text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,7.3.2019
 COM(2019) 122 final
 2019/0067(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöö lepinguga asutatud kahepoolses järelevalvenõukogus seoses 4. lisa lisamisega kõnealusesse koostöölepingusse
 SELETUSKIRI
 1.ETTEPANEKU TAUST
 •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
 Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid (USA) allkirjastasid 2008. aastal tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöö lepingu (edaspidi „leping“). 1. mail 2011 jõustunud lepingu kohaldamisala hõlmas esialgu vaid lennukõlblikkust ja keskkonnakõlblikkuse kontrolli, lennundustoodetele antud kinnitusi ja järelevalvet nende üle ning hooldusüksustele antud kinnitusi ja järelevalvet nende üle. Hiljem laiendati lepingu kohaldamisala nii, et see hõlmas ka töötajatele lubade väljaandmist, töötajate koolitamist, õhusõidukite käitamist ning lennuliiklusteenuseid ja lennuliikluse korraldamist
 1
 . Kohaldamisala laiendati lepingu muudatusega, mis allkirjastati 13. detsembril 2017 ja mida kohaldatakse ajutiselt alates sellest kuupäevast.
 Võttes arvesse lepingu laiendatud kohaldamisala, töötas komisjon, keda abistas Euroopa Liidu Lennundusohutusamet (EASA), koostöös Ameerika Ühendriikide Föderaalse Lennuametiga (FAA) välja lepingu uue, 4. lisa, milles käsitletakse lennutreeningseadmete (FSTD) kontrollimist, et vähendada liidus ja USAs ülearuse järelevalve teostamist lennutreeningseadmete üle.
 Uue kavandatava FSTD-lisa kohaldamisala hõlmab lennukeid jäljendavate lennu täisimitaatorite (Full Flight Simulators, FFS) korduvhindamist.
 Ameerika Ühendriikides on praegu 131 kehtiva EASA sertifikaadiga lennu täisimitaatorit ja Euroopa Liidu liikmesriikides 34 kehtiva FAA sertifikaadiga lennu täisimitaatorit (Ühendkuningriigis 17, Madalmaades 3, Prantsusmaal 13 ja Taanis 1). Kõigil neil seadmetel on topeltsertifikaadid – USAs asuvatele seadmetele on välja antud nii EASA kui ka FAA sertifikaat ning ELi liikmesriikides asuvatel seadmetel on lisaks FAA sertifikaadile ka liikmesriigi lennuameti või teatavatel juhtudel EASA välja antud sertifikaat.
 Sertifikaadi kehtivuse säilitamiseks tuleb iga lennuimitaatorit korrapäraste ajavahemike järel uuesti hinnata. Seega hinnatakse iga seadet kaks korda, millega kaasnevad tarbetu halduskoormus ja teistkordse hindamise täiendavad kulud ning lüheneb aeg, mille jooksul seadet saab pilootide koolitamiseks kasutada. Näiteks 2017. aastal korraldas EASA korduvhindamise 132-le Ameerika Ühendriikides asuvale lennu täisimitaatorile (FFS). FAA tegi 2017. aastal korduvhindamise 34-le ELi liikmesriikides asuvale lennu täisimitaatorile. Sel ajal kui ametiasutused hindamist läbi viivad, ei ole seadet võimalik koolitamiseks kasutada.
 Uus kavandatav FSTD-lisa muudab korduvhindamiste tegemise lihtsamaks. EASA usaldab USAs asuvate seadmete korduvhindamise FAA-le ning FAA usaldab ELi liikmesriikides asuvate seadmete korduvhindamise kas liikmesriikide lennuametitele või teatavatel juhtudel EASA-le. See võimaldab vältida auditite dubleerimist, vähendab EASA, FAA ja lennundussektori kulusid ning muudab nende tegevuse tulemuslikumaks. FAA hinnangul esitas ta ELi liikmesriikides asuvate lennu täisimitaatorite (FFS) käitajatele 2017. aastal ligikaudu 170 000 USA dollari eest arveid, et katta Euroopas toiminud kohapealse korduvhindamisega seotud kulud. EL on USAs asuvate seadmete korduvhindamisega seotud reisikulude katmiseks küsinud sealsetelt lennu täisimitaatorite (FFS) käitajatelt 2017. aastal rohkem kui 1,1 miljonit eurot (lisaks USAs kohapealseks hindamiseks kulunud töötundide maksumusele).
 •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega
 ELi ja USA koostöö lennuohutuse valdkonnas on osa Euroopa lennundusstrateegiast. Uus kavandatav FSTD-lisa on kooskõlas ELi ja USA vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöö lepingu üldiste eesmärkidega tagada tsiviillennundusohutuse kõrge tase kogu maailmas ning viia liigsest regulatiivsest järelevalvest tulenev majanduslik koormus lennundussektori ja ettevõtjate jaoks miinimumini.
 •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega
 Lepingu ülesanne on täita liidu lennundusalase välispoliitika põhieesmärk ning sellega soodustatakse lennundustoodetega kauplemist ja nendesse investeerimist. Uus FSTD-lisa on kooskõlas liidu üldise lennunduspoliitikaga, edendab sertifikaatide ja tehniliste järelduste vastastikust tunnustamist liidu ja tema peamiste rahvusvaheliste partnerite vahel ning aitab tõhusamalt kasutada ELi ja liikmesriikide tasandil kättesaadavaid ressursse.
 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS
 •Õiguslik alus
 Euroopa Liidu toimimise leping, eriti selle artikli 100 lõige 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9.
 Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)
 Ei kohaldata.
 •Proportsionaalsus
 Ei kohaldata.
 •Vahendi valik
 Uue lisa lisamine lepingule on kõige tõhusam vahend selleks, et vastastikku tunnustada lennutreeningseadmete (Flight Simulation Training Devices, FSTD) nõuetele vastavuse järeldusi ja asjakohaseid dokumente.
 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
 •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll
 Ei kohaldata.
 •Konsulteerimine sidusrühmadega
 ELi liikmesriigid, kus asuvad FAA sertifitseeritud lennuimitaatorid, on osalenud EASA ja FAA poolt 2013. aastal korraldatud usalduse suurendamise protsessis, mille eesmärk oli ette valmistada kõnealuse uue lisa väljatöötamist.
 Lisaks teavitas komisjon ELi liikmesriike uue FSTD-lisa väljatöötamisest nõukogu lennunduse töörühmas, esitades aruandeid lepingu alusel loodud kahepoolses järelevalvenõukogus uue lisa üle peetud arutelude kohta (milles kutsutakse osalema ka ELi liikmesriike) ja valmistades ette nõukogu otsust (EL) 2018/61, millega lepingu kohaldamisala laiendatakse nii, et see hõlmab muu hulgas ka töötajatele lubade väljaandmist ning nende koolitamist.
 Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
 Euroopa Komisjoni abistas uue FSTD-lisa väljatöötamisel EASA. EASA ja FAA võrdlesid lennutreeningseadmete (FSTD) sertifitseerimist reguleerivaid nõudeid ELis ja USAs. See 2014. aastal lõpule viidud võrdlus võimaldas kindlaks teha ka ELi ja USA süsteemide regulatiivsed erinevused, mille puhul kehtivad nn eritingimused, mis on sätestatud kavandatavas FSTD-lisas.
 EASA koostas ka FAA riiklikku lennuimitaatorite programmi käsitleva hinnangu, et luua usaldus USA lennuimitaatorite suhtes kohaldatava järelevalvesüsteemi suhtes. EASA külastas hinnangu koostamisel ka riikliku lennuimitaatorite programmi (NSP) bürood Atlantas 2013. aasta augustis ning tutvus märkustega, mille büroo oli teinud Dallases ja Miamis asuvate EASA sertifitseeritud lennuimitaatorite hindamise käigus vastavalt 2013. aasta novembris ja 2013. aasta detsembris. Hinnangu andmisel piirduti lennukeid jäljendavate lennu täisimitaatorite (FFS) korduvhindamisega, mis on kooskõlas kavandatava FSTD-lisa kohaldamisalaga.
 2. juulil 2014 teatasid EASA ja FAA lepingu alusel loodud kahepoolsele järelevalvenõukogule, et nii regulatiivne võrdlus kui ka usalduse suurendamise meetmed on edukalt lõpule viidud. Sellega olid uue FSTD-lisa väljatöötamist ettevalmistavad tehnilised tööd lõpule viidud.
 •Mõjuhinnang
 Ei kohaldata.
 •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine
 Ei kohaldata.
 •Põhiõigused
 Ei kohaldata.
 4.MÕJU EELARVELE
 Mõju ELi eelarvele puudub.
 5.MUU TEAVE
 •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord
 ELis koordineerib uue FSTD-lisa rakendamist EASA. Üksikasjalik rakenduskord määratakse kindlaks lennuimitaatorite rakendamise korras (Simulator Implementation Procedures, SIP), mille lõpliku väljakujundamisega tehnilised asutused EASA ja FAA praegu tegelevad (dokument peaks valmima uue FSTD-lisa vastuvõtmise ajaks).
 FSTD-lisa rakendamise üle teostab järelevalvet eelkõige FSTD järelevalvenõukogu, kes annab aru lepingu alusel loodud kahepoolsele järelevalvenõukogule. FSTD järelevalvenõukogu esitab kahepoolsele järelevalvenõukogule korrapäraselt aruandeid.
 •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)
 Ei kohaldata.
 •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus
 1. jagu „Eesmärk ja kohaldamisala“
 Selles jaos tutvustatakse FSTD-lisa kohaldamisala ja eesmärki, milleks on lennutreeningseadmete (FSTD) nõuetele vastavuse järelduste ja dokumentide vastastikune tunnustamine ning tehnilise abi andmine lennu täisimitaatori (FFS) korduvhindamiseks ja kvalifitseerimiseks.
 Lisa kohaldamisala hõlmab lennukeid jäljendava ning FAA ja EASA või ELi liikmesriigi lennuameti sertifikaati omava lennu täisimitaatori (FFS) korduvhindamist ja asjaomase sertifikaadi kehtivuse pikendamist.
 2. jagu „Mõisted“
 Selles jaos määratakse kindlaks FSTD-lisas sageli kasutatavad tehnilised mõisted.
 3. jagu „Ühine kooskõlastusorgan“
 Selle jaoga luuakse FSTD järelevalvenõukogu, mis annab aru kahepoolsele järelevalvenõukogule ja vastutab FSTD-lisa tulemusliku rakendamise eest. FSTD järelevalvenõukogu juhivad ühiselt EASA ja FAA lennundusstandardite direktorid. FSTD järelevalvenõukogu peamised ülesanded on järgmised:
 a) lennuimitaatorite rakendamise korra väljatöötamine, heakskiitmine ja läbivaatamine;
 b) asjakohaseid ohutusküsimusi käsitleva teabe vastastikune jagamine ja tegevuskavade koostamine nende lahendamiseks;
 c) FSTD-lisa järjekindla rakendamise tagamine;
 d) teabe vahetamine selliste eeskirjade kavandamise ja käimasoleva koostamise kohta, mis võivad mõjutada FSTD-lisa alust ja kohaldamisala;
 teabe jagamine lepinguosaliste lennutreeningseadmete kvalifitseerimise süsteemide selliste oluliste muudatuste kohta, mis võivad mõjutada FSTD-lisa alust ja kohaldamisala;
 f) selliste tehniliste küsimuste lahendamine, mis kuuluvad tehniliste asutuste ja lennuametite pädevusse ning mida ei ole võimalik lahendada madalamal tasemel, ja
 g) FSTD-lisa muutmise ettepanekute esitamine kahepoolsele järelevalvenõukogule.
 4. jagu „Rakendamine“
 Selles jaos on esitatud üksikasjalikud tingimused lepinguosaliste hindamisaruannete vastastikuseks tunnustamiseks ning lennu täisimitaatorite (FFS) jätkuvaks kvalifitseerimiseks FAA ja EASA poolt vastavalt käesolevale lepingule. Liikmesriikide lennuametid (või teatavatel juhtudel EASA) hindavad ELis asuvaid seadmeid FAA nimel ja FAA hindab USAs asuvaid seadmeid EASA nimel.
 Kõnealuse jao sätted hõlmavad ka hindamisaruandesse märgitud puuduste suhtes võetavaid järelmeetmeid, tehnilise abi andmist erihindamiste läbiviimisel või andmete ja teabe esitamist taotluse korral ning sellise õigusnormide, protseduuride, poliitikasuundumuste ja standardite muutmist käsitleva teabe vahetamist, mis võib mõjutada FSTD-lisa täitmise alust.
 5. jagu „Teabevahetus ja koostöö“
 See jagu sisaldab sätteid FAA, EASA ja vajaduse korral liikmesriikide lennuametite vahel toimuva teabevahetuse ja koostöö kohta. 5. jagu hõlmab ka sätteid FSTD-lisa mitmesuguste tehniliste aspektide käsitlemiseks määratud kontaktpunktide kohta ning teavet lennu täisimitaatorite (FFS) suhtes kehtestatud erandite kohta.
 6. jagu „Kvalifikatsiooninõuded nõuetele vastavuse järelduste tunnustamiseks“
 See jagu sisaldab põhinõudeid, mida ametiasutused peavad kohaldama lennutreeningseadmete (FSTD) üle teostatava regulatiivse järelevalve süsteemi tulemuslikkuse, selle õigusliku ja reguleeriva struktuuri ning asjaomaste vahendite, koolitusprogrammide, dokumentide ja andmete, samuti asutusesisese tegevuspoliitika, menetluste ja kvaliteedisüsteemide suhtes.
 Muu hulgas sisaldab kõnealune jagu ka sätteid, milles käsitletakse eespool nimetatud süsteemide tulemuslikkuse esialgset ja jätkuvat tõendamist, sealhulgas lepinguosaliste osalemist üksteise kvaliteediauditites ja standardimistegevuses, kvaliteedi- ja standardimisaruannete vahetamist ning muud asjakohast teavet, mis võib olla vajalik selleks, et säilitada lepinguosaliste jätkuv usaldus üksteise süsteemide vastu.
 Oluline on rõhutada, et FAA nimel võivad lennu täisimitaatorit hinnata kõikide ELi liikmesriikide ametiasutused, kes vastavad lisas kehtestatud nõuetele. EASA peab jälgima nende nõuetelevastavust oma tavapärase standardimistegevuse käigus.
 7. jagu „Uurimis- ja täitemeetmed“
 See jagu sisaldab sätteid, milles käsitletakse nõuetele mittevastavuse uurimisel ja täitemeetmete võtmisel tehtavat koostööd. Vastavalt lepingule on mõlemal lepinguosalisel õigus võtta täitemeetmeid selliste lennutreeningseadmete (FSTD) käitajate suhtes, kellel on FAA või EASA heakskiit.
 8. jagu „Üleminekusätted“
 See jagu sisaldab sätteid, millega määratakse kindlaks, kuidas praegu EASA otsese järelevalve alla kuuluvad lennu täisimitaatorid (FFS) antakse FAA järelevalve alla ja kuidas praegu FFA otsese järelevalve alla kuuluvad lennu täisimitaatorid (FFS) antakse ELi liikmesriikide riiklike lennundusasutuste järelevalve alla. Praegu asuvad FAA sertifitseeritud lennu täisimitaatorid (FFS) neljas ELi liikmesriigis – Ühendkuningriigis, Taanis, Prantsusmaal ja Madalmaades.
 Üleandmine, mis peab toimuma 18 kuu jooksul alates FSTD-lisa jõustumise kuupäevast, tuleb kooskõlastada seadmete korduvhindamise kuupäevadega.
 9. jagu „Lõivud“
 Seadmete korduvhindamise suhtes kehtestatud lõive kohaldatakse vastavalt lepingu artiklile 14 ja kooskõlas kohaldatavate regulatiivnõuetega, milleks ELi puhul on komisjoni 27. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 319/2014, milles käsitletakse Euroopa Lennundusohutusametile makstavaid lõive ja tasusid.
 1. liide „Eritingimused“
 See liide sisaldab ELi eritingimusi, mida kohaldatakse USAs asuvate lennu täisimitaatorite (FFS) suhtes, ning FAA eritingimusi, mida kohaldatakse ELis asuvate lennu täisimitaatorite (FFS) suhtes.
 Need eritingimused on täiendavad regulatiivnõuded, mille täitmist tuleb hindamise käigus kontrollida, et võtta arvesse ELi ja USA poolt lennuimitaatorite suhtes kohaldatavate reguleerimissüsteemide erinevusi.
 ELi puhul kontrollivad FAA eritingimuste täitmist nende liikmesriikide ametiasutused, kus asuvad FAA sertifitseeritud seadmed, või teatavatel juhtudel EASA, juhul kui asjaomane ELis asuv lennu täisimitaator on tema järelevalve all. Eritingimuste kontrollimise tulemused kantakse eritingimuste aruandesse, mille ametiasutus koostab pärast asjakohast hindamist.
 2. liide „Lennuametite võetavad meetmed“
 See liide sisaldab konkreetseid meetmeid, mida ELi liikmesriikide lennuametid võtavad seoses lennu täisimitaatori (FFS) korduvhindamisega FAA nimel. Liide sisaldab korduvhindamise ajakava, hindamise läbiviimiseks tehtavaid ettevalmistusi ning hindamist ja selle järelmeetmeid, mis muu hulgas hõlmavad FAA-le edastatava hindamisaruande ja eritingimuste aruande ettevalmistamist.
 2019/0067 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöö lepinguga asutatud kahepoolses järelevalvenõukogus seoses 4. lisa lisamisega kõnealusesse koostöölepingusse
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
 ning arvestades järgmist:
 (1)Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse vaheline tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alane koostöö leping (edaspidi „leping“) jõustus 1. mail 2011
 2
 .
 (2)Lepingu üks peamisi eesmärke on parandada Euroopa ja Ameerika Ühendriikide pikaajalist koostöösuhet, et tagada tsiviillennundusohutuse kõrge tase kogu maailmas ning viia liigsest regulatiivsest järelevalvest tulenevad majandustõkked lennundussektori ja ettevõtjate jaoks miinimumini.
 (3)Lepingu muudatusega 1
 3
 laiendatakse lepingu artikli 2 punkti B kohaldamisala nii, et see hõlmaks ka töötajatele lubade andmist ja nende koolitamist.
 (4)Lepingu artiklis 5 (muudetud) on sätestatud lepingu uute lisade väljatöötamine lepingu kohaldamisalasse kuuluvates küsimustes.
 (5)Mõlemad tehnilised asutused, st ELi puhul Euroopa Lennundusohutusamet ja USA puhul Föderaalne Lennuamet, on teinud kahepoolsele järelevalvenõukogule ettepaneku võtta vastu otsus, millega kehtestatakse lepingu uus 4. lisa, mis hõlmab lennutreeningseadmete (FSTD) nõuetele vastavuse järelduste ja dokumentide vastastikust tunnustamist.
 (6)Uue lisa kehtestamine aitab vähendada nii mõlema tehnilise asutuse kui ka lennundussektori (FSTD-de käitajad) kulusid ning lennuettevõtjad saavad kasu sellest, et nende pilootidel on parem juurdepääs lennutreeningseadmetele (FSTD).
 (7)Lepingu artikli 19 punktis C on sätestatud, et uued lisad jõustuvad lepingu artikli 3 kohaselt loodud kahepoolse järelevalvenõukogu otsusega.
 (8)Uus lennutreeningseadmeid käsitlev 4. lisa tuleks Euroopa Liidu nimel heaks kiita.
 (9)Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsuse 2011/719/EL (Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöö lepingu sõlmimise kohta) artikli 4 lõikes 3 on sätestatud, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 9 kujundab nõukogu komisjoni ettepaneku alusel kvalifitseeritud häälteenamusega seisukoha, mille liit võtab kahepoolses järelevalvenõukogus täiendavate lisade vastuvõtmise suhtes kooskõlas lepingu artikli 3 punkti C alapunktiga 7 ja artikli 19 punktiga C,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöö lepingu artiklite 3 ja 19 kohaselt kahepoolses järelevalvenõukogus Euroopa Liidu võetav seisukoht, milles käsitletakse kahepoolses järelevalvenõukogus vastuvõetavat otsust lepingu 4. lisa vastuvõtmise kohta, põhineb käesolevale otsusele lisatud kahepoolse järelevalvenõukogu otsuse 0011 eelnõul.
 Artikkel 2
 Käesolevaga volitatakse liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi lennundusdirektorit, kes on kahepoolse järelevalvenõukogu kaasesimees ja liidu esindaja, alla kirjutama kahepoolse järelevalvenõukogu otsusele 0011.
 Artikkel 3
 Pärast kahepoolse järelevalvenõukogu otsuse vastuvõtmist avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas.
 Artikkel 5
 Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 (1)
 Nõukogu 21. märtsi 2017. aasta otsus (EL) 2018/61.
 (2)
 ELT L 291, 9.11.2011, lk 3–44.
 (3)
 ELT L 11, 16.1.2018, lk 3–5.
 ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,7.3.2019
 COM(2019) 122 final
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS
 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöö lepinguga asutatud kahepoolses järelevalvenõukogus seoses 4. lisa lisamisega kõnealusesse koostöölepingusse
 AMEERIKA ÜHENDRIIKIDE JA EUROOPA LIIDU
 VAHELISE
 TSIVIILLENNUNDUSE OHUTUSE
 REGULEERIMISE ALASE
 KOOSTÖÖ LEPINGU
 KAHEPOOLSE JÄRELEVALVENÕUKOGU
 OTSUSE PROTOKOLL
 OTSUS 0011
 Võttes arvesse, et Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöö lepingu (edaspidi „leping“) muudatusega 1 laiendatakse lepingu artikli 2 punkti B kohaldamisala nii, et see hõlmaks muu hulgas ka töötajatele lubade andmist ja nende koolitamist;
 võttes samuti arvesse, et lepingu (muudetud) artikliga 5 on ette nähtud, et lepingu kohaldamisalasse kuuluvates küsimustes töötatakse välja uued lisad, mis seejärel jõustatakse vastavalt artikli 19 punktile C kõnealuse lepingu artikli 3 alusel asutatud kahepoolse järelevalvenõukogu otsusega,
 teeb kahepoolne järelevalvenõukogu järgmise otsuse:
 1.võtta vastu lepingu 4. lisa („Lennutreeningseadmed“), mis on lisatud käesolevale otsusele.
 2.Lepingu 4. lisa („Lennutreeningseadmed“) jõustub viimase allkirja andmise kuupäeval, mis on esitatud allpool.
 Kahepoolse järelevalvenõukogu nimel:
 FÖDERAALNE LENNUAMET
 TRANSPORDIMINISTEERIUM
 AMEERIKA ÜHENDRIIGID
 EUROOPA KOMISJON
 EUROOPA LIIT
 Allkiri:
 Allkiri:
 AMETINIMETUS:
 lennundusohutusüksuse juht
 AMETINIMETUS:
 lennundusdirektor
 Euroopa Komisjoni liikuvuse ja transpordi peadirektoraat
 KUUPÄEV:
 KUUPÄEV:
 KOHT:
 Washington
 KOHT:
 Brüssel, Belgia
 ---documentbreak--- NA ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,7.3.2019
 COM(2019) 122 final
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS
 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöö lepinguga asutatud kahepoolses järelevalvenõukogus seoses 4. lisa lisamisega kõnealusesse koostöölepingusse
 4. LISA
 LENNUTREENINGSEADMED
 1.EESMÄRK JA KOHALDAMISALA
 1.1.Lepinguosalised on hinnanud üksteise standardeid, eeskirju, tavasid ja protseduure, mida kohaldatakse lennutegevust jäljendavate lennu täisimitaatorite (Full Flight Simulators, FFS) korduvhindamise ja kvalifikatsiooni kehtivuse pikendamise suhtes, ning leidnud, et need on teise lepinguosalise kinnituste ja järelduste tunnustamiseks piisavalt ühilduvad. Käesolev lisa hõlmab lennu täisimitaatorite (FFS) korduvhindamise ja kvalifitseerimisega seotud nõuetele vastavuse järelduste ning dokumentide vastastikust tunnustamist ja sellekohase tehnilise abi andmist. Ühtegi käesoleva lisa sätet ei tõlgendata nii, et see piirakse lepinguosalise pädevust tegutseda kooskõlas lepingu artikliga 15.
 1.2.Käesoleva lisa kohaldamisala hõlmab selliste lennukeid jäljendavate C-, CG-, D- ja DG-taseme lennu täisimitaatorite (FFS) korduvhindamist ja kvalifikatsiooni kehtivuse pikendamist, mille on kvalifitseerinud Föderaalne Lennuamet (FAA), Euroopa Lennundusohutusamet (EASA) või vajaduse korral liikmesriigi lennuamet. Käesoleva lisa kohaldamisala võib laiendada, muutes käesolevat lisa vastavalt kahepoolse järelevalvenõukogu otsusele, mis on vastu võetud kooskõlas lepingu artikli 19 punktiga B.
 1.3.Käesoleva lisa kohaldamisala laiendatakse pärast seda, kui tehnilised asutused on võtnud vajalikke meetmeid usalduse suurendamiseks.
 1.4.Käesolev lisa ei hõlma lennutreeningseadmeid (Flight Simulation Training Devices, FSTD), mis asuvad väljaspool lepingu artiklis 12 sätestatud kohaldamisala.
 2.MÕISTED
 2.1.Käesolevas lisas kasutatakse lisaks lepingus sisalduvatele mõistetele järgmisi mõisteid:
 (a)„lennu täisimitaatori (FFS) kvalifikatsioonitase“ –
 FFSi nõuetele vastavuse tase, mis põhineb asjaomase FFSi tehnilise suutlikkuse võrdlemisel kohaldatavates nõuetes sätestatud tehniliste hindamiskriteeriumidega. Lennu täisimitaatorid (FFS) liigitatakse A-, B-, C- ja D-kategooriasse. Lisaks võivad teatavad ELi kvalifitseeritud seadmed omada seniste õiguste alusel AG-, BG-, CG- või DG-kvalifikatsioonitaset.
 (b)„järeldus“ — sellise kontrolli tulemus, mille eesmärk on kindlaks teha, kas lennutreeningseade (FSTD) vastab kohaldatavatele nõuetele või mitte ja mille põhjal FAA, EASA või vajaduse korral liikmesriigi lennuamet koostab kontrolli tulemusi või nõuetele mittevastavusi kajastava hindamisaruande;
 (c)„lennutreeningseade (FSTD)“ –
 (I)Euroopa Liidu puhul treeningseade, mis on lennukite puhul lennu täisimitaator (FFS), lennuelementide imitaator (Flight Training Device, FTD), lennuimitaator (Flight and Navigation Procedures Trainer, FNPT) või instrumentaallennu algtreeningseade (Basic Instrument Training Device, BITD).
 (II)Ameerika Ühendriikide puhul treeningseade, mis on lennukite puhul lennu täisimitaator (FFS) või lennuelementide imitaator (FTD);
 (d)„lennu täisimitaator (FFS)“ – õhusõiduki tüübi, mudeli või sarja piloodikabiini täismõõtmetes makett, mis hõlmab kõiki seadmeid ja arvutiprogramme, mida on vaja õhusõiduki jäljendamiseks maa peal ja lennutegevuses, piloodikabiinist väljavaadet imiteerivat visuaalsüsteemi ja koormusi tekitavat liikursüsteemi;
 (e)„lennutreeningseadme hindamine“ – lennutreeningseadme (FSTD) võrdlemine selle eri tasemete suhtes kehtestatud tehniliste kriteeriumidega, mille alusel antakse välja asjaomase lennutreeningseadme (FSTD) kvalifikatsioon;
 (f)„lennutreeningseadme (FSTD) käitaja“ – organisatsioon, kelle ülesanne on esitada otse EASA-le või vajaduse korral lennuametile taotlus konkreetse lennutreeningseadme (FSTD) kvalifikatsiooni kindlaksmääramiseks ja selle kehtivuse pikendamiseks ning kes peab vastama määruse (EL) nr 1178/2011 ORA-osa nõuetele;
 (g) „lennutreeningseadme (FSTD) sponsor“ – organisatsioon, kes kelle ülesanne on esitada otse EASA-le või vajaduse korral lennuametile taotlus teatava lennutreeningseadme (FSTD) kvalifikatsiooni kindlaksmääramiseks ning selle kehtivuse pikendamiseks ning kes peab vastama Ameerika Ühendriikide föderaaleeskirjade koodeksi 14. peatüki osa 60 (edaspidi „60. osa“) nõuetele;
 (h)„senised õigused“ –
 (I)Ameerika Ühendriikide puhul lennutreeningseadme (FSTD) käitaja või sponsori õigus säilitada varasema nõuandva ringkirja alusel määratud kvalifikatsioonitase.
 (II)Euroopa Liidu puhul lennutreeningseadme (FSTD) käitaja või sponsori õigus säilitada varasemate õigusaktide alusel määratud kvalifikatsioonitase. Lisaks tähendab see, et lennutreeningseadme (FSTD) kasutajal on õigus nõuda varasemate õigusaktide alusel korraldatud koolituste, eksamite ja kontrollide käigus saadud kogemuse või kvalifikatsiooni arvessevõtmist;
 (i)„üldine lennutreeningseadmete katsetamise juhend (Master Qualification Test Guide, MQTG)“ – ametiasutuse poolt heaks kiidetud katsetamisjuhend (QTG), mis sisaldab kõiki FAA, EASA või vajaduse korral liikmesriigi lennuameti korraldatud katsete tulemusi. Üldist lennutreeningseadmete katsetamise juhendit (MQTG) kasutatakse abimaterjalina tulevaste hinnangute andmisel;
 (j)„lennutreeningseadmete katsetamise juhend (Qualification Test Guide, MQTG)“ – dokument, mille eesmärk on tõendada, et lennutreeningseadme (FSTD) lennu- ja juhitavusomadused vastavad ettenähtud piires simuleerimisel õhusõiduki omadele ning täidetud on kõik kohaldatavad nõuded;
 (k)„eritingimused“ – nõuded, mis on kummagi lepinguosalise lennu täisimitaatorite (FFS) hindamise ja kvalifitseerimise regulatiivseid süsteeme võrreldes on üksteisest erinevad ning piisavalt olulised, et neid käesolevas lisas arvesse võtta.
 3.ÜHINE KOOSKÕLASTUSORGAN
 3.1.Koosseis
 3.1.1.Käesolevaga luuakse ühine kooskõlastusorgan, s.o FSTD järelevalvenõukogu (FOB), mis on aruandekohustuslik kahepoolse järelevalvenõukogu ees ning mida juhivad ühiselt EASA ja FAA lennundusstandardite direktorid. FSTD järelevalvenõukogu koosseisu kuuluvad mõlema tehnilise asutuse FSTD asjatundjad.
 3.1.2.Ühine juhtkond võib kutsuda FSTD järelevalvenõukogusse täiendavaid osalejaid, et hõlbustada käesoleva lisa eesmärkide täitmist.
 3.2.Volitused
 3.2.1.FSTD järelevalvenõukogu tuleb kokku vähemalt kord aastas, et tagada käesoleva lisa tulemuslik toimimine ja kohaldamine. FSTD järelevalvenõukogu ülesanded on järgmised:
 (a)lennuimitaatorite (FFS) hindamise ja kvalifitseerimise tehnilise rakendamise korra (TIP-S) väljatöötamine, heakskiitmine ja läbivaatamine, sealhulgas koostöö, abistamine, teabevahetus ning usaldust suurendavate meetmete jätkuv kohaldamine käesoleva lisaga hõlmatud protsesside puhul;
 (b)asjakohaseid ohutusküsimusi käsitleva teabe vastastikune jagamine ja tegevuskavade koostamine nende lahendamiseks;
 (c)käesoleva lisa järjekindla rakendamise tagamine;
 (d)teabe vahetamine selliste eeskirjade kavandamise ja käimasoleva koostamise kohta, mis võivad mõjutada käesoleva lisa alust ja kohaldamisala;
 (e)teabe jagamine lepinguosaliste lennutreeningseadmete (FSTD) kvalifitseerimise süsteemide selliste oluliste muudatuste kohta, mis võivad mõjutada käesoleva lisa alust ja kohaldamisala;
 (f)selliste tehniliste küsimuste lahendamine, mis kuuluvad tehniliste asutuste ja lennuametite pädevusse ja mida ei ole võimalik lahendada madalamal tasemel, ning
 (g)käesoleva lisa muutmise ettepanekute esitamine kahepoolsele järelevalvenõukogule.
 3.2.2.FSTD järelevalvenõukogu teavitab lahendamata küsimustest kahepoolset järelevalvenõukogu ning tagab käesolevat lisa käsitlevate kahepoolse järelevalvenõukogu otsuste rakendamise.
 4.RAKENDAMINE
 4.1.Tehnilised asutused koostavad järelevalve eesmärgil üldise nimekirja lennu täisimitaatoritest (FFS), mille kvalifitseerimine kuulub käesoleva lisa kohaldamisalasse. Üldnimekirja koostamise ja pidamise protseduurid täpsustatakse TIP-Sis.
 4.2.FAA kvalifikatsiooni pikendamine
 4.2.1.Lepinguosalised lepivad kokku, et sellise lennu täisimitaatori (FFS) puhul,
 (a)millel on ELis kohaldatava kvalifitseerimisaluse kohaselt välja antud kehtiv kvalifikatsioon ja
 (b)mis vastab käesolevas lisas sätestatud tingimustele, sealhulgas 1. liite kohastele FAA eritingimustele, olenemata sellest, kas asjaomase lennu täisimitaatori (FFS) sertifikaadi omaniku suhtes kohaldatakse 60. osa nõudeid või mitte,
 loetakse pärast EASA või vajaduse korral liikmesriigi lennuameti väljastatud hindamis- ja eritingimuste aruannete kättesaamist, läbivaatamist ja heakskiitmist täidetuks kõik FAA kvalifikatsiooni pikendamiseks vajalikud tehnilised nõuded.
 4.2.2.Pädev lennuamet, kes teostab käesoleva lisaga hõlmatud lennu täisimitaatori (FFS) korduvhindamist, viib läbi käesoleva lisa 2. liites kindlaksmääratud toimingud.
 4.3.EASA kvalifikatsiooni pikendamine
 4.3.1.Lepinguosalised lepivad kokku, et lennu täisimitaatori (FFS) puhul,
 (a)millele FAA on USAs kohaldatava kvalifitseerimisaluse kohaselt välja andnud kehtiva kvalifikatsiooni ja
 (b)mis vastab käesolevas lisas sätestatud tingimustele, sealhulgas 1. liite kohastele ELi eritingimustele, olenemata sellest, kas asjaomase lennutreeningseadme (FSTD) sertifikaadi omaniku suhtes kohaldatakse ORA-osa kohaseid nõudeid või mitte,
 loetakse pärast FAA väljastatud hindamis- ja eritingimuste aruannete kättesaamist, läbivaatamist ja heakskiitmist täidetuks kõik EASA kvalifikatsiooni pikendamiseks vajalikud tehnilised nõuded.
 4.4.Hindamisaruannete vastastikune tunnustamine
 4.4.1.Kui käesoleva lisa tingimustest ei tulene teisiti, lepivad lepinguosalised kokku, et tehnilised asutused ja vajaduse korral lennuametid esitavad teise lepinguosalise tehnilisele asutusele lennu täisimitaatorite (FFS) korduvhindamist ja eritingimusi käsitlevaid aruandeid. Need aruanded peavad sisaldama selliseid järeldusi ELi ja USA asjakohastele nõuetele vastavuse kohta, mille alusel on võimalik asjaomane lennu täisimitaator (FFS) vastavalt vajadusele kas kvalifitseerida või selle kvalifikatsiooni pikendada.
 4.5.Hindamisaruannetes esitatud järelduste suhtes võetavad järelmeetmed
 4.5.1.Lennutreeningseadme (FSTD) käitaja või sponsor kõrvaldab järeldustega seotud probleemid koostöös hindamise korraldanud tehnilise asutuse või lennuametiga, välja arvatud juhul, kui asjaomane tehniline asutus on TIP-Sis kindlaksmääratud juhtudel ette näinud teistsuguse korralduse. Kui selleks, et veenduda järeldusega seotud probleemi kõrvaldamises, on vaja korraldada kohapealne kontrollkäik, peab selle läbi viima hindamise korraldanud tehniline asutus või vajaduse korral lennuamet, tingimusel et selleks on piisavalt vahendeid.
 4.6.Korduvhindamiste kohaldamisalast väljapoole jäävate probleemide korral annab kummagi lepinguosalise tehniline asutus või vajaduse korral lennuamet teise lepinguosalise tehnilisele asutusele või lennuametile taotluse korral ja vastastikusel kokkuleppel lennu täisimitaatorite (FFS) hindamiseks vajalikku abi. Tehnilised asutused või lennuametid võivad eespool nimetatud tehnilise abi osutamisest keelduda vahendite puudumise tõttu. Selline abi võib hõlmata järgmist (loetelu ei ole ammendav):
 (a)taotluse korral uurimise korraldamine ja aruannete koostamine;
 (b)taotluse korral andmete hankimine ja esitamine ning
 (c)lennu täisimitaatori (FFS) erihindamise korraldamine pärast seadme ümberpaigutamist või muutmist.
 4.7.Ohutusprobleemide korral võivad tehnilised asutused korraldada seadmete sõltumatuid hindamisi kooskõlas lepingu artikli 15 punktiga B.
 4.8.Ühe lepinguosalise poolt tema organisatsioonilises struktuuris, õigusnormides, protseduurides, poliitikasuundumustes või standardites, sealhulgas tehniliste asutuste ja lennuametite organisatsioonilises struktuuris, õigusnormides, protseduurides, poliitikasuundumustes või standardites tehtavad muudatused võivad mõjutada käesoleva lisa rakendamise alust. Lepinguosalised teatavad teineteisele tehniliste asutuste ja vajaduse korral lennuametite kaudu võimalikult varakult sellistest kavandatavatest muudatustest ning arutavad, mil määral need mõjutavad käesolevat lisa. Kui lepingu artikli 15 punkti C alusel korraldatud konsultatsioonide tulemusena jõutakse kokkuleppele käesoleva lisa muutmises, püüavad lepinguosalised tagada, et muutmine jõustub samal ajal või võimalikult kiiresti pärast selle põhjuseks oleva muudatuse jõustumist või tegemist.
 5.TEABEVAHETUS JA KOOSTÖÖ
 5.1.Tehnilised asutused säilitavad ja jagavad omavahel nimekirja käesoleva lisa erinevate tehniliste aspektidega seotud kontaktpunktidest.
 5.2.Tehnilised asutused ja vajaduse korral lennuametid edastavad kõik teated, sealhulgas tehnilise dokumentatsiooni, inglise keeles.
 5.3.Teabe vahetamisel esitatakse kõik kuupäevad järgmises vormingus: PP KKK AAAA, nt 05. MAI 2014.
 5.4.Tehnilised asutused ja lennuametid teatavad teineteisele käesoleva lisa kohaldamisalasse kuuluvate lennu täisimitaatorite (FFS) suhtes kehtestatud eranditest.
 5.5.Hindamisjuhend
 Tehnilised asutused ja lennuametid esitavad vähemalt 30 kalendripäeva enne hindamist läbivaatamiseks kõik erijuhised või taotlused, mis tuleb hindamise käigus täita.
 6.KVALIFIKATSIOONINÕUDED NÕUETELE VASTAVUSE JÄRELDUSTE TUNNUSTAMISEKS
 6.1.Põhinõuded
 6.1.1.Kummagi lepinguosalise tehniline asutus ja vajaduse korral lennuamet tõendab teise lepinguosalise tehnilisele asutusele, et on kehtestanud tulemusliku süsteemi regulatiivse järelevalve teostamiseks lennutreeningseadmete (FSTD) üle. Selleks et lennu täisimitaatoreid (FFS) teineteise nimel hinnata, peavad tehnilised asutused ja vajaduse korral lennuametid tõendama, et neil on olemas järgmised tõhusad ja piisavad vahendid:
 (a)õiguslik ja regulatiivne struktuur;
 (b)organisatsiooniline struktuur;
 (c)vahendid, sealhulgas piisav hulk kvalifitseeritud töötajaid;
 (d)tehniliste töötajate koolitamise programm;
 (e)asutusesisene tegevuspoliitika ning sealsed menetlused ja protseduurid, sh kvaliteedisüsteem;
 (f)dokumendid ja andmed;
 (g)järelevalveprogramm ning
 (h)reguleeritud üksuste ja seadmetega seotud asjakohased volitused.
 6.2.Esialgne usaldus
 6.2.1.Kummagi lepinguosalise tehniline asutus on tõendanud esialgset usaldust suurendavate meetmete abil teise lepinguosalise tehnilisele asutusele, et on kehtestanud tulemusliku süsteemi regulatiivse järelevalve teostamiseks käesoleva lisaga hõlmatud tegevuse üle. Kummagi lepinguosalise tehnilised asutused on esitanud tõendeid ka oma kvaliteediauditite ja standardimistoimingute, sealhulgas punkti 6.3.1 kohaste lennuameti auditite tulemuslikkuse kohta.
 6.2.2.Enne kui lennuamet alustab lennu täisimitaatorite (FFS) hindamist USA tehnilise asutuse nimel, peab ELi tehniline amet andma asjaomasele lennuametile TIP-S sätete kohase hinnangu.
 6.3.Jätkuv usaldus
 6.3.1.Tehnilised asutused ja lennuametid esitavad ka edaspidi üksteisele tõendeid selle kohta, et nad teostavad käesoleva punktis 6.1.1 kirjeldatud tulemuslikku järelevalvet kooskõlas TIP-Si asjakohaste sätetega, mille on välja töötanud ja heaks kiitnud FSTD järelevalvenõukogu.
 (a)Tehnilised asutused ja vajaduse korral lennuametid teevad eelkõige järgmist:
 I)EASA-l on õigus osaleda vaatlejana FAA kvaliteediauditites ja standardimiskoosolekutel; FAA-l on õigus osaleda vaatlejana EASA standardimistoimingutes;
 II)tagavad, et lennutreeningseadmete (FSTD) käitajad või sponsorid annavad vajaduse korral mõlemale tehnilisele asutusele juurdepääsu auditite, hindamiste ja ülevaatuste korraldamiseks;
 III)teevad kättesaadavaks selliste kvaliteediauditite, standardimise ja vastastikuste kontrollide aruanded, mida kohaldatakse käesoleva lisa suhtes;
 IV)jagavad asjakohast ohutusteavet ja teavet selliste teadaolevate piirangute kohta, mis võivad mõjutada lennuameti või tehnilise asutuse suutlikkust täita kõiki kohaldatavaid rahvusvahelisi ohutusstandardeid või kõiki lepinguga ette nähtud ohutusnõudeid;
 V)loovad asjaomastele töötajatele võimaluse osaleda käesoleva lisa alusel kohaldatavates kvaliteediauditites ja inspekteerimistes;
 VI)teevad kättesaadavaks lennutreeningseadmete (FSTD) käitajate või sponsorite aruanded, kaasa arvatud hindamisaruanded ja eritingimuste aruanded;
 VII)osutavad lennu täisimitaatoreid (FFS) käsitlevate riigikeelsete aruannete ja dokumentide läbivaatamisel lennuameti büroos vajaduse korral tõlkeabi ning
 VIII)aitavad üksteisel kõrvalda järeldustega seotud probleeme, mis on kindlaks tehtud vastastikuse kontrolli käigus.
 (b)ELi tehniline asutus teeb täiendavaid standardimisauditeid selle tagamiseks, et lennuamet vastaks lisas sätestatud tingimustele ja eelkõige FAA eritingimustele, mida kohaldatakse ELis asuvate lennu täisimitaatorite (FFS) suhtes, nagu on täpsustatud TIP-Sis;
 c)
 Kui üks tehniline asutus või lennuamet ei suuda täita alapunktis 6.3.1 sätestatud nõuet, teavitavad tehnilised asutused sellest teineteist esimesel võimalusel. Kui üks tehniline asutus leiab, et tehniline pädevus ei ole enam piisav, konsulteerivad tehnilised asutused omavahel ja pakuvad välja tegevuskava, mis sisaldab puuduste kõrvaldamiseks vajalikke parandusmeetmeid.
 d)
 Kui üks tehniline asutus või lennuamet ei kõrvalda puudusi tegevuskavaga ette nähtud aja jooksul, võib ükskõik kumb tehniline asutus edastada küsimuse FSTD järelevalvenõukogule.
 e)
 Kui üks lepinguosaline kavatseb käesoleva lisa kohaldamisalasse kuuluva tehnilise asutuse või lennuameti järelduste või kvalifikatsioonide tunnustamise peatada, teavitab ta sellest kooskõlas lepingu artikli 18 punktiga A viivitamata teist lepinguosalist.
 7.UURIMINE JA TÄITEMEETMED
 7.1.Mõlemal lepinguosalisel on õigus võtta täitemeetmeid selliste lennutreeningseadmete (FSTD) käitajate või sponsorite suhtes, millel on FAA või EASA heakskiit.
 7.2.Vastavalt lepingu artiklile 8 teatavad mõlemad lepinguosalised oma tehnilise asutuse ja vajaduse korral lennuametite kaudu viivitamata igast uurimisest ja käesoleva lisa kohaldamisalasse kuuluva nõuetele mittevastavuse lõpetamiseks võetud meetmetest, kui mittevastavuse korral võib kohaldada lennu täisimitaatori (FFS) kvalifikatsiooni tühistamist, peatamist, madalamale tasemele viimist või trahvi määramist.
 7.3.Lennu täisimitaatori (FFS) kvalifikatsiooni tühistamise või peatamise korral teavitab tehniline asutus ja vajaduse korral lennuamet sellest teist tehnilist asutust.
 7.4.Eespool nimetatud teated edastatakse teise lepinguosalise asjakohasele kontaktpunktile.
 8.ÜLEANDMISSÄTTED
 8.1USA ja Ühendkuningriigi vahel kokku lepitud lennuimitaatorite (FFS) rakendamise korra (SIP) kohaselt kvalifitseeritud lennuimitaatorite puhul jätkatakse korduvhindamisi seni, kuni punktis 8.2 kirjeldatud hindamistoimingute üleandmine on lõpule viidud. (USA ja Ühendkuningriik leppisid 20. detsembril 1995 kokku lennuimitaatorite rakendamise korras, mis vaadati läbi 6. oktoobril 2005. Kokkulepe sõlmiti vastavalt Ameerika Ühendriikide valitsuse ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse vahelisele lennundusohutuse edendamise lepingule, mis allkirjastati 12. detsembril 1995. aastal Londonis).
 8.2Lepinguosalised lepivad kokku, et lennu täisimitaatorite (FFS) hindamisõiguste üleandmine käesoleva lisa alusel toimub vastavalt järgmiste üleandmissätetele.
 (a)Enne hindamisõiguste üleandmist peab piisav hulk töötajaid läbima lennuameti ja tehniliste asutuste korraldatud koolituse käesoleva lisa ning ELi ja USA (vastavalt vajadusele) eritingimustega seotud protseduuride kohta.
 (b)Kui piisav hulk töötajaid on koolituse läbinud, annavad tehnilised asutused kvalifitseeritud lennu täisimitaatorite (FFS) hindamise õigused üle tehnilistele asutustele või vajaduse korral lennuametitele.
 (c)Õigused antakse üle 18 kuu jooksul alates käesoleva lisa jõustumise kuupäevast.
 (d)Tehnilised asutused ja lennuametid lepivad kokku menetlus- ja ajakava järgmise kohta:
 I)korduvhindamiste ajakava vastavusse viimine ja
 II)kõikide hindamiste läbiviimine kooskõlas käesoleva lisaga.
 9.LÕIVUD
 9.1
 Lõivud tuleb määrata kooskõlas lepingu artikliga 14 ning kohaldatavate õigus- ja regulatiivnõuetega.
 1. liide
 ERITINGIMUSED
 1.ELi ERITINGIMUSED, MIDA KOHALDATAKSE USAs ASUVATE LENNUKEID JÄLJENDAVATE TÄISIMITAATORITE (FFS) SUHTES
 1.1.Punktis 4.3.1 osutatud ja TIP-Sis täpsustatud eritingimused on järgmised.
 (a)Lennutreeningseadme (FSTD) sponsor peab edastama FAA-le järgmised dokumendid:
 I.korduvhindamise kaust;
 II.iga-aastased kasutusandmed;
 III.imitaatori ohutuskontrollide tulemused (määruse (EL) nr 1178/2011 punkti ORA.FSTD.115 alapunkt b) ning
 IV.EASA poolt lennutreeningseadmete kohta väljastatud teabelehtedes tehtud muudatused.
 (b)Instruktori juhtimiskeskuse käitamise juhend peab sisaldama ELi standardite kohase käitamise juhendit.
 (c)Instruktori juhtimiskeskuse seaded ja näidikud peavad olema kooskõlas rahvusvahelise mõõtühikute süsteemiga (SI).
 (d)Hinnatakse vähemalt ühe kvalifitseerimiseks deklareeritud Euroopa lennulennujaama/lennuvälja mudelit, millel on nõuetekohased modelleerimis- ning navigatsiooni- või sidefunktsioonid.
 (e)I, II või III kategooria (vastavalt vajadusele) instrumentaallähenemist ja starti halva nähtavuse tingimustes demonstreeritakse mõne Euroopa lennuvälja näitel ning asjakohaseid seadeid peab saama valida instruktori juhtimiskeskusest.
 (f)Lennu täisimitaator (FFS) peab kajastama konfiguratsiooni, mida imiteeritava lennuki puhul Euroopas kasutatakse.
 (g)Hindamise käigus viiakse läbi pidev ja katkematu lennuetapp.
 (h)Iga hindamise käigus hinnatakse kõiki lennu täisimitaatorite (FFS) EASA kvalifikatsioonisertifikaadil märgitud mootorseadeid.
 (i)Kui ühele lennu täisimitaatori (FFS) eri avioonikaseadistustele on välja antud mitu lennu täisimitaatorite (FFS) EASA kvalifikatsioonisertifikaati, tuleb iga hindamise käigus hinnata kõiki seadistusi (vajaduse korral iga mootorseade puhul).
 (j)Hindamise käigus tuleb läbi viia sellised lennu täisimitaatoriga (FFS) seotud ja Euroopa nõuetele vastavad objektiivsed, funktsionaalsed ja subjektiivsed testid, mida FAA lennu täisimitaatorite (FFS) suhtes kohaldatav standardne kvalifikatsioonitase ei hõlma.
 2.FAA ERITINGIMUSED, MIDA KOHALDATAKSE ELis ASUVATE LENNUKIT JÄLJENDAVATE LENNU TÄISIMITAATORITE (FFS) SUHTES
 2.1.Punktis 4.2.1 osutatud ja TIP-Sis täpsustatud eritingimused on järgmised.
 (a)Lennutreeningseadme (FSTD) käitaja peab tegema järgmist:
 I)esitama lennuametile või EASA-le vajaduse korral tõendid selle kohta, et FAA lennutreeningseadmeid (FSTD) käsitlevad õigusaktid on inkorporeeritud üldisesse lennutreeningseadmete katsetamise juhendisse (MQTG), ja
 II)tegema kindlaks FAA lennu täisimitaatorite (FFS) avaldatud konfiguratsioonide nimekirjas tehtud muudatused.
 (b)Instruktori juhtimiskeskuse käitamise juhend peab sisaldama USA standardite kohase käitamise juhendit.
 (c)Instruktori juhtimiskeskuse seaded ja näidikud peavad olema kooskõlas USA mõõtühikute süsteemiga (SI).
 (d)Hinnatakse vähemalt ühe USA lennujaama/lennuvälja heakskiidetud kvalifikatsioonimudelit, mis on varustatud nõuetekohaste modelleerimis- ning navigatsiooni- või siderajatistega.
 (e)I, II või III kategooria (vastavalt vajadusele) instrumentaallähenemist demonstreeritakse mõne USA lennuvälja näitel ning asjakohaseid seadeid peab saama valida instruktori juhtimiskeskusest.
 (f)Lennu täisimitaator (FFS) peab kajastama konfiguratsiooni, mida imiteeritava lennuki puhul USAs kasutatakse.
 (g)Iga hindamise käigus hinnatakse kõiki lennu täisimitaatorite (FFS) FAA kvalifikatsioonisertifikaadil märgitud konfiguratsioone.
 (h)Viiakse läbi ringlähenemine USA lennujaamale, kasutades suurimat võimalikku maandumismassi.
 (i)Hindamise käigus tuleb läbi viia sellised lennu täisimitaatoriga (FFS) seotud ja USA nõuetele vastavad objektiivsed, funktsionaalsed ja subjektiivsed testid, mida Euroopa lennu täisimitaatorite (FFS) suhtes kohaldatav standardne kvalifikatsioonitase ei hõlma.
 2. liide
 LENNUAMETI TEGEVUS
 FAA nimel tegutsev pädev lennuamet peab kõikide käesoleva lisaga hõlmatud lennu täisimitaatorite (FFS) korduvhindamise puhul vastavalt TIP-Sis täpsustatud nõuetele tegema järgmist:
 1.määrama kindlaks korduvhindamise kuupäeva ja edastama selle FAA-le;
 2.tegema ettevalmistusi hindamise läbiviimiseks. Hindamist teostav lennuameti inspektor peab tegema järgmist:
 (a)välja selgitama eritingimused;
 (b)hankima asjakohased vormid ja kontrollinimekirjad ning
 (c)kindlaks tegema korduvhindamistevahelisel ajal toimunud muudatused;
 3.teostama hindamise, võttes arvesse eritingimusi ja TIP-Si asjakohaseid sätteid;
 4.teostama hindamisjärgsed toimingud, mis muu hulgas hõlmavad
 (a)järgmise teabe/dokumentide edastamist FAA-le viie tööpäeva jooksul pärast hindamise lõpuleviimist:
 I.hindamisaruanne;
 II.lennu täisimitaatori (FFS) konfiguratsioonide nimekiri ning
 III.eritingimuste aruanne;
 (b)korraldama käesoleva lisa punktis 4.5.1 osutatud kohapealse kontrollkäigu.


type: other

text:
Meetme „Rakenduskõrgharidusõppe ja õpetajakoolituse õppeinfrastruktuuri kaasajastamine” tingimused ja kord – Riigi Teataja
 Meetme „Rakenduskõrgharidusõppe ja õpetajakoolituse õppeinfrastruktuuri kaasajastamine” tingimused ja kord
 Meetme „Rakenduskõrgharidusõppe ja õpetajakoolituse õppeinfrastruktuuri kaasajastamine” tingimused ja kord - sisukord
 § 3 Meetme üldeesmärk ja alajaotus
 1 Alameede «Rakenduskõrgharidusõppe õppeinfrastruktuur»
 § 9 Eesmärk ja toetatavad tegevused:
 § 10 Taotlejad
 § 11 Toetuse piirmäärad ja maksimaalne ulatus
 2 Alameede «Rakenduskõrgkoolide õppekeskkond»
 3 Alameede «Õpetajakoolituse õppelaborid»
 § 17 Eesmärk ja toetatavad tegevused
 § 18 Taotlejad
 § 19 Toetuse piirmäärad ja maksimaalne ulatus
 § 20 Abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud
 3 EELTAOTLUSE ESITAMINE JA MENETLEMINE
 § 28 Taotlusvooru väljakuulutamine
 § 29 Nõuded taotlejale
 § 30 Nõuded taotlusele
 § 31 Taotluse esitamine
 § 32 Taotluse menetlemine
 § 33 Taotluse nõuetele vastavuse kontroll
 § 34 Taotluste hindamine
 § 341 Toetuse taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus
 § 342 Taotluse rahuldamise otsuse muutmine
 § 343 Taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks tunnistamine
 § 36 Rakendusüksuse õigused ja kohustused
 6 VÄLJAMAKSETE TEGEMINE JA TOETUSE KASUTAMISEGA SEOTUD ARUANNETE ESITAMINE
 § 37 Toetuse väljamaksete tegemine
 § 38 Toetuse kasutamisega seotud aruannete esitamine
 § 39 Erisused 25. jaanuaril 2010. a välja kuulutatud taotlusvooru raames esitatud projektidele
 RT I, 15.01.2014, 7
 Vastu võetud 20.05.2009 nr 50
 RTL 2009, 43, 588
 jõustumine 29.05.2009
 18.11.2009 RTL 2009, 87, 1257 30.11.2009
 17.09.2010 RT I 2010, 67, 503 25.09.2010
 08.12.2010 RT I, 15.12.2010, 4 18.12.2010
 09.01.2014 RT I, 15.01.2014, 3 18.01.2014
 Määrusega sätestatakse «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 3 lõike 3 alusel Vabariigi Valitsuse poolt heaks kiidetud ja Euroopa Komisjoni poolt kinnitatud «Majanduskeskkonna arendamise rakenduskava» CCI2007EE161PO001 (edaspidi rakenduskava) prioriteetse suuna «Eesti teadus- ja arendustegevuse konkurentsivõime tugevdamine teadusprogrammide ja kõrgkoolide ning teadusasutuste kaasajastamise kaudu» meetmes «Rakenduskõrgharidusõppe ja õpetajakoolituse õppeinfrastruktuuri kaasajastamine» (edaspidi meede) avatud taotlusvoorude alusel struktuuritoetuse (edaspidi toetus) andmise ning kasutamise tingimused ja kord, lähtudes Riigikogu 8. novembri 2006. a otsusega heaks kiidetud Eesti kõrgharidusstrateegiast aastateks 2006–2015.
 1) Kõrgkool on Eesti Hariduse Infosüsteemis (EHIS) registreeritud rakenduskõrgkool ning rakenduskõrgharidusõpet läbi viiv ülikool, sõltumata nende omandivormist;
 2) tehnoloogiainvesteering on investeering nii materiaalsesse kui immateriaalsesse varasse õppekeskkonna kvaliteedi parandamise või õppetööks vajalike vahendite soetamise eesmärgil;
 3) õppeinfrastruktuur on vahendid (õppeaparatuur ja -seadmed või nende kogum, õppelabor) ning nende vahenditega seotud tingimused, meetodid, materjalid ja teadmised, mida kasutatakse kõrgharidusõppes uute teadmiste loomisel ja edasiandmisel;
 4) teenindav infrastruktuur on õppeaparatuuri- ja seadmete või õppelabori eesmärgipärast kasutamist võimaldavad ventilatsiooni- ja küttesüsteemid, tuleohutusnõuete täitmiseks vajalikud seadmed, turvasüsteemid, füüsilise ligipääsetavuse parandamise seadmed, valgustusseadmed, ruumide mürataseme normidega kooskõla tagamise seadmed;
 5) õppekeskkond on kõrgkooli õppe- ja üldotstarbeliste ruumide tuleohutus, turvalisus, ligipääsetavus, mikrokliima, valgustus, müratase ja akustika;
 6) mikrokliima on õppe- või üldotstarbelise ruumi õhutemperatuur, suhteline õhuniiskus, õhu liikumiskiirus ja soojuskiirguse intensiivsus;
 7) materiaalne vara on põhivarana arvele võetavad õppeseadmed ja -aparatuur;
 8) immateriaalne vara on vara, mis ostetakse tehnoloogiasiirdena litsentside omandamise teel;
 9) väheväärtuslik vara on ostetud inventar maksumusega 319 kuni 1916 eurot, mis on vajalik projekti ellu viimiseks, kuid mis ei vasta põhivara tunnustele;
 10) riiklik koolitustellimus on Haridus- ja Teadusministeeriumi ja kõrgkooli vahelise halduslepinguga määratud lõpetajate arv kõrgharidusastmeti õppevaldkonnas, vajadusel õppesuunal või õppekaval, mille kõrgkool on kohustatud õppe nominaalkestuse lõpuks tagama ja mida Haridus- ja Teadusministeerium on kohustatud õppe nominaalkestuse jooksul riigieelarvest Haridus- ja Teadusministeeriumi eelarve kaudu finantseerima;
 11) õppevaldkond on kõrgharidusstandardis kehtestatud hariduse liigituse osa, mis hõlmab sisult lähedasi õppesuundi;
 12) õppesuund on kõrgharidusstandardis kehtestatud hariduse liigituse osa, mis kuulub õppevaldkonda ning hõlmab teoreetilistelt alustelt lähedasi õppekavade rühmi;
 13) õppetöö on õppekava eesmärgi ja õpiväljunditega kirjeldatud teadmiste ja oskuste omandamisele suunatud sihipärane tegevus, mis toimub õppekava raames kontaktõppe, praktika ja iseseisva tööna;
 14) praktiline töö on üks kontaktõppe viisidest (nt praktikum, laboratoorne töö, individuaaltund) mis on suunatud praktiliste teadmiste ja oskuste omandamisele ning toimub kõrgkooli õppekeskkonnas;
 15) projekteerimine on ehitise või selle osa arhitektuurne ja ehituslik kavandamine, ehitise tehnosüsteemide kavandamine, ehitises kasutatava tehnoloogia kavandamine või ehitise nõuetele vastava kasutamise ja hooldamise tehnomajanduslik hindamine;
 16) ehitamine on ehitise siseviimistlemine, rekonstrueerimine, ehitise tehnosüsteemi või selle osa muutmine või tehnosüsteemi terviklik asendamine. Käesoleva määruse mõistes ei ole ehitamine ehitise püstitamine, ehitise laiendamine ja ehitise lammutamine;
 [RT I, 15.12.2010, 4 - jõust. 18.12.2010]
 17) [Kehtetu - RT I 2010, 67, 503 - jõust. 25.09.2010]
 18) projekt on kindla eesmärgi saavutamisele suunatud ajas ja ruumis piiritletud ühekordne tegevus või tegevuste kogum, mille elluviimiseks struktuuritoetust taotletakse;
 19) struktuuritoetus (edaspidi toetus) on «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 2 p 1 mõistes rahaline abi, mida antakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 1 nimetatud struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahenditest või Eesti riigi poolt nende vahendite kasutamise kaasrahastamiseks sihtotstarbeliselt eraldatavatest täiendavatest vahenditest. Käesoleva määruse mõistes hõlmab toetus struktuurifondide vahendeid ja Eesti riigi poolt nende vahendite kasutamise kaasrahastamiseks sihtotstarbeliselt eraldatavaid vahendeid;
 20) taotlus on rakendusüksusele esitatav vormikohane kirjalik avaldus ja sellele lisatud dokumendid toetuse taotlemiseks;
 [RT I 2010, 67, 503 - jõust. 25.09.2010]
 21) objekt on ühe eesmärgi täitmiseks vajalike ning omavahel funktsionaalselt seotud asjade ja tegevuste kogum.
 § 3. Meetme üldeesmärk ja alajaotus
 (1) Meetme üldeesmärk on tehnoloogiainvesteeringute toel rakenduskõrgharidusõppes ja õpetajakoolituses praktiliste oskuste omandamiseks eeldusi loova õppeinfrastruktuuri arendamine, sealhulgas rakenduskõrgkoolides õppekeskkonna tehnoloogilise kvaliteedi tagamine.
 (2) Meetme raames toetatakse tehnoloogiainvesteeringuid, mis:
 1) tõstavad rakenduskõrgharidusõppe kvaliteeti, parandades praktilise töö läbiviimise võimalusi uue õppeinfrastruktuuri loomise või olemasoleva kaasajastamise toel;
 2) [Kehtetu - RT I 2010, 67, 503 - jõust. 25.09.2010]
 3) loovad õpetajakoolituse ja kasvatusteaduste õppesuuna õppetöös ja arendustegevuses võimaluse kasutada kaasaegseid meetodeid ja vahendeid.
 (3) Meede jaguneb kaheks alameetmeks:
 1) alameede «Rakenduskõrgharidusõppe õppeinfrastruktuur»;
 2) alameede «Õpetajakoolituse õppelaborid».
 1) kulud on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus nr (EÜ) 1783/1999 (ELT L 210, 31.07.2006, lk 1–11);
 4) kulud on kooskõlas määruse paragrahvides 12 või 16 või 20 ning muudes õigusaktides sätestatuga.
 (1) Alameetme abikõlblikkuse periood on 1. jaanuar 2009 – 31. detsember 2015. Taotlusvoorudest toetatavate projektide abikõlblikkuse periood määratakse kindlaks taotlusvooru väljakuulutamisel.
 (2) Projekti abikõlblikkuse algus- ja lõpukuupäev määratakse taotluse rahuldamise otsuses, mille teeb rakendusüksus taotluse põhjal, kus taotleja toob muuhulgas ära kulude tekkimise aja, mis ei tohi olla varasem kui 1. jaanuar 2009. Enne toetuse taotluse esitamise kuupäeva tehtud kulud, mille hüvitamist taotletakse, peavad olema taotluses eraldi näidatud.
 (3) Kulusid võib lugeda abikõlblikuks, kui kulude tekkimise aluseks olevad tegevused toimusid projekti abikõlblikkuse perioodil ja kulud on tekkinud projekti abikõlblikkuse perioodil või sellele järgneva 45 kalendripäeva jooksul, aga hiljemalt 31. detsembril 2015.
 [RTL 2009, 87, 1257 - jõust. 30.11.2009]
 § 8. [Kehtetu - RT I 2010, 67, 503 - jõust. 25.09.2010]
 1. jagu Alameede «Rakenduskõrgharidusõppe õppeinfrastruktuur»
 § 9. Eesmärk ja toetatavad tegevused:
 (1) Alameetme eesmärgiks on tõsta tehnoloogiainvesteeringutega rakenduskõrgharidusõppe kvaliteeti, soodustades uute õppelaborite loomise või vananenud õppeaparatuuri ja -seadmete asemel kaasaegsete soetamise toel kõrgkoolis praktilise töö läbiviimist.
 (2) Alameetme raames on prioriteediks:
 1) tehnika, tootmise ja ehituse või loodus- ja täppisteaduste õppevaldkonnas ning tervise ja transporditeenuste õppesuundadel toimuva rakenduskõrgharidusõppe õppeinfrastruktuuri arendamine terviklahendustena, samuti loovuse ja ettevõtlikkuse arendamisele suunatud õppeinfrastruktuuri arendamine;
 2) rakenduskõrgkoolides toimuva rakenduskõrgharidusõppe õppeinfrastruktuuri arendamine.
 (3) Alameetme raames toetatav projekt peab vastama järgmistele tingimustele:
 1) projekti eesmärk on põhjendatud ja kooskõlas kõrgkooli arengukava eesmärkidega;
 2) projekt omab mõju piirkonna tööjõu taseme-, ümber- ja täiendõppe pakkumise võimaluste paranemisele;
 3) projekti sihtrühmaks on kõrgharidusõppe rakendusliku ja akadeemilise haru üliõpilased ning täiskasvanud õppijad.
 (4) Alameetme raames toetatakse õppeaparatuuri ja -seadmete ostmist, paigaldamist, seadistamist ja kasutajate instrueerimist ning õppelaborite loomist ja kaasajastamist.
 § 10. Taotlejad
 (1) Alameetme raames on õigus toetust taotleda Eesti rakenduskõrgkoolil ja rakenduskõrgharidusõpet läbi viival ülikoolil, milles 1. jaanuari 2009. aasta seisuga oli loodud vähemalt 200 kõrghariduse riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud õppekohta.
 (2) Taotleja võib projekti kaasata partnereid. Partner peab projekti panustama rahaliselt. Enne taotluse esitamist allkirjastab partner kinnituskirja projektis osalemise kohta. Toetuse saaja ning partner sõlmivad projektist tulenevate kohustuste täitmiseks partnerluslepingu.
 (3) Projekti partneriks võivad lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kõrgkoolil olla Eesti rakenduskõrgkool või rakenduskõrgharidusõpet läbi viiv ülikool, millel riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud õppekohad puuduvad.
 § 11. Toetuse piirmäärad ja maksimaalne ulatus
 (3) Ühe projekti kohta taotletav toetus võib olla minimaalselt 9586 eurot ning maksimaalselt 1 150 410 eurot.
 (4) [Kehtetu - RT I, 15.01.2014, 3 - jõust. 18.01.2014]
 (1) Abikõlblikud on järgmised paragrahvides 6 ja 9 nimetatud tingimustele vastavad kulud:
 1) uue või kasutatud materiaalse vara ostmise kulud, kusjuures kasutatud materiaalse vara võib osta, kui:
 a) materiaalse vara ostmiseks ei ole eelneva seitsme aasta jooksul kasutatud Euroopa Liidu, riigieelarve või välisabi vahendeid;
 b) materiaalse vara hind ei ületa selle turuväärtust ja on samalaadsete uute seadmete hinnast madalam;
 c) materiaalsel varal on projekti elluviimiseks vajalikud tehnilised omadused ning need vastavad kehtivatele normidele ja standarditele;
 d) materiaalsel varal on seadistamise järgselt vähemalt 6 kuud kehtiv garantii.
 2) projekti raames ostetud materiaalse vara paigaldamise, seadistamise ja häälestamise ning kasutajate instrueerimise kulud;
 3) materiaalse varaga seotud teenindava infrastruktuuri ostmise, paigaldamise, seadistamise ning kasutajate instrueerimise kulud;
 4) projekti raames ostetud materiaalse vara paigaldamisega seotud või õppelabori ja selle kasutamiseks ettenähtud üldkasutatavate ruumide projekteerimise ja ehitamise kulud, kuni 30% ulatuses projekti maksumusest;
 5) omanikujärelvalve teostamise kulud;
 6) immateriaalse ja väheväärtusliku vara ostmise kulud;
 7) õppelabori sisustamise kulud;
 8) hankeprotseduuride läbiviimise ja hankedokumentatsiooni ettevalmistamise kulud, kui nad loovad projektile lisaväärtust;
 9) projekti administreerimise kulu juriidilise isiku või füüsilisest isikust ettevõtjaga sõlmitud võlaõigusliku lepingu alusel või projekti administreerimisega seotud Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruse nr 26 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord» § 3 lõike 2 kohased personalikulud. Käesolevas punktis käsitletud kulu võib projekti maksumusest moodustada kuni 10%;
 10) käibemaks vastavalt Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruse nr 26 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord» § 6 sätestatule;
 101) valuutakursi vahest tingitud kulud;
 11) muud toetavate tegevustega otseselt seotud ja tegevuste elluviimiseks vältimatult vajalikud kulud.
 2) taotlemise hetkel juba olemasoleva õppeinfrastruktuuri jooksva või regulaarse korrashoiu kulud;
 9) trahvid, viivised ja muud rahalised karistused ning kohtukulud;
 13) kontorimööbli ostmise kulud, välja arvatud õppelabori sisustamise puhul;
 14) [Kehtetu - RT I 2010, 67, 503 - jõust. 25.09.2010]
 15) [Kehtetu - RT I 2010, 67, 503 - jõust. 25.09.2010]
 16) [Kehtetu - RT I 2010, 67, 503 - jõust. 25.09.2010]
 17) Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruse nr 26 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord» § 15 sätestatud kulud.
 2. jagu Alameede «Rakenduskõrgkoolide õppekeskkond»
 [Kehtetu - RT I 2010, 67, 503 - jõust. 25.09.2010]
 3. jagu Alameede «Õpetajakoolituse õppelaborid»
 § 17. Eesmärk ja toetatavad tegevused
 (1) Alameetme eesmärgiks on parandada tehnoloogiainvesteeringutega õpetajakoolituse ja kasvatusteaduse erialade õppeinfrastruktuuri, soodustades eelkõige ainedidaktikaalasteks õpinguteks vajalike õppelaborite loomist.
 1) õpetajakoolituse õppeinfrastruktuuri kvaliteedi parandamine Tartus ja Tallinnas kui koolituskeskustes;
 2) aineõpetajate ja kutseõpetajate taseme-, ümber- ja täiendõppeks vajalike õppevahendite ning õppeseadmete ja -aparatuuri kaasajastamine terviklahendustena (õppelaborid).
 1) projekt on kooskõlas arengukava «Eesti õpetajahariduse strateegia aastateks 2009–2013» eesmärkidega;
 2) projekt on kooskõlas haridusteaduse ja õpetajakoolituse edendamise programmi «EduKo» tegevuste ja eesmärkidega;
 3) projekt tõstab ainedidaktika valdkonna taseme-, ümber- ja täiendõppe kvaliteeti;
 4) projekt on suunatud koostööle ja õppeinfrastruktuuri ühiskasutusele teiste struktuuriüksuste ning kõrgkoolidega;
 5) projekti sihtrühmaks on üliõpilased, ümber- ja täiendõppes osalevad õpetajad, mentorõppejõud ning koostöösse kaasatud kõrgkoolid, gümnaasiumid ja kutseõppeasutused.
 (4) Alameetme raames toetatakse õppelaborite loomist ning õppeaparatuuri ja -seadmete ostmist, paigaldamist, seadistamist ja kasutajate instrueerimist.
 § 18. Taotlejad
 (1) Alameetme raames on õigus toetust taotleda Eesti avalik-õiguslikul ülikoolil, milles 1. jaanuari 2009. aasta seisuga oli loodud vähemalt 200 kõrghariduse riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud õppekohta õpetajakoolituse ja kasvatusteaduse õppesuunal.
 (3) Projekti partneriks võib lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isikule olla Eesti rakenduskõrgkool ja Eesti ülikool, millel riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud õppekohad puuduvad.
 § 19. Toetuse piirmäärad ja maksimaalne ulatus
 (2) Toetuse saaja omafinantseeringu minimaalne määr on 5% projekti abikõlblike kulude kogumaksumusest.
 (3) Ühe projekti kohta taotletav toetus võib olla maksimaalselt 766 940 eurot.
 (4) Kõrgkool võib alameetme raames esitada rohkem kui ühe taotluse, kuid ühele isikule võib alameetme raames eraldada toetust maksimaalselt 766 940 eurot. Toetuse maksimaalse summa jälgimisel võetakse arvesse isikule nii toetuse saaja kui ka partneri rollis eraldatud toetust.
 § 20. Abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud
 (1) Abikõlblikud on järgmised paragrahvides 6 ja 17 nimetatud tingimustele vastavad kulud:
 d) materiaalsel varal on seadistamise järgselt vähemalt 6 kuud kehtiv garantii;
 3) teenindava infrastruktuuri ostmise, paigaldamise, seadistamise ning kasutajate instrueerimise kulud;
 1) õppetöö läbiviimise, uurimis- ja arendustegevuse teostamise ning vastavate teenuste osutamise kulud;
 3) erisoodustuselt tasutav maks ja erisoodustusena käsitletav kulu;
 4) liiklusvahendi ostmise, rentimise ja liisimise kulud;
 5) kinnisasja ostmise kulud;
 6) projekti haldamiseks kontoritehnika (koopiamasinad, printerid, kontoriarvutid, kontoritarkvara jm) ostmise kulud;
 7) kontorimööbli ostmise kulud, välja arvatud õppelabori sisustamise puhul;
 9) teiste riiklike või Euroopa Liidu programmide poolt finantseeritud kulud;
 12) amortisatsiooni ja hooldusremondi kulud;
 13) üldkulud;
 17) Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007.a määruse nr 26 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord» §-s 15 sätestatud kulud.
 3. peatükk EELTAOTLUSE ESITAMINE JA MENETLEMINE
 § 28. Taotlusvooru väljakuulutamine
 (2) Avatud taotlusvoore võib välja kuulutada suunatuna alameetme konkreetsele prioriteedile või tegevusele või alameetme eelarve osa kohta.
 (3) Avatud taotlusvoorude tähtajad avaldatakse rakendusüksuse veebilehel ning vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes.
 (4) Alameetmete ning avatud taotlusvoorude finantseerimise mahu planeerib rakendusasutus.
 § 29. Nõuded taotlejale
 (1) Taotleja peab vastama «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 14 lõike 1 punktides 1–9 esitatud nõuetele ja muudele käesoleva alameetme määruses sätestatud nõuetele.
 § 30. Nõuded taotlusele
 3) taotletud toetuse suurus ei ületa käesolevas määruses sätestatud toetuse määra ja maksimaalset suurust;
 6) taotluses olev projekt on kooskõlas esitatud eeltaotluse eesmärkidega ning eeltaotluse rahuldamise otsusega, s.h täiendavalt kehtestatud tingimustega;
 61) taotluses taotletav toetus ei sisalda kulu, mille hüvitamiseks on varem saadud riigieelarvelisi, Euroopa Liidu või välisabi vahendeid;
 8) taotluse on allkirjastanud taotleja esindusõiguslik isik omakäelise allkirjaga.
 (2) Taotlusele tuleb lisada taotlusvormis loetletud dokumendid, sh partneri kinnituskiri projektis osalemise kohta.
 (21) Soovitatavalt sisaldab üks taotlus ühte objekti.
 § 31. Taotluse esitamine
 (2) Taotleja esitab rakendusüksusele rakendusüksuse kehtestatud vormil kas ühes originaaleksemplaris paberkandjal allkirjastatuna koos taotluse koopiaga elektroonilisel andmekandjal või üksnes elektrooniliselt digitaalallkirjastatuna. Taotleja vastutab paberil ja elektroonilisel andmekandjal esitatud taotluse samasuse eest.
 § 32. Taotluse menetlemine
 (1) Taotluste menetlemine toimub jooksvalt nende laekumise järjekorras.
 (2) Taotluse menetlemine koosneb selle registreerimisest, taotluse nõuetele vastavuse kontrollist, taotluse hindamisest ja taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse tegemisest.
 § 33. Taotluse nõuetele vastavuse kontroll
 (1) Rakendusüksus kontrollib taotleja vastavust käesoleva määruse §-s 29 sätestatud nõuetele ja taotluse vastavust §-s 30 esitatud nõuetele ning taotlusvormile.
 (2) Kui taotleja või taotlus ei vasta nõuetele, informeerib rakendusüksus sellest viivitamatult taotlejat, andes kuni 10 tööpäeva puuduste kõrvaldamiseks.
 (3) Kui taotleja ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tähtaja jooksul puudusi kõrvaldanud, teeb rakendusüksus taotluse rahuldamata jätmise otsuse vastavalt käesoleva määruse § 341 lõikes 6 sätestatule.
 § 34. Taotluste hindamine
 (1) Alameetme hindamiskomisjonil on taotluste hindamisel:
 1) kohustus hinnata taotlusi, võttes aluseks meetme üldeesmärgid ja alameetme eesmärgid, käesoleva määruse § 9 lõikes 2 ja § 17 lõikes 2 sätestatud prioriteedid ja tegevused, § 9 lõikes 3 ning § 17 lõikes 3 sätestatud nõuded ja käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud valikukriteeriumid ning rakendusüksuse poolt kinnitatud hindamisjuhise ja taotluste hindamislehe;
 3) õigus kaasata projektide hindamisprotsessi eksperte;
 4) õigus teha rakendusüksusele ettepanek taotluse rahuldamise otsuse tegemiseks kõrvaltingimusega.
 3) projekt toetab kõrghariduse rahvusvahelistumist;
 4) projekti tulemusel parandatakse teadus- ja õppetöös osalevate inimeste töötingimusi ja töökeskkonda;
 5) projekti tulemuste kasutatavuse ulatus, sh kasutajate arvukus;
 6) projekti jätkusuutlikkus;
 7) projekti tegevuste seos valdkondlike strateegiatega;
 8) toetuse vajalikkus projekti edukaks elluviimiseks.
 (4) Alameetme hindamiskomisjon esitab rakendusüksusele taotluste paremusjärjestuse ja iga taotluse kohta hindamisraporti koos motiveeritud ettepanekuga rahuldada taotlus taotletud mahus, rahuldada taotlus osaliselt või jätta taotlus rahuldamata. Samuti esitab alameetme hindamiskomisjon rakendusüksusele ettepanekud taotlejale esitatavate täiendavate tingimuste osas ning taotlejale suunatud soovitused.
 (5) Juhul kui alameetme hindamiskomisjoni koostatud taotluste pingereas on mitmel taotlusel üks ja sama järjekoht, eelistab hindamiskomisjon taotlust, millel on suurem omafinantseeringu määr. Juhul kui ka siis on tulemus võrdne, heidetakse võrdsete näitajatega taotluste vahel liisku.
 § 341. Toetuse taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus
 (2) Toetuse taotluse võib rahuldada osaliselt „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse” § 17 lõikes 1 toodud alustel. Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud otsused võivad sisaldada § 34 lõike 1 punktis 4 nimetatud kõrvaltingimust. Toetuse taotluse osalise rahuldamise otsuse ja kõrvaltingimust sisaldava otsuse võib teha vaid taotleja kirjalikul nõusolekul. Kui taotleja ei ole taotluse osalise rahuldamise või kõrvaltingimusega nõus, jäetakse taotlus rahuldamata.
 9) väljamakse taotluste esitamise kord;
 4) taotleja loobub toetusest ;
 5) taotlejale on tehtud ettepanek taotluse osaliseks rahuldamiseks või rahuldamiseks kõrvaltingimusega ja taotleja lükkab ettepaneku tagasi;
 (7) Taotleja võib otsuse peale esitada rakendusüksusele vaide «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» §-s 34 sätestatud alusel. Rakendusasutus vaatab vaide läbi «Haldusmenetluse seaduses» sätestatud korras.
 § 342. Taotluse rahuldamise otsuse muutmine
 3) toetuse saaja soovib muuta projekti tegevuste algus- või lõppkuupäeva rohkem kui 3 kuu ulatuses või projekti abikõlblikkuse perioodi;
 4) toetuse saaja soovib muuta projekti tegevus- või ajakava;
 5) toetuse saaja soovib projekti eelarve kogumahtu;
 6) toetuse saaja soovib muuta projekti eelarvet ühe kalendriaasta jooksul rohkem kui 10% eelarveaastaks planeeritud mahust;
 (3) Juhul kui toetuse saaja soovib muuta projekti eelarvet ühe kalendriaasta jooksul vähem, kui käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 6 sätestatud, on toetuse saaja kohustatud muudatuse eelnevalt rakendusüksusega kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis kooskõlastama.
 (5) Rakendusüksusel on õigus keelduda taotluse rahuldamise otsuse muutmisest juhul, kui taotletav muudatus ei ole kooskõlas projekti sisu ja eesmärkidega või kui alameetme eelarves ei ole selleks piisavalt vabu vahendeid.
 (6) Kui taotluse rahuldamise otsuse muutmise taotluses on puudusi, annab rakendusüksus toetuse saajale kuni 10 tööpäeva puuduste kõrvaldamiseks.
 (7) Rakendusüksus või rakendusasutus algatab taotluse rahuldamise otsuse muutmise, kui projekti aruandest või muudest objektiivsetest asjaoludest selgub, et muudatuse tegemine on vajalik projekti edukaks läbiviimiseks või eesmärkide saavutamiseks.
 (8) Taotluse rahuldamise otsuse muutmise teostab rakendusüksus 10 tööpäeva jooksul pärast vastavasisulise taotluse ja muutmise otsuste tegemiseks vajalike dokumentide esitamist. Tähtaega võib pikendada puuduste kõrvaldamiseks ette nähtud aja võrra.
 (9) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud toetuse saaja kohustuse rikkumisel võib rakendusüksus teha toetuse tagasinõudmise otsuse vastavalt Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2006. a määruse nr 278 «Toetuse tagasinõudmise ja tagasimaksmise ning toetuse andmisel ja kasutamisel toimunud rikkumisest teabe edastamise tingimused ja kord» § 11 lõikele 1.
 § 343. Taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks tunnistamine
 6) esitab toetuse saamise ja kasutamise kohta nõutud teabe ning aruanded ettenähtud vormil, viisil ja tähtaegadel;
 12) säilitab taotluse, toetuse ja projekti teostamisega seonduva dokumentatsiooni ja muud asjaga seotud materjalid ning tagab nende säilimise vähemalt 2025. a 31. detsembrini ning tagab, et samu nõudeid täidab ka partner;
 13) järgib projekti elluviimisega seotud hangete läbiviimisel «Riigihangete seaduses» kehtestatud nõudeid ning säilitab sellest kirjaliku kontrolljälje ning tagab, et samu nõudeid täidab ka partner;
 14) küsib ja tagab, et partner küsib pakkujate paljususe olemasolul vähemalt kolm võrreldavat pakkumist, kui hangitakse „Riigihangete seaduse” §-s 19 sätestatud lihtsustatud korras tellitavaid teenuseid maksumusega alates 10 000 eurot (ilma käibemaksuta). Küsimine käesoleva määruse tähenduses on kirjalikku taasesitamist võimaldavas või kirjalikus vormis pöördumine potentsiaalsete pakkujate poole. Toetuse saaja ja partner ei ole kohustatud järgima käesolevas punktis sätestatud nõuet, kui hankega seotud dokumentatsioon avaldatakse riigihangete registri veebilehel https://riigihanked.riik.ee;
 15) tagab projekti elluviimiseks vajalike, õigusaktides ette nähtud lubade ja kooskõlastuste olemasolu;
 17) tagab projekti eesmärgi täitmiseks vajaliku vara säilimise ja sihtotstarbelise kasutamise ettenähtud tingimustel ja kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 31.07.2006, lk 25–78) artiklis 57 sätestatuga vähemalt viie aasta jooksul, arvates projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemisest;
 18) näitab toetuse kasutamisel, et tegemist on struktuuritoetusega, kasutades selleks Euroopa Liidu struktuuritoetuse sümboolikat ja vajadusel kooskõlastades sümboolika kasutamise eelnevalt rakendusüksusega vastavalt Vabariigi Valitsuse 30. augusti 2007. a määrusele nr 211 «Struktuuritoetuse andmisest ja kasutamisest teavitamise, selle avalikustamise ning toetusest rahastatud objektide tähistamise ja Euroopa Liidu osalusele viitamise tingimused ning kord», ning tagab, et samu nõudeid täidab ka partner;
 21) täidab teisi «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduses» ja selle alusel antud õigusaktides, toetuse rahuldamise otsuses ning käesolevas määruses sätestatud kohustusi.
 § 36. Rakendusüksuse õigused ja kohustused
 3) osaleda vaatlejana riigihankekomisjoni töös ja lepingu sõlmimisele eelnevatel läbirääkimistel;
 6) peatada toetuse väljamaksed toetuse saajale tagasimaksetega seotud projekti osas kuni tagasinõutava summa lõpliku tagasimakseni;
 9) menetleda väljamakseid, s.h kontrollida kulude abikõlblikkust;
 6. peatükk VÄLJAMAKSETE TEGEMINE JA TOETUSE KASUTAMISEGA SEOTUD ARUANNETE ESITAMINE
 § 37. Toetuse väljamaksete tegemine
 (3) Väljamaksed osaliselt tasutud kuludokumentide alusel toetuse saajale ning töövõtjale ning ettemaksed «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 23 lõikes 45 sätestatud isikutele on lubatud vastavalt rahandusministri 1. märtsi 2007. a määruses nr 15 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse väljamaksmise tingimused ja kord» sätestatule.
 (4) Esitatud väljamaksetaotluste või ettemakse aruannete ja kuludokumentide kontroll rakendusüksuses teostatakse 20 tööpäeva jooksul alates väljamaksetaotluse või ettemakse aruande ning rakendusüksuse poolt nõutud dokumentide ja selgituste registreerimisest rakendusüksuses. Kontrolli teostamise tähtaega võib pikendada puuduste kõrvaldamiseks ettenähtud aja võrra.
 (5) Kui toetuse saaja esitatud väljamaksetaotlus on puudulik, teavitab rakendusüksus toetuse saajat sellest 10 tööpäeva jooksul väljamaksetaotluse esitamisest. Väljamakse tegemiseks peab toetuse saaja esitama parandatud väljamaksetaotluse rakendusüksuse poolt määratud tähtpäevaks.
 (6) Toetuse väljamaksmise eelduseks on kulude abikõlblikkus, s.h kulude aluseks olevate tegevuste abikõlblikkus, ning nende vastavus toetuse rahuldamise otsusele.
 (7) Rakendusüksusel on õigus peatada väljamakse taotluse menetlemine või keelduda toetuse väljamaksmisest, kui toetuse saaja on rikkunud «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduses», selle alusel antud õigusaktides või toetuse rahuldamise otsuses sätestatud toetuse saaja kohustusi.
 (8) Rahuldatud taotluse alusel väljamakse tegemiseks vajalikud andmed sisestab rakendusüksus lõikes 4 nimetatud tähtaega arvestades struktuuritoetuste registrisse.
 (10) Toetuse saaja on kohustatud esitama väljamaksetaotlusi rakendusüksusele taotluse rahuldamise otsuses sätestatud korras.
 § 38. Toetuse kasutamisega seotud aruannete esitamine
 (2) Toetuse saaja esitab vormikohase projekti lõpparuande rakendusüksusele haridus- ja teadusministri 12. mai 2008. a määruses nr 28 «Struktuuritoetuse kasutamise aruannete esitamise kord» ja taotluse rahuldamise otsuses sätestatud korras.
 § 39. Erisused 25. jaanuaril 2010. a välja kuulutatud taotlusvooru raames esitatud projektidele
 (1) Käesoleva määruse § 12 lõike 1 punktis 4 sätestatud piirangut, mille kohaselt ehitamise ja projekteerimise kulud ei tohi moodustada rohkem kui 30% projekti maksumusest, ei kohaldata taotluste suhtes, mis esitatakse 25. jaanuaril 2010. a välja kuulutatud taotlusvooru raames.
 (2) 25. jaanuaril 2010. a välja kuulutatud taotlusvooru raames esitatavate taotluste menetlemisel lähtutakse eeltaotluse esitamise hetkel kehtinud määruse redaktsioonist.
 (3) Rekonstrueerimise kulud ei ole abikõlblikud projektide puhul, mille taotlused esitati 25. jaanuaril 2010. a välja kuulutatud taotlusvooru raames.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 22.5.2013
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 135/3
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 466/2013
 af 7. maj 2013
 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Panforte di Siena (BGB))
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Forordning (EU) nr. 1151/2012 trådte i kraft den 3. januar 2013. Den ophæver og erstatter Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (2).
 (2)
 I medfør af artikel 6, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Italiens ansøgning om registrering af betegnelsen »Panforte di Siena« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
 (3).
 (3)
 Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør denne betegnelse registreres —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 Betegnelsen i bilaget til denne forordning registreres herved.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 7. maj 2013.
 På Kommissionens vegne For formanden
 Dacian CIOLOȘ
 Medlem af Kommissionen
 (1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.
 (2) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.
 (3) EUT C 231 af 2.8.2012, s. 6.
 BILAG
 Landbrugsprodukter og fødevarer, der er opført i bilag I, del I, til forordning (EU) nr. 1151/2012:
 Kategori 2.4. Brød, wienerbrød, kager, kiks og andet bagværk samt konfekturevarer
 ITALIEN
 Panforte di Siena (BGB)


type: wikipedia

text:
Milenii: Mileniul I î.Hr. - Mileniul I - Mileniul al II-lea
 Secole: Secolul al V-lea - Secolul al VI-lea - Secolul al VII-lea
 Decenii: Anii 540 Anii 550 Anii 560 Anii 570 Anii 580 - Anii 590 - Anii 600 Anii 610 Anii 620 Anii 630 Anii 640
 Ani: 587 588 589 590 591 - 592 - 593 594 595 596 597
 Evenimente
 Arte, științe, literatură și filozofie
 Nașteri
 Decese
 Vezi și
 Listă de conducători de stat din 592


jurisdiction: US

text:
 115 S313 IS: Children’s Consignment Event Recognition Act of 2017
 U.S. Senate
 2017-02-06
 text/xml
 EN
 Pursuant to Title 17 Section 105 of the United States Code, this file is not subject to copyright protection and is in the public domain.
 II115th CONGRESS1st SessionS. 313IN THE SENATE OF THE UNITED STATESFebruary 6, 2017Mr. Boozman (for himself and Mr. Cotton) introduced the following bill; which was read twice and referred to the Committee on Health, Education, Labor, and PensionsA BILLTo clarify that volunteers at a children’s consignment event are not employees under the Fair Labor
 Standards Act of 1938.
 1.Short titleThis Act may be cited as the Children’s Consignment Event Recognition Act of 2017. 2.PurposeThe purpose of this Act is to ensure that individuals and families may pool their resources, time, efforts, and energies, with or without the assistance of a facilitator, to sell, purchase, and otherwise exchange children’s clothing, toys, bedding, furniture, and related accessories, and maternity clothing and accessories without fear that they will be deemed to be employees under the Fair Labor Standards Act of 1938 (29 U.S.C. 201 et seq.).
 3.Amendments to the Fair Labor Standards Act of 1938Section 3(e) of the Fair Labor Standards Act of 1938 (29 U.S.C. 203(e)) is amended— (1)in paragraph (1), by striking and (4) and inserting , (4), (5), and (6); and
 (2)by adding at the end the following: (6)(A)The term employee does not include—
 (i)individuals who volunteer their services before, during, or after a children’s consignment event with or without the assistance of a facilitator and—
 (I)provide not less than 15 items for sale at such children’s consignment event; and (II)receive a right to shop from the facilitator at such children’s consignment event before such event is open to the general public; or
 (ii)the spouse, children, spouses of children, grandchildren, parents, and parents of spouses of the individuals described in clause (i).
 (B)For purposes of this paragraph, the term children’s consignment event means a sale or other event in which— (i)not less than 90 percent of the fair market value, in the aggregate, of the items offered for sale at such event are—
 (I)children’s or maternity items; and (II)resale items offered for sale on consignment by consignors; and
 (ii)such event is held in a single physical location and is open to the public for the sale of goods for 8 or fewer sale days within any 30-day period.
 (C)For purposes of this paragraph, the term facilitator means a person that organizes or hosts a children’s consignment event, or otherwise actively provides an opportunity for individuals described in subparagraph (A) to volunteer at a children’s consignment event..


type: caselaw

text:
 6.6.2016
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 200/15
 Beslut meddelat av domstolens ordförande den 22 februari 2016 (begäran om förhandsavgörande från Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Autónoma del País Vasco – Spanien) – Confederación Sindical ELA, Juan Manuel Martínez Sánchez mot Aquarbe S.A.U., Consorcio de Aguas de Busturialdea
 (Mål C-118/15) (1)
 (2016/C 200/21)
 Rättegångsspråk: spanska
 Domstolens ordförande har beslutat att avskriva målet.
 (1) EUT C 171, 26.5.2015.


text:
Mariana de Abreu (Abrantes, hacia 1705-¿?) fue una escritora portuguesa del siglo .
 Biografía
 Natural de la ciudad portuguesa de Abrantes, habría nacido en torno al año 1705.
 Compuso un Catálogo de los portugueses insignes en armas, una Filosofía Moral y una Rhetórica Moderna. Diogo Manoel Ayres de Azevedo la incluyó en su Portugal illustrado pelo sexo femenino, noticia historica de muytas heroinas portuguesas, que floreceraõ em virtude, Letras, e Armas.
 Cuando falleció, contaba apenas 17 años.
 Referencias
 Bibliografía
 Escritoras de Portugal
 Escritores de Portugal del siglo XVIII


type: contracts

text:
13.6.2015
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 L 148/3
 Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos asociaciją,
 PROTOKOLAS
 dėl Europos Sąjungos ir Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos bendrojo susitarimo, kuriuo nustatomi Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos dalyvavimo Sąjungos programose bendrieji principai
 EUROPOS SĄJUNGA (toliau – Sąjunga)
 ir
 ALŽYRO LIAUDIES DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA (toliau – Alžyras)
 (toliau kartu – Šalys),
 kadangi:
 (1)
 Alžyras sudarė Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimą, steigiantį Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Alžyro asociaciją (toliau – Susitarimas); Susitarimas įsigaliojo 2005 m. rugsėjo 1 d.;
 (2)
 2004 m. birželio 17–18 d. Briuselyje posėdžiavusi Europos Vadovų Taryba pritarė Europos Komisijos pasiūlymams dėl Europos kaimynystės politikos (EKP) ir patvirtino 2004 m. birželio 14 d. Tarybos išvadas;
 (3)
 Taryba vėliau ne kartą priėmė išvadas, kuriose ši politika vertinama palankiai;
 (4)
 2007 m. kovo 5 d. Taryba pareiškė remianti 2006 m. gruodžio 4 d. Europos Komisijos komunikate pateiktą bendrą ir visuotinį požiūrį sudaryti galimybes Europos kaimynystės politikos šalims partnerėms dalyvauti Bendrijos agentūrų veikloje ir Bendrijos programose, atsižvelgiant į jų nuopelnus ir kai tai leidžia teisiniai pagrindai;
 (5)
 Alžyras išreiškė norą dalyvauti keliose Sąjungos programose;
 (6)
 su Alžyro dalyvavimu kiekvienoje konkrečioje Sąjungos programoje susijusios konkrečios sąlygos, visų pirma finansinis įnašas, ataskaitų teikimo ir vertinimo procedūros, turėtų būti nustatytos Europos Komisijos ir Alžyro kompetentingų valdžios institucijų susitarimu,
 SUSITARĖ:
 1 straipsnis
 Alžyrui leidžiama dalyvauti visose dabartinėse ir būsimose Sąjungos programose, atvirose Alžyrui pagal atitinkamas tų programų priėmimo nuostatas.
 2 straipsnis
 Alžyras finansiškai prie Europos Sąjungos bendrojo biudžeto prisideda pagal konkrečias Sąjungos programas, kuriose jis dalyvauja.
 3 straipsnis
 Svarstant su Alžyru susijusius klausimus Alžyro atstovams leidžiama stebėtojų teisėmis dalyvauti valdymo komitetuose, atsakinguose už Sąjungos programų, prie kurių Alžyras prisideda finansiškai, stebėjimą.
 4 straipsnis
 Dalyvių iš Alžyro pateiktiems projektams ir iniciatyvoms, kiek įmanoma, taikomos tos pačios kaip ir valstybėms narėms nustatytos sąlygos, taisyklės ir procedūros, susijusios su Sąjungos programomis.
 5 straipsnis
 1. Su Alžyro dalyvavimu kiekvienoje konkrečioje Sąjungos programoje susijusios konkrečios sąlygos, visų pirma mokėtinas finansinis įnašas, ataskaitų teikimo ir vertinimo procedūros, nustatomos Europos Komisijos ir Alžyro kompetentingų valdžios institucijų susitarimu, atsižvelgiant į atitinkamų programų kriterijus.
 2. Jeigu Alžyras kreipsis dėl Sąjungos išorės paramos dalyvauti konkrečioje Sąjungos programoje pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 232/2014 (1) 3 straipsnį arba pagal bet kurį panašų reglamentą, kuriuo nustatoma Sąjungos išorės parama Alžyrui ir kuris gali būti priimtas ateityje, sąlygos, pagal kurias Alžyras gali naudotis Sąjungos parama, bus nustatomos finansavimo susitarime.
 6 straipsnis
 1. Remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (2), kiekviename pagal šio protokolo 5 straipsnį sudarytame susitarime nustatoma, kad finansinę kontrolę, auditą arba kitus patikrinimus, įskaitant administracinius tyrimus, vykdys Komisija, Europos kovos su sukčiavimu tarnyba bei Europos Audito Rūmai arba kad tokia kontrolė ir auditas bus vykdomi jiems vadovaujant.
 2. Parengiamos išsamios finansų kontrolės ir audito, administracinių priemonių, nuobaudų ir išieškojimo nuostatos, pagal kurias Komisijai, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai ir Europos Audito Rūmams būtų suteikti įgaliojimai, atitinkantys jų įgaliojimus Sąjungoje įsikūrusių paramos gavėjų arba rangovų atžvilgiu.
 7 straipsnis
 1. Šis protokolas taikomas Susitarimo galiojimo laikotarpiu.
 2. Šį protokolą Šalys pasirašo ir patvirtina laikydamosi savo atitinkamų procedūrų.
 3. Kiekviena Šalis gali denonsuoti šį protokolą, raštu apie tai pranešusi kitai Šaliai. Šis protokolas nustoja galioti praėjus šešiems mėnesiams nuo tokio pranešimo dienos.
 4. Šio protokolo galiojimo nutraukimas bet kuriai iš Šalių jį denonsavus neturi jokios įtakos patikrinimams ir kontrolei, kurie atitinkamais atvejais atliekami pagal 5 ir 6 straipsnius.
 8 straipsnis
 Ne vėliau kaip per trejus metus nuo šio protokolo įsigaliojimo ir paskui kas trejus metus abi Šalys, atsižvelgdamos į Alžyro faktinio dalyvavimo Sąjungos programose patirtį, gali patikrinti, kaip šis protokolas yra įgyvendinamas.
 9 straipsnis
 Šis protokolas taikomas teritorijoms, kuriose taikoma Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo toje sutartyje nustatytomis sąlygomis, ir Alžyro teritorijai.
 10 straipsnis
 1. Kol šis protokolas įsigalios, Šalys susitaria laikinai taikyti šį protokolą nuo jo pasirašymo dienos, su sąlyga, kad bus atliktos tam reikalingos procedūros.
 2. Šis protokolas galutinai įsigalioja pirmą sekančio mėnesio dieną po to, kai Šalys diplomatiniais kanalais viena kitai praneša apie šiam protokolui įsigalioti būtinų procedūrų užbaigimą.
 11 straipsnis
 Šis protokolas yra neatskiriama Susitarimo dalis.
 12 straipsnis
 Šis protokolas sudarytas dviem egzemplioriais anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, kroatų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų, vokiečių ir arabų kalbomis; visi tekstai yra autentiški.
 Съставено в Брюксел на четвърти юни две хиляди и петнадесета година.
 Hecho en Bruselas, el cuatro de junio de dos mil quince.
 V Bruselu dne čtvrtého června dva tisíce patnáct.
 Udfærdiget i Bruxelles den fjerde juni to tusind og femten.
 Geschehen zu Brüssel am vierten Juni zweitausendfünfzehn.
 Kahe tuhande viieteistkümnenda aasta juunikuu neljandal päeval Brüsselis.
 Έγινε στις Βρυξέλλες, στις τέσσερις Ιουνίου δύο χιλιάδες δεκαπέντε.
 Done at Brussels on the fourth day of June in the year two thousand and fifteen.
 Fait à Bruxelles, le quatre juin deux mille quinze.
 Sastavljeno u Bruxellesu četvrtog lipnja dvije tisuće petnaeste.
 Fatto a Bruxelles, addì quattro giugno duemilaquindici.
 Briselē, divi tūkstoši piecpadsmitā gada ceturtajā jūnijā.
 Priimta du tūkstančiai penkioliktų metų birželio ketvirtą dieną Briuselyje.
 Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenötödik év június havának negyedik napján.
 Magħmul fi Brussell, fir-raba' jum ta' Ġunju tas-sena elfejn u ħmistax.
 Gedaan te Brussel, de vierde juni tweeduizend vijftien.
 Sporządzono w Brukseli dnia czwartego czerwca roku dwa tysiące piętnastego.
 Feito em Bruxelas, em quatro de junho de dois mil e quinze.
 Întocmit la Bruxelles la patru iunie două mii cincisprezece.
 V Bruseli štvrtého júna dvetisícpätnásť.
 V Bruslju, dne četrtega junija leta dva tisoč petnajst.
 Tehty Brysselissä neljäntenä päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattaviisitoista.
 Som skedde i Bryssel den fjärde juni tjugohundrafemton.
 За Европейския съюз
 Рог la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Za Europsku uniju
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā —
 Europos Sąjungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie
 W imieniu Unii Europejskiej
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 За Алжирската демократична народна република
 Por la República Argelina Democrática y Popular
 Za Alžírskou demokratickou a lidovou republiku
 For Den Demokratiske Folkerepublik Algeriet
 Für die Demokratische Volksrepublik Algerien
 Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi nimel
 Για τη Λαϊκή Δημοκρατία της Αλγερίας
 For the People's Democratic Republic of Algeria
 Pour la République Algérienne Démocratique et Populaire
 Za Alžirsku Narodnu Demokratsku Republiku
 Per la Repubblica algerina democratica e popolare
 Alžīrijas Tautas Demokrātiskās Republikas vārdā —
 Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos vardu
 Az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság részéről
 Għar-Repubblika Demokratika Popolari tal-Alġerija
 Voor de Democratische Volksrepubliek Algerije
 W imieniu Algierskiej Republiki Ludowo-Demokratycznej
 Pela República Argelina Democrática e Popular
 Pentru Republica Algeriană Democratică și Populară
 Za Alžírsku demokratickú ľudovú republiku
 Za Ljudsko demokratično republiko Alžirijo
 Algerian demokraattisen kansantasavallan puolesta
 För Demokratiska folkrepubliken Algeriet
 (1) 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 232/2014, kuriuo sukuriama Europos kaimynystės priemonė (ES OL L 77, 2014 3 15, p. 27).
 (2) 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (ES OL L 298, 2012 10 26, p. 1).