text:
 Avis juridique important
 |
 52002PC0478
 Ehdotus: neuvoston asetus lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 2042/2000 liitteen muuttamisesta /* KOM/2002/0478 lopull. */
 Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 2042/2000 liitteen muuttamisesta(komission esittämä)PERUSTELUTNeuvoston asetuksella (EY) N:o 1015/94 (sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna) otettiin käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tiettyjen Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien tuonnissa. Neuvosto jätti polkumyyntitullin soveltamisalan ulkopuolelle nimenomaisesti kyseisen asetuksen liitteessä luetellut kamerajärjestelmät, joita ovat mainitussa asetuksessa annettuun tuotemääritelmään teknisiltä ominaisuuksiltaan sopivat korkealaatuiset ammattikäyttöön tarkoitetut kamerajärjestelmät, joita ei kuitenkaan voida pitää televisiolähetyskamerajärjestelminä.Neuvosto vahvisti syyskuussa 2000 asetuksella (EY) N:o 2042/2000 edellä mainitut lopulliset polkumyyntitullit, jotka oli otettu käyttöön polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22. joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.Komissio vastaanotti kahdelta japanilaiselta vientiä harjoittavalta televisiokamerajärjestelmien tuottajalta pyynnöt lisätä neuvoston asetuksen (EY) N:o 2042/2000 liitteeseen tiettyjä ammattikäyttöön tarkoitettuja kamerajärjestelmiä, jotta niihin ei sovellettaisi kyseisiä polkumyyntitulleja.Liitteenä olevassa neuvoston asetuksessa on asiasta tarkempia tietoja, jotka osoittavat, että asianomaiset mallit ovat polkumyyntitullista aiemmin vapautettujen ammattikäyttöön tarkoitettujen kamerajärjestelmämallien seuraajia, jotka on syytä sisällyttää mainittuun liitteeseen. Siinä myös selitetään yksityiskohtaisesti, miksi vapautus voidaan myöntää vasta siitä päivästä lukien, jona komissio vastaanottaa hakemuksen.Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 2042/2000 liitteen muuttamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 [1],[1] EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1; asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2238/2000 (EYVL L 257, 11.10.2000, s. 2).ottaa huomioon ehdotuksen, jonka komissio on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,sekä katsoo seuraavaa:1. AIEMMAT MENETTELYT(1) Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1015/94 [2] käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien tuonnissa.[2] EYVL L 111, 30.4.1994, s. 106; asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 176/2000 (EYVL L 22, 27.1.2000, s. 29).(2) Neuvosto jätti asetuksen (EY) N:o 1015/94 1 artiklan 3 kohdan e alakohdassa polkumyyntitullin soveltamisalan ulkopuolelle nimenomaisesti kyseisen asetuksen liitteessä, jäljempänä 'liite', luetellut ammattikäyttöön tarkoitetut korkealaatuiset kamerat, jotka teknisiltä ominaisuuksiltaan sopivat asetuksen (EY) N:o 1015/94 1 artiklan 2 kohdassa annettuun tuotemääritelmään mutta joita ei kuitenkaan voida pitää televisiokamerajärjestelminä.(3) Lokakuussa 1995 neuvosto muutti edellä mainittua asetusta (EY) N:o 1015/94 asetuksella (EY) N:o 2474/95 [3]. Muutokset koskivat erityisesti samankaltaisen tuotteen määritelmää ja tiettyjä, lopullisen polkumyyntitullin soveltamisalan ulkopuolelle nimenomaisesti jätettyjä ammattikäyttöön tarkoitettuja kamerajärjestelmiä.[3] EYVL L 255, 25.10.1995, s. 11.(4) Lokakuussa 1997 neuvosto muutti asetuksella (EY) N:o 1952/97 [4] kahteen asianomaiseen yritykseen, jotka ovat Sony Corporation ja Ikegami Tsushinki, sovellettavien lopullisten polkumyyntitullien määriä polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä 'perusasetus', 12 artiklan mukaisesti. Lisäksi neuvosto jätti polkumyyntitullin soveltamisalan ulkopuolelle tiettyjä ammattikäyttöön tarkoitettujen kamerajärjestelmien uusia malleja lisäämällä ne liitteeseen.[4] EYVL L 276, 9.10.1997, s. 20.(5) Neuvosto muutti tammikuussa 1999 ja 2000 asetusta (EY) N:o 1015/94 asetuksella (EY) N:o 193/1999 [5] ja (EY) N:o 176/2000 [6] lisäämällä liitteeseen tiettyjä ammattikäyttöön tarkoitettujen kamerajärjestelmien seuraajamalleja, jotka näin ollen jätettiin lopullisen polkumyyntitullin soveltamisalan ulkopuolelle.[5] EYVL L 22, 29.1.1999, s. 10.[6] EYVL L 22, 27.1.2000, s. 29.(6) Syyskuussa 2000 neuvosto vahvisti asetuksella (EY) N:o 2042/2000 [7] lopulliset polkumyyntitullit, jotka oli otettu käyttöön asetuksella (EY) N:o 1015/94 (sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna) perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.[7] EYVL L 244, 29.9.2000, s. 38.(7) Neuvosto muutti viimeksi vuoden 2001 tammi- ja toukokuussa asetusta (EY) N:o 2042/2000 asetuksella (EY) N:o 198/2001 [8] ja (EY) N:o 951/2001 [9] lisäämällä liitteeseen tiettyjä ammattikäyttöön tarkoitettujen kamerajärjestelmien seuraajamalleja, jotka näin ollen jätettiin lopullisen polkumyyntitullin soveltamisalan ulkopuolelle.[8] EYVL L 30, 1.2.2001, s. 1.[9] EYVL L 134, 17.5.2001, s. 18.(8) Lisäksi neuvosto vahvisti syyskuussa 2001 asetuksella (EY) N:o 1900/2001 [10] perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen välivaiheen tarkastelun perusteella lopullisen polkumyyntitullin määrän Hitachi Denshi Ltd -nimiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle.[10] EYVL L 261, 29.9.2001, s. 3.2. AMMATTIKÄYTTÖÖN TARKOITETTUJA UUSIA KAMERAJÄRJESTELMÄMALLEJA KOSKEVA TUTKIMUS2.1. Menettely(9) Kaksi japanilaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, Victor Company of Japan Limited, jäljempänä 'JVC', ja Ikegami Tsushinki Co Ltd, jäljempänä 'Ikegami', ilmoitti, ensin mainittu 17 päivänä huhtikuuta 2001 ja jälkimmäinen 12 päivänä lokakuuta 2001, komissiolle aikovansa tuoda yhteisön markkinoille uusia ammattikäyttöön tarkoitettuja kamerajärjestelmämalleja ja pyysi komissiota lisäämään nämä uudet ammattikäyttöön tarkoitetut kamerajärjestelmämallit ja niiden oheislaitteet liitteeseen ja siten jättämään ne polkumyyntitullien soveltamisalan ulkopuolelle.(10) Komissio ilmoitti tästä yhteisön tuotannonalalle ja pani vireille tutkimuksen, jonka ainoana tarkoituksena oli määritellä se, kuuluvatko tarkasteltavana olevat tuotteet polkumyyntitullien soveltamisalaan ja onko asetuksen (EY) N:o 2042/2000 artiklaosaa muutettava vastaavasti.2.2. Tutkittavat mallit(11) Vastaanotetut hakemukset ja niiden mukana toimitetut tekniset tiedot koskivat seuraavia kamerajärjestelmämalleja:i) JVC- kameran kauko-ohjausyksikkö RM-P210Eii) Ikegami- kameran runko HDL-37E- kameran runko HDL-10- kameran runko HDL-40- kameraohjausyksikkö MA-400- kameraohjausyksikkö CCU-37- kameraohjausyksikkö CCU-10- kauko-ohjausyksikkö RCU-400- kauko-ohjausyksikkö RCU-240A- kameran sovitin CA-450.Kaikkien edellä mainittujen mallien esitettiin kuuluvan ammattikäyttöön tarkoitettuihin kamerajärjestelmiin, joiden käyttötarkoituksena on ammattimainen videokuvaus.2.3. Päätelmät(12) Komissio suoritti teknisen tarkastelun. Siitä ilmeni, että vaikka mallit olivatkin osoitus alalla tapahtuneesta teknisestä kehityksestä, niiden ominaisuudet eivät olleet riittävä peruste niiden luokittelemiseksi televisiolähetys- tai televisiokamerajärjestelmiksi. Tämän vuoksi pääteltiin, että kaikki kyseiset mallit olisi jätettävä voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden soveltamisalan ulkopuolelle.(13) Komissio ilmoitti päätelmistään yhteisön tuotannonalalle ja televisiokamerajärjestelmien viejälle ja antoi niille mahdollisuuden ilmaista kantansa. Komission päätelmien perusteella ja koska asianomaiset osapuolet eivät vastustaneet komission päätelmiä, kaikki johdanto-osan 0 kappaleessa luetellut mallit ja niihin liittyvät varusteet on katsottava ammattikäyttöön tarkoitetuiksi kamerajärjestelmiksi. Tästä seuraa, että ne olisi vapautettava Japanista peräisin oleviin televisiokamerajärjestelmiin sovellettavasta polkumyyntitullista ja liitettä olisi muutettava vastaavasti.(14) Sen jälkeen, kun edellä mainituista päätelmistä oli ilmoitettu, yksi vientiä harjoittava tuottaja, Ikegami, pyysi, että sen tuottamat ja viemät kameramallit pitäisi vapauttaa voimassa olevista polkumyyntitoimenpiteistä taannehtivasti niiden tuontiajankohdasta riippumatta. Se väitti, että koska mallien todettiin olevan ammattimaiseen käyttöön tarkoitettuja kamerajärjestelmiä, polkumyyntitullia ei pitäisi soveltaa ennen kyseisen asetuksen julkaisemista tapahtuneeseen tuontiin.(15) Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2042/2000 liitteessä luetellut kamerajärjestelmät voidaan katsoa tullista vapautetuiksi sen jälkeen, kun on nimenomaisesti määritelty, että niitä ei voida käyttää televisiointiin. Määritelmä voidaan tehdä vasta sen jälkeen, kun yhteisön toimielimet ovat tutkineet tarkasteltavana olevan kamerajärjestelmän tekniset eritelmät yksityiskohtaisesti, ja näin ollen tällaiset kamerajärjestelmät voidaan vapauttaa tullin soveltamisesta vasta sen jälkeen, kun päätös kyseisen mallin sisällyttämisestä liitteeseen on tehty. Tästä seuraa, että tavallisesti tullista vapauttaminen alkaa vaikuttaa vasta myöhemmin eli sen jälkeen, kun tarkistettu liite on julkaistu.(16) Määrätyissä tapauksissa yhteisön toimielimet katsoivat kuitenkin aiheelliseksi vapauttaa taannehtivasti tietyt ammattimaiseen käyttöön tarkoitetut kamerajärjestelmät polkumyyntitullin soveltamisesta. Asianomaisissa tapauksissa tutkitut kameramallit oli tuotu yhteisöön vapautushakemuksen ja liitteen asiaa koskevan muutoksen julkaisemisen välisenä aikana. Kyseiset tuontitapahtumat oli tästä syystä mahdollista yksilöidä komission tarkastelun yhteydessä. Näissä erityisolosuhteissa katsottiin hyväksyttäväksi, että tullia ei kanneta vapautushakemuksen esittämisen jälkeen tapahtuneesta tuonnista.(17) Tarkasteltavana olevassa tapauksessa taannehtivaa vaikutusta pyydetään ensimmäisen tuontitapahtuman ajankohdasta riippumatta, eli vapautus koskisi myös ennen vapautushakemuksen esittämistä tapahtunutta tuontia. Tutkimuksessa paljastui, että tiettyjä tarkasteltavana olevia kameramalleja tuotiin jo ennen kuin komissiolle oli esitetty asianmukainen vapautushakemus, vaikka alun perin Ikegami väitti, ettei hakemuksessa tarkoitettuja malleja ollut tuotu ennen hakemuksen esittämistä.(18) Edellä esitetyn perusteella katsotaan, ettei taannehtivaa vaikutusta voida myöntää tuonnille, joka tapahtui ennen vapautushakemuksen esittämistä komissiolle. Vapautus voidaan myöntää ainoastaan siinä tapauksessa, että tiettyjen kameratyyppien sisällyttämisestä liitteeseen on tehty myönteinen päätös. Asianomaisen kamerajärjestelmän luonnetta ei voitu määritellä ennen kuin vapautushakemukseen sisältyneet tekniset eritelmät oli saatu. Komission ja jäsenvaltioiden viranomaisten ei ole mahdollista valvoa vientiä harjoittavien tuottajien tekemien CN-luokitusten oikeellisuutta sellaisten kameramallien osalta, joita ei ole aikaisemmin saatettu komission tarkasteltaviksi. Tästä seuraa, että jos vapautus tullista myönnettäisiin taannehtivasti aikaan ennen kuin komissio on vastaanottanut vapautushakemuksen, vientiä harjoittaville tuottajille ei aiheutuisi mitään riskiä siitä, että ne pyrkisivät välttymään tullin maksulta tuomalla kameramallinsa ensin epäasianmukaisiin CN-koodeihin luokiteltuina, jolloin ne välttyvät tullilta, ja hakemalla sen jälkeen vapautusta tullista ensimmäisen tuontitapahtuman ajankohdasta alkaen siinä tapauksessa, että väärinkäytökset tulevat viranomaisten tietoon. Eli vaikka pyynnöt taannehtivan vaikutuksen soveltamisesta vapautushakemuksen esittämisajankohdasta alkaen voidaan ottaa huomioon, ei ole asianmukaista laajentaa taannehtivaa vaikutusta koskemaan ennen pyynnön esittämistä tapahtunutta tuontia toimenpiteiden kiertämisen merkittävä riski huomioon ottaen.(19) Näin ollen päätetään, että tämän tarkastelun kohteena olevien Ikegamin kameramallien vapautushakemuksen vastaanottopäivänä tai sen jälkeen eli 12 päivänä lokakuuta 2001 tai sen jälkeen tapahtunut tuonti pitäisi vapauttaa tullista.(20) Samoista syistä päätetään, että tämän tarkastelun kohteena olevat JVC:n kameramallit pitäisi nekin vapauttaa tullista 17 päivästä huhtikuuta 2001 eli siitä päivästä alkaen, jona komissio vastaanotti vapautushakemuksen,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaKorvataan neuvoston asetuksen (EY) N:o 2042/2000 liite tämän asetuksen liitteellä.2 artikla1. Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.2. Tätä asetusta sovelletaan seuraavien vientiä harjoittavien tuottajien tuottamien ja Euroopan yhteisöön viemien seuraavien mallien tuontiin siitä päivämäärästä alkaen, jona komissio on vastaanottanut kyseisiin malleihin sovellettavasta lopullisesta polkumyyntitullista vapauttamista koskevan hakemuksen:a) Ikegami Tsushinki Co Ltd, 12 päivästä lokakuuta 2001 alkaen:- kameran runko HDL-37E- kameran runko HDL-10- kameran runko HDL-40- kameraohjausyksikkö MA-400- kameraohjausyksikkö CCU-37- kameraohjausyksikkö CCU-10- kauko-ohjausyksikkö RCU-400- kauko-ohjausyksikkö RCU-240A- kameran sovitin CA-450.b) Victor Company of Japan Limited, 17 päivästä huhtikuuta 2001 alkaen:- kameran kauko-ohjausyksikkö RM-P210E.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty Brysselissä [...].Neuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITELuettelo ammattikäyttöön tarkoitetuista kamerajärjestelmistä, jotka eivät ole televisiolähetyskamerajärjestelmiä ja jotka on vapautettu tullista>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>


type: wikipedia

text:
Spojení písmen D a C může mít různé významy:
 DC
 DC. – zkratka jména biologa Augustina Pyrama de Candollea v Mezinárodním rejstříku jmen rostlin
 CO-DC – kód ISO 3166-2 pro departement Bogotá D.C.
 bývalá SPZ okresu Děčín
 Davis Cup (anglicky Davisův pohár) – tenisový turnaj
 stejnosměrný proud (z anglického direct current)
 Direct Connect – výměnné sítě
 Dublin Core – standard pro metadatový popis
 axiom závislého výběru – anglicky dependent choice
 DC Comics – komiksové nakladatelství
 DC Shoes – výrobce obuvi
 Democrazia Cristiana – křesťanskodemokratická strana v Itálii
 D. C.
 Washington, D.C. (District of Columbia) – federální distrikt v USA
 stejnosměrný proud (z anglického direct current)
 od začátku, opakovat (z italského da capo) – hudební termín
 dc
 dc (programovací jazyk)
 Zkratky
 Značky


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 7.11.2016
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 410/27
 Tužba podnesena 21. rujna 2016. – C=Holdings protiv EUIPO-a – Trademarkers (C=commodore)
 (Predmet T-672/16)
 (2016/C 410/38)
 Jezik na kojem je tužba podnesena: engleski
 Stranke
 Tužitelj: C=Holdings BV (Oldenzaal, Nizozemska) (zastupnici: P. Maeyaert, K. Neefs, odvjetnici)
 Tuženik: Ured Europske unije za intelektualno vlasništvo (EUIPO)
 Druga stranka pred žalbenim vijećem: Trademarkers NV (Antwerpen, Belgija)
 Podaci o postupku pred EUIPO-om
 Nositelj spornog žiga: tužitelj
 Predmetni sporni žig: međunarodna registracija žiga u kojoj je naznačena Europska unija u vezi s figurativnim žigom koji sadrži verbalni element „C=commodore” – međunarodna registracija u kojoj je naznačena Europska unija br. 907 082
 Postupak pred EUIPO-om: postupak proglašavanja žiga ništavim
 Pobijana odluka: odluka četvrtog žalbenog vijeća EUIPO-a od 13. srpnja 2016. u predmetu R 2585/2015-4
 Tužbeni zahtjev
 Tužitelj od Općeg suda zahtijeva da:
 —
 poništi pobijanu odluku u mjeri u kojoj je njome odbijena žalba tužitelja i vrati predmet žalbenom vijeću;
 —
 naloži EUIPO-u snošenje troškova tužitelja.
 Tužbeni razlog
 —
 povreda članka 51. stavka 1. točke (a) i članka 75. Uredbe br. 207/2009.


type: other

text:
Miinimumpalk arestivabaks! - Petitsioon.ee
 Miinimumpalk arestivabaks!
 Seadusemuudatus, mille alusel leiavad kohtutäiturid, et nad võivad arestida 20% igasugusest sissetulekust ning jätta arestimata 140 €, tuleb tunnistada kehtetuks.
 16.04.2018 00:00 kuni 31.05.2018 23:59
 114 häält
 09.01.2018 jõustus seadusemuudatused, mille kohaselt on kohtutäituritel varasemaga võrreldes oluliselt suuremad õigused ja võimalused.[1] Nendes muudatustes on mitmeid kaheldavusi ja vastuolusid. Üheks suuremaks ning ebaõiglasemaks ja samas ka segaseimaks muudatuseks on täitemenetluse seadustiku (TMS) § 132 lg-s 12 alusel kohtutäituritele antud võimalus teostada aresti 20% ulatuses igasugusest sissetulekust. Selle muudatusega kaotati ära varasem absoluutse arestivaba sissetuleku põhimõte, mille kohaselt pidi igal juhul inimesele jätma alles sissetulekud, mis jäävad alla palga alammäära. Nimetatud muudatusel on alljärgnevad puudused.
 1. Seaduse tõlgendamine ei vasta seaduses sätestatule. Seaduse kohaldamisel on tekkinud vaidlusi. TMS § 132 lg 1 sätestab, et sissetulekut ei arestita, kui see ei ületa ühe kuu eest ettenähtud palga alammäära suurust või vastavat osa nädala või päeva sissetulekust. 09.01.2018 jõustunud muudatus loob TMS § 132 lg 12 alusel võimaluse arestida 20% lõikes 1 nimetatud sissetulekust. Seaduse seletuskirjast tuleneb, et seadusandja on muudatusega tahtnud anda võimaluse teostada aresti igasugusest sissetulekust. Siiski on Eesti õigusriik, kus tuleb lähtuda õigusaktist ning säte ütleb selgelt, et kui sissenõude pööramine võlgniku muule varale ei ole viinud või eeldatavalt ei vii nõude täielikule rahuldamisele, võib arestida kuni 20 protsenti käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud sissetulekust. Seega tõlgendades seadust grammatiliselt, süsteemselt ja teleoloogiliselt ei luba seadus arestida 20% ükskõik millisest sissetulekust, vaid 20% alammäärast, st absoluutseks arestivabaks miinimumiks on 2018. aastal 400 €.
 2. Tegemist peaks olema erandiga, mida tuleks kohaldada erijuhtudel. Juba tänaseks on praktikas välja kujunenud, et kohtutäiturid kohaldavad seda esimesel võimalusel. TMS § 132 lg 12 annab võimaluse aresti teostada palga alammäärast vaid juhtudel, kus varasem sissenõudmine pole olnud tulemuslik või eeldatavalt pole tulemuslik. Justiitsministeerium on oma seisukohtades avaldanud, et nimetatud võimalust ei saa kohtutäiturid kasutada esimesena, kuid siiski rõhuvad kohtutäiturid, et nemad teavad juba inimese sissetulekuid nähes, et nõuet ei saa eelduslikult teisiti täita ning asuvad koheselt arestima 20% igasugusest sissetulekust.
 3. Absoluutne arestimiskeeld on seotud toimetulekupiiriga. TMS § 132 lg 12 teine lause sätestab, et sissetulekut ei arestita, kui see jääb alla kehtestatud toimetulekupiiri. 2018. a on toimetulekupiiriks 140 € leibkonna esimese liikme kohta. Antud lause näol on tegemist äärmiselt ebaõnnestunud sättega, mis seab inimesed väga ebavõrdsesse olukorda ning kaotab igasuguse motivatsiooni iseseisvaks toimetulekuks. Seda põhjusel, et kui isikul puuduvad sissetulekud ning ta elatub toimetulekutoetusest, siis peab talle toimetulekupiir jääma kätte peale seda kui tasutud on eluasemega seotud kulud. Kui aga isikul on sissetulekud ja kohtutäitur arestib kõik, mis ületab 140 €, siis ta peab 140 € eest tasuma ka eluasemekulud. Tegemist on nn surnud ringiga, sest toetust taotlema minnes arvestatakse sissetulekuid ikkagi selles suuruses, mis need olid enne kohtutäituri poolt mahaarvamist ja ilmselt toetuse määramine võimalik pole. 140 € tasuda eluasemekulud ja tagada omale eluks vajalik, pole aga võimalik. Seega lükkab muudatus inimesed veelgi raskemasse seisu, vaesuslõksu ning soodustab elatumist toimetulekutoetusest.
 4. Muudatuse eesmärk pole õiglane. Seletuskirjast nähtub, et kõnealune muudatus puudutab eelkõige neid inimesi, kelle sissetulekud jäävad alla alampalga ja kes enamasti elatuvad riigipoolsetest toetustest ning kelle võlgade näol on tegemist avaliku võimu kandja trahvinõuetega. Seletuskirjast nähtub, et muudatus võimaldaks täita riigi eelarvet 2 aasta jooksul 6 000 000 € ulatuses. Väga küüniline on ühe käega anda ja teise käega võtta ära sihtotstarbeliselt eraldatud toetused.
 5. Regulatsioon on liigselt võlausaldaja poole kaldu. Loomulikult toimub täitemenetlus võlausaldaja huve silmas pidades ning kohtutäitur peab omalt poolt tegema kõik, mis võimalik, et nõue rahuldada ning tagada (kohtu)otsuse täitmine. Samas peab olema tagatud võlgniku huvide arvestamine ning võlgnikku ei tohiks koormata rohkem, kui see on sissenõudja huvides vajalik. Praegune regulatsioon seda aga ei tee. Sissenõudja huvides on, et võlgnik oleks maksevõimeline. Viies võlgniku nii äärmuslikku seisu ning süvenevasse vaesusesse, pole lõppkokkuvõttes ka sissenõudja huvid tagatud.
 6. Regulatsioon eeldab keerukaid arvutusi. Pered on mitmeliikmelised ning iga liikme puhul toimetulekupiir muutub ning lisandub arestivaba sissetulek iga ülalpeetava kohta. Sellise arvutuskäiguga tõstetakse kohtutäituri koormust ning lõpuks puudub selgus, kuidas seadust kohaldada. Ülalpeetavate korral muutub muudatus ka sisutühjaks, sest ülalpeetavate puhul ületab täiendav arestivaba tulu ülalpeetava kohta 20%, mida muudatus lubab kinni pidada.
 7. Regulatsioon on tööandjale koormav. Muudatus raskendab oluliselt ka tööandjate olukorda, eriti olukordades, kus isikul puudub kindel sissetulek ning see arvutatakse vastavalt tehtud töö mahule. Tööandjal puudub motivatsioon võlgades isikut tööle võtta, sest tööandjale kaasnevad sellega märkimisväärsed kohustused ja kulud. Praktikas ei ole harvad juhud, kus isik ei osutu valituks või lõpetatakse leping, kuna tööandjatele on koormav kohtutäituritega suhtlemine, arestivaba sissetuleku arvutamine, topeltkanded.
 8. Regulatsioon riivab ning potentsiaalselt ka rikub inimväärikuse põhimõtet ning on vastuolus põhiseadusega. Täitemenetlus rikub eelkõige inimese omandipõhiõigust ning pole sellises ulatuses proportsionaalne. Õiguskantsler on leidnud, et kõnealune säte võib rikkuda inimväärikuse põhimõtet.[2]
 9. Regulatsioon ei täida (täitemenetluse üld)eesmärki. Viimaste muudatustega tahetakse eelkõige suunata kohtutäiturite ressurss perspektiivikate nõuete täitmisele. Kahtlemata ei ole perspektiivsed need nõuded, kus isikul puudub vara ja tema sissetulekud on alla palga alammäära. Antud regulatsioon suurendab ebaõiglust ega tekita inimestes motivatsiooni oma vigu parandada. Ka ei aita antud regulatsioon olukordades, kus pahatahtlikult hoidutakse kõrvale oma kohustuste täitmisest. Nende eesmärkide saavutamiseks on vajalik rakendada muid meetmeid.
 Seega palume tunnistada kehtetuks TMS § 132 lg 12 ning jätta absoluutseks arestivabaks palga alammäär.
 Merili Laansoo
 MTÜ Abistu
 mtuabistu@gmail.com
 [1] täpsemalt saab muudatuste kohta lugeda siin: https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/0b9175e0-ff09-4491-b43d-4b496793df24
 [2] rohkem saab lugeda siit: http://www.oiguskantsler.ee/sites/default/files/field_document2/T%C3%A4itemenetluse%20ja%20pankrotimenetluse%20eba%C3%B5iglusest_0.pdf


text:
Eritrea lipp on Eritrea ametlik lipp.
 Riigi- ja rahvuslipp
 5. detsembril 1995 kasutusele võetud Eritrea riigi- ja rahvuslipp on kompromiss kahe vabastusliikumise, EPLF-i (Eritrea People's Liberation Front) ja ELF-i (Eritrea Liberation Front) lipust. EPLF-i lipu kollane sotsialismitäht asendati riigi iseseisvuse sümboli oliivipuulehtedest vanikuga, mis on pärit autonoomse Eritrea lipult, ja seda kasutas ka ELF. 1995. aastal suurendati vanikut nii, et see sarnaneks ÜRO lipul oleva pärjaga.
 Lipu väljad on jaotatud kolmeks, vardapoolsest üla- ja alanurgast kulgeb punane kolmnurk üle kanga lehvipoolsesse keskkohta. Sellest ülespoole jääb roheline ja allapoole sinine väli. Oliivipuuokstest vanik paikneb punase kolmnurga vardapoolsel osal.
 Punane (PMS 185C) sümboliseerib vabadusvõitluses toodud vereohvrit, roheline (PMS 361C) põllumajandust, kollane (PMS 123C) maavarade rikkust ja sinine (PMS 279C) mereande. Oliivipuuokste 30 oksa meenutavad Aafrika 20. sajandi kõige pikema sõja kestust.
 Riigipea lipp
 Eritrea presidendi lipuks on rahvuslipp, mille oliivipuuokstest vanik on asendatud Eritrea vapiga. Lipp võeti kasutusele 1995. aastal ja selle proportsioonid on 1:2.
 Eritrea ajaloolised lipud
 Aastatel 1952–1962 oli Eritrea Etioopia autonoomne osa ja selle lipuks oli sinine kangas, mille keskel oli roheline oliivipuuokstest pärg. See lipp oli Eritrea riigi tunnuseks ka 1993. aasta maist kuni 1995. aasta detsembrini.
 Välislingid
 Eritrea sümboolika
 Riigilipud