1.2. Tehniline ja haldusabi ning toetuskulud ja IT-kulud (kulukohustuste assigneeringud)Ei kohaldata.6.2. Kulude arvestus B osas kavandatud meetmete lõikes (kogu programmiperioodi jooksul)Ei kohaldata.7. MÕJU PERSONALILE JA HALDUSKULUD7.1. Mõju personalileAmetikoha liik | Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal | Kokku | Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus |Alaliste ametikohtade arv | Ajutiste ametikohtade arv |Ametnikud või ajutine personal | A B C | 0,2 0,1 | 0,2 0,1 | Vajaduse korral võib lisas esitada ülesannete põhjalikuma kirjelduse. |Muu personal |Kokku | 0,3 | 0,3 |7.2. Personaliga seotud üldine finantsmõjuAmetikoha liik | Summa (eurodes) | Arvutamismeetod* |Ametnikud Ajutine personal | 32 400 | 0,3 * €108 000 |Muu personal (täpsustada eelarverida) |Kokku | 32 400 |Personali- ja haldusressursside vajadused kaetakse vahendite piires, mis eraldatakse haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise protseduuri raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid.7.3. Meetmest tulenevad muud halduskuludEelarverida (number ja nimetus) | Summa (eurodes) | Arvutamismeetod |Kogueraldised (jaotis A7) A0701 – Lähetused A07030 – Koosolekud A07031 – Kohustuslikud komiteed A07032 – Mittekohustuslikud komiteed A07040 – Konverentsid A0705 – Uuringud ja konsultatsioonid Muud kulud (täpsustada) Audit | 8 000 1 600 | 800 eurot * 10 korda aastas (5 keskmiselt 2-päevast lähetust) 800 eurot * 2 korda aastas |Teabesüsteemid (A-5001/A-4300) |Muud kulud – A osa (täpsustada) |Kokku | 9 600 |Summad kajastavad kogukulu 12 kuu kohta.I Kokku aasta kohta (7.2+7.3) II Meetme kestus III Meetme kogukulud (I x II) | 42 000 eurot 4 aastat 168 000eurot |8. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE8.1. JärelvalvekordKomisjon jälgib fondi tegevust halduskogus vaatlejana ning talle edastatakse IFI nõuandva komitee koosolekute dokumendid. Fondi tegevust kontrollivad ka regionaalpoliitika peadirektoraadi auditi- ja kontrollitalitused. Tulemusnäitajad on fondi heakskiidetud projektide arv ja väärtus.Toetuse väljamaksmise jätkumiseks esitab Rahvusvaheline Iirimaa Fond komisjonile igal aastal oma raamatupidamis- ja tegevusaruande, mis peab vastama komisjoni nõuetele. Samuti sõltuvad fondi tehtavad maksed komisjoni hinnangust fondi finantsvajadustele, mille komisjon annab fondi kassajäägi põhjal iga makse jaoks määratud ajal.Arvestades, et fond lõpetab tegevuse 2010. aastal, peab see esitama komisjonile strateegia fondi tegevuse lõpetamiseks ning hilisemad maksed fondi sõltuvad sellest, kas komisjon kiidab tegevuse lõpetamise strateegia heaks. Komisjon kiitis kõnealuse strateegia heaks 2009. aasta septembris. Lõpetamise strateegia raames esitab fond kogu vajaliku teabe, mis võimaldab komisjonil hinnata abi rakendamist ja eesmärkide saavutamist.8.2. HindamineHinnang fondi tegevusele on esitatud komisjoni 12. oktoobri 2006. aasta aruandes KOM(2006) 563.9. PETTUSEVASTASED MEETMEDKomisjoni esindaja kuulub fondi halduskogusse ning iga-aastane lõppmakse tehakse alles pärast fondi aastaaruande ja auditeeritud raamatupidamisaruande esitamist ja heakskiitmist. Fondi tegevust kontrollivad ka regionaalpoliitika peadirektoraadi auditi- ja kontrollitalitused.[1] ELT L 30, 3.2.2005, lk 1–3.[2] ELT L 409, 30.12.2006, lk 86.[3] Kohtuasi C-166/07.[4] Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse ning Iirimaa valitsuse 18. septembri 1986. aasta leping Rahvusvahelise Iirimaa Fondi kohta (viimati muudetud 10. oktoobril 2000); UK Treaty Series nr 58 (1987) Cm 266 / Iiri Vabariik nr 1 (1986) Cmnd 9908.[5] ELT L 30, 3.2.2005, lk 1–3.[6] KOM (2006)563, 12.10.2006.[7] ELT C[...].[8] ELT C[...].[9] ELT C[...].[10] ELT L 30, 3.2.2005, lk 1.[11] EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1.[12] ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.[13] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.[14] ELT L 409, 30.12.2006, lk 86.[15] Seni avaldamata.


type: wikipedia

text:
Kambyses II (k. 522 eaa.) oli Persian kuningas vuodesta 528 eaa. ja Kyyros Suuren vanhin poika.
 Kambyseesta tuli kuningas sen jälkeen, kun Kyyros II Suuri kuoli sotaretkellä vuonna 528 eaa. Kambyses antoi murhata veljensä Smerdiin, josta Kyyros II Suuri oli tehnyt Persian valtakunnan itäisien maakuntien satraapin. Kambyses II hyökkäsi Egyptiin vuonna 525 eaa. Egyptin sotaretkellä Kambyses II sai apua arabiheimoilta, jotka järjestivät hänen armeijalleen vettä, kun se ylitti aavikon matkallaan Egyptiin. Vallattuaan Egyptin Kambyses II otti itselleen faaraoiden tavat.
 Vuonna 522 eaa. Persiassa puhkesi menestyksekäs kapina, jonka johtaja, entinen pappi, väitti olevansa Kambyses II:n kuollut veli Smerdis. Matkallaan takaisin Persiaan Kambyses II kuoli, mutta kuolisyytä ei tiedetä. Syyksi on esitetty onnettomuutta tai itsemurhaa.
 Lähteet
 Aiheesta muualla
 Persian kuninkaat
 Egyptin faaraot
 Akhaimenidit
 Ennen ajanlaskumme alkua syntyneet
 Ennen ajanlaskumme alkua kuolleet


text:
Rád môže byť:
 združenie, najmä cirkevné, v ktorom členovia podľa vlastného práva skladajú verejné doživotné, alebo dočasné sľuby a žijú bratský život, pozri rehoľný rád
 zaradenie podľa istej hodnoty, stupeň, trieda, napr.:
 rád čísla (číselná hodnota exponenta v exponenciálnom tvare zápisu čísla)
 rád derivácie (počet derivování potrebných na to, aby sa získala daná derivácia)
 rád diferenciálnej rovnice (najvyššia derivácia, ktorá sa v danej diferenciálnej rovnici vyskytuje)
 rád domény (na internete)
 rád chemickej rovnice (=reakčný rád) (súčet exponentov koncentrácií v rýchlostnej rovnici chemickej reakcie)
 rád interferencie (číslo definujúce rád interferenčného maxima)
 rád jednotiek (v matematike, napr. jednotky nultého, prvého rádu...)
 rád krivky (v geometrii)
 rád štvorcovej matice (počet riadkov matice)
 rád toku (toky vlievajúce sa do mora sú toky 1. rádu, ďalšie sú 2. rádu atď.)
 v architektúre len v termínoch typu:
 architektonický rád, správnejšie achitektonický kánon (=architektonický poriadok, stavebný kánon; t.j. súbor pravidiel na tvorbu architektúry v určitom slohovom období, napr. iónsky rád, toskánsky rád atď.)
 stĺpový rád, správnejšie stĺpový poriadok (napr. iónsky rád, toskánsky rád atď.)
 v geografii
 obec v Maďarsku, pozri Rád (Maďarsko)
 Pozri aj
 druhý rád (ženská vetva mužského rádu)
 tretí rád (laická vetva rádu)
 teória prvého rádu
 logika prvého rádu
 rad
 rada


type: caselaw

text:
 3.8.2013
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 225/13
 Sodba Sodišča (tretji senat) z dne 30. maja 2013 (predlog za sprejetje predhodne odločbe Nejvyšší správní soud – Češka republika) – Mehmet Arslan proti Policie ČR, Krajské ředitelství policie Ústeckého kraje, odbor cizinecké policie
 (Zadeva C-534/11) (1)
 (Območje svobode, varnosti in pravice - Direktiva 2008/115/ES - Skupni standardi in postopki za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav - Uporaba za prosilce za azil - Možnost, da ostane državljan tretje države pridržan po vložitvi prošnje za azil)
 2013/C 225/21
 Jezik postopka: češčina
 Predložitveno sodišče
 Nejvyšší správní soud
 Stranki v postopku v glavni stvari
 Tožeča stranka: Mehmet Arslan
 Tožena stranka: Policie ČR, Krajské ředitelství policie Ústeckého kraje, odbor cizinecké policie
 Predmet
 Predlog za sprejetje predhodne odločbe –Nejvyšší správní soud (Češka republika) – Razlaga člena 2(1) v povezavi z uvodno izjavo 9 Direktive 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (UL L 348, str. 98) – Področje uporabe – Pridržanje državljana tretje države, ki nezakonito prebiva na ozemlju države članice, z namenom odstranitve, v primeru, ko je ta vložil prošnjo za azil v smislu Direktive Sveta 2005/85/ES z dne 1. decembra 2005 o minimalnih standardih glede postopkov za priznanje ali odvzem statusa begunca v državah članicah (UL L 326, str. 13)
 Izrek
 1.
 Člen 2(1) Direktive 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav v povezavi z uvodno izjavo 9 te direktive je treba razlagati tako, da se ta direktiva ne uporablja za državljana tretje države, ki je zaprosil za mednarodno zaščito v smislu Direktive Sveta 2005/85/ES z dne 1. decembra 2005 o minimalnih standardih glede postopkov za priznanje ali odvzem statusa begunca v državah članicah, in sicer v obdobju od vložitve navedene prošnje do sprejetja odločbe o tej prošnji na prvi stopnji, ali če je tak primer, do odločitve o pravnem sredstvu, vloženem zoper navedeno odločbo.
 2.
 Direktiva Sveta 2003/9/ES z dne 27. januarja 2003 o minimalnih standardih za sprejem prosilcev za azil in Direktiva 2005/85 ne nasprotujeta temu, da državljan tretje države, ki je zaprosil za mednarodno zaščito v smislu Direktive 2005/85, potem ko je bil pridržan na podlagi člena 15 Direktive 2008/115, ostane v pridržanju na podlagi določbe nacionalnega prava, če se po presoji vseh upoštevnih okoliščin posameznega primera izkaže, da je bila ta prošnja vložena samo zato, da se odloži ali onemogoči izvršitev odločbe o vrnitvi, in da je objektivno nujno ohraniti ukrep pridržanja, zato da se prepreči, da bi se zadevna oseba dokončno izognila vrnitvi.
 (1) UL C 65, 3.3.2012.


text:
 21.7.2007
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 170/16
 Recurso interposto em 1 de Junho de 2007 por Tokai Europe GmbH do despacho proferido pelo Tribunal de Primeira Instância em 19 de Março de 2007 no processo T-183/04, Tokai Europe GmbH/Comissão das Comunidades Europeias
 (Processo C-262/07)
 (2007/C 170/30)
 Língua do processo: alemão
 Partes
 Recorrente: Tokai Europe GmbH (representante: G. Kroemer, Rechtsanwalt)
 Outra parte no processo: Comissão das Comunidades Europeias
 Pedidos da recorrente
 —
 Anulação do despacho proferido pelo Tribunal de Primeira Instância das Comunidades Europeias em 19 de Março de 2007 no processo T-183/04 (1) e declarar o presente recurso admissível;
 —
 a título subsidiário, anular o referido despacho do Tribunal de Primeira Instância e remeter o processo àquele Tribunal para que profira decisão de mérito;
 —
 condenar a Comissão nas despesas.
 Fundamentos e principais argumentos
 No seu recurso, a recorrente formula as censuras a seguir descritas, baseadas na violação, pelo despacho impugnado, das regras processuais do direito comunitário, que prejudicaram os interesses da recorrente e que tiveram uma influência decisiva no teor do despacho impugnado. Estas violações respeitam à garantia do direito a ser ouvido e às regras de produção da prova.
 A recorrente afirma que o Tribunal deliberou que a decisão da excepção de inadmissibilidade suscitada pela Comissão seria decidida a final. Acrescenta que, após a apresentação da contestação da Comissão, o Tribunal encerrou a fase escrita do processo, remetendo as partes para a audiência cuja data lhes seria comunicada posteriormente. A recorrente, confiando na marcação da audiência e antes de mais à luz da decisão do Tribunal quanto à excepção de inadmissibilidade, renunciou a apresentar um pedido nos termos do artigo 47.o, n.o 1, do Regulamento de Processo do Tribunal de Primeira Instância, para completar a informação dos autos. Apesar da informação anterior às partes, o Tribunal de Primeira Instância proferiu finalmente o despacho impugnado sem realização da audiência.
 A recorrente partiu do princípio de que teria a oportunidade de provar no decurso da audiência que não havia no mercado quaisquer produtos equiparáveis aos roletes metálicos fornecidos pela empresa-mãe japonesa aos fabricantes de Hong Kong e do México. Além disso, tencionava explicar mais uma vez que os roletes metálicos objecto do litígio não eram «roletes de fricção», como a recorrida afirmara erradamente na sua contestação. A recorrente pretendia expor mais demoradamente na audiência que os roletes metálicos descritos no regulamento de classificação só podiam provir da produção da sociedade-mãe japonesa e que, por isso, não se tratava de roletes metálicos com características genéricas que as tipificassem, como o Tribunal afirmou no despacho impugnado. Tencionava ainda contestar as afirmações da Comissão de que não era o importador exclusivo dos isqueiros Tokai.
 No entanto, como se pode deduzir do próprio despacho impugnado, o Tribunal seguiu as afirmações feitas pela recorrida na contestação relativamente à admissibilidade do recurso, sem ter dado à recorrente a possibilidade de, na audiência, refutar a exposição dos factos feita pela recorrida. A recorrente entende que este facto constitui uma violação do seu direito a ser ouvida.
 Acresce que o Tribunal tem a obrigação de declarar a matéria de facto dada como provada. Não está, por conseguinte limitado a estabelecer os factos apenas com base nos pedidos de prova das partes e decidir o processo que lhe foi submetido apenas com a prova carreada pelas partes. Por isso não só pode agir por sua própria iniciativa mas tem a obrigação de tomar a iniciativa quando isso se mostre necessário. Assim, o Tribunal de Primeira Instância tinha o dever de apreciar os factos constantes da petição da recorrente e convidar as partes a apresentarem os documentos e observações pertinentes. Como isto não aconteceu, o Tribunal violou o artigo 64.o, n.o 3, alínea d) do seu regulamento de processo.
 (1) Não publicado.


text:
 23.6.2007
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 140/21
 Wyrok Sądu Pierwszej Instancji z dnia 15 maja 2007 r. — Black & Decker przeciwko OHIM — Atlas Coco (Przedstawienie w formie przestrzennej narzędzia o napędzie elektrycznym w kolorze żółtym i czarnym)
 (Sprawy połączone T-239/05, T-240/05, od T-245/05 do T-247/05, T-255/05, od T-274/05 do T-280/05) (1)
 (Wspólnotowy znak towarowy - Postępowanie w sprawie sprzeciwu - Termin do wszczęcia postępowania w sprawie sprzeciwu - Przekazanie faksem - Dopuszczalność - Określenie w sposób czytelny wcześniejszego znaku towarowego - Zasada 18 ust. 1 rozporządzenia (WE) nr 2868/95)
 (2007/C 140/36)
 Język postępowania: angielski
 Strony
 Strona skarżąca: The Black & Decker Corporation (Towson, Maryland, Stany Zjednoczone) (przedstawiciele: H. Carr, QC i P. Harris, solicitor)
 Strona pozwana: Urząd Harmonizacji w ramach Rynku Wewnętrznego (znaki towarowe i wzory) (przedstawiciel: pełnomocnik A. Folliard-Monguiral)
 Uczestnikiem postępowania przed Izbą Odwoławczą była również, interwenient przed Sądem: Atlas Copco AB (Sztokholm, Szwecja) (przedstawiciele: R. Meade, barrister i M.Gilbert, solicitor )
 Przedmiot sprawy
 Trzynaście skarg wniesionych odpowiednio na decyzje Pierwszej Izby Odwoławczej OHIM z dnia 19 kwietnia (R 727/2004-1, R 729/2004-1, R 723/2004-1, R 730/2004-1 i R 724/2004-1), z dnia 27 kwietnia (R 722/2004-1) oraz z dnia 3 maja 2005 r. (R 788/2004-1, R 789/2004-1, R 790/2004-1, R 791/2004-1, R 792/2004-1, R 793/2004-1 i R794/2004-1) dotyczące postępowania w sprawie sprzeciwu między Atlas Copco AB a The Black & Decker Corporation
 Sentencja wyroku
 1)
 Skargi zostają oddalone.
 2)
 Skarżąca zostaje obciążona kosztami postępowania.
 (1) Dz.U. C 205 z 20.8.2005


text:
 Anunţ juridic important
 |
 22002D0011
 Jurnalul Oficial L 110 , 25/04/2002 p. 0001 - 0002 ediţie specială în limba cehă capitol 11 volum 07 p. 154 - 155 ediţie specială în limba estonă capitol 11 volum 07 p. 154 - 155 ediţie specială în limba maghiară capitol 11 volum 07 p. 154 - 155 ediţie specială în limba lituaniană capitol 11 volum 07 p. 154 - 155 LV.ES capitol 11 volum 07 p. 154 - 155 MT.ES capitol 11 volum 07 p. 154 - 155 PL.ES capitol 11 volum 07 p. 154 - 155 SK.ES capitol 11 volum 07 p. 154 - 155 ediţie specială în limba slovenă capitol 11 volum 07 p. 154 - 155
 Decizia nr. 11/2002 a Comitetului mixt al SEEdin 1 martie 2002de modificare a anexei II (Reglementări tehnice, standarde, încercări și certificare) la Acordul SEECOMITETUL MIXT AL SEE,având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, astfel cum a fost modificat prin Protocolul de adaptare a Acordului privind Spațiul Economic European, denumit în continuare "acordul", în special articolul 98,întrucât:(1) Anexa II la acord a fost modificată prin Decizia nr. 152/2001 a Comitetului mixt al SEE din 11 decembrie 2001 [1].(2) Regulamentul (CE) nr. 1566/2000 al Comisiei din 18 iulie 2000 de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 94/92 de stabilire a normelor de aplicare a regimurilor pentru importurile din țările terțe prevăzute de Regulamentul (CEE) nr. 2092/91 al Consiliului [2] trebuie să fie încorporat în acord.(3) Regulamentul (CE) nr. 436/2001 al Comisiei din 2 martie 2001 de modificare a anexei II la Regulamentul (CEE) nr. 2092/91 al Consiliului privind metoda de producție agricolă ecologică și indicarea acesteia pe produsele agricole și alimentare [3] trebuie să fie încorporat în acord,DECIDE:Articolul 1La capitolul XII punctul 54b [Regulamentul (CEE) nr. 2092/91 al Consiliului] din anexa II la acord se adaugă următoarele liniuțe:- "— 32000 R 1566: Regulamentul (CE) nr. 1566/2000 al Comisiei din 18 iulie 2000 (JO L 180, 19.7.2000, p. 17);- — 32001 R 0436: Regulamentul (CE) nr. 436/2001 al Comisiei din 2 martie 2001 (JO L 63, 3.3.2001, p. 16)."Articolul 2Textele Regulamentelor (CE) nr. 1566/2000 și 436/2001 în limbile islandeză și norvegiană, care se publică în Suplimentul SEE al Jurnalului Oficial al Comunităților Europene, sunt autentice.Articolul 3Prezenta decizie intră în vigoare la 2 martie 2002, cu condiția efectuării tuturor notificărilor prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din acord către Comitetul mixt al SEE [****].Articolul 4Prezenta decizie se publică în Secțiunea SEE și în Suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Comunităților Europene.Adoptată la Bruxelles, 1 martie 2002.Pentru Comitetul mixt al SEEPreședinteleP. Westerlund[1] JO L 65, 7.3.2002, p. 26.[2] JO L 180, 19.7.2000, p. 17.[3] JO L 63, 3.3.2001, p. 16.[****] Nu sunt indicate cerințe constituționale.--------------------------------------------------